prot · H80962 · 2021-01-12 00:00:00 — Meningsmotsättningar mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. För lite antog , efter konstruktiva diskussioner, skrivelsen om arbetet i frågor som rör . Där framgår att regeringen kommer att sträva efter att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt avseende de säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Regeringen kommer att i första hand genom EU och i samverkan med likasinnade ställa krav på att landet ska följa sina folkrättsliga förpliktelser, inklusive åtaganden om mänskliga rättigheter, och ta ansvar för ett regelbaserat multilateralt samarbete. 58 HANS (M): Jag kommer i denna i grunden djupt allvarliga fråga att försöka vara lika kondenserad och tydlig som utrikesministern var i sitt svar. Det finns några saker att ta upp. Definierande händelser ; detta var pandemins år. Men jag tror att 2020 i historieböckerna också kommer att präglas av skrivningar om vad som hände i med de drakoniska säkerhetslagarna och det mörker som med en förfärande hastighet sänkte sig över . Jag är övertygad om att utrikesministern håller med mig om att det har gått snabbare och varit allvarligare än någon kunde förutse. Vi ser hur demokratiaktivister grips och hur böcker rensas ut. Vi såg att de planerade valen som skulle ske ställdes in i . För bara någon dag sedan, när ett femtiotal demokratiaktivister greps, slog över tusen poliser i till mot 72 platser. De grep några av de mest kända företrädarna för demokrati och frihet i . Till detta ska läggas de trakasserier som tidningsmagnaten utsatts för, som är en av de centrala demokratiföreträdarna i . Låt mig ta upp två saker. Jag tror att vi ska sätta stort hopp till den nya amerikanska administrationen. Det man kan höra från inkommande president och hans team är att man gärna vill formera alliansen av fria stater och demokratier. Det vore värdefullt, och det skulle kunna vara en tydlig front och flank mot , som ytterst utövar detta hot och dessa övergrepp mot . Jag såg i samband med gripandet av de 50 demokratiaktivisterna för någon dag sedan att det gjordes ett gemensamt uttalande från regeringarna i , , och . Det är oerhört centralt att – EU – samordnar sig med de fyra. De är de länder som kan stå upp för rättsstat, demokrati och frihet globalt – inte bara i men just i den frågan i . Om 2020 var ett definierande år inte minst när det gäller pandemin och i fråga om , döljer 2021 att det var som det kinesiska bildades. Jag tror att vi kommer att se olika saker som vill manifestera i samband med det. Det jag oroar mig för är att , med den vilja som finns att införliva det militärt, skulle kunna ses som kronjuvelen i det firandet. Det är därför jag tror att det är viktigt att man fokuserar på och iakttar det som sker i . Det bästa sättet att göra det är att prata om , att säga att det går att ha demokrati, rättsstat och mediefrihet på kinesiska eftersom är ett sådant område, och att på alla sätt och i alla sammanhang där det är möjligt se till att kan inbegripas i internationella sammanhang. 59 Utrikesminister (S): Jag håller helt med om att det är viktigt att ta upp , att prata både om det som sker i och om de risker som finns för och att diskutera det i denna kammare. starkare ställning påverkar fler och fler frågeområden. För svensk del är det viktigt att EU och med den Kinastrategi som antog 2016 upprätthåller bred enighet gentemot . Jag tror att det är bra att vi är eniga i kammaren, och jag tror att det är bra att vi både i EU och tillsammans med de länder som nämnde försöker påverka – också när det sker illavarslande saker. Det är viktigt att det transatlantiska samarbetet är starkt också när det gäller . Där, precis som i många andra frågor, hoppas jag på den nya administrationen och att vi ska kunna ha ett bra samarbete. Det finns en ovisshet om utvecklingen på medellång och lång sikt när det gäller , men det är helt klart att försöker öka sitt globala inflytande på olika sätt. har en rad interna utmaningar, och man har ett politiskt system som inte kan lösa interna konflikter. Det som sker i får då globala följder och återverkningar i stora delar av världen. är en multilateral och mycket inflytelserik aktör. Jag tycker mig också ha sett att när dragit sig tillbaka har gått framåt i flera multilaterala organisationer – inte minst , som är särskilt aktiv nu eftersom vi har en pandemi. Precis som är jag orolig för ställning. Vi har , under både socialdemokratiskt ledda och moderatledda regeringar, haft ett bra utbyte med . Senast tog vi emot den taiwanesiska forskningsministern här i därför att det är ett bra utbyte. Vi tycker att det är viktigt att befolkning får inflytande över sin egen situation. Med det sagt fortsätter regeringen med den så kallade ett-Kina-politiken tillsammans med övriga EU-länder, vilket naturligtvis sätter vissa begränsningar för formaliteterna. 60 HANS (M): Den 25-årige, väldigt uppmärksammade studentaktivisten skriver på Twitter: Tillfälligt i fängelse, kontot hanteras av vänner. Det här säger något. Det är emblematiskt för situationen i just , och det är därför det är så oerhört viktigt att reagera och agera. Därför tycker jag, och jag delar det synsättet med utrikesministern, att det är centralt med samordning och koordinering. EU är oerhört viktigt här. Det är också av betydelse att EU samordnar med centrala aktörer som , , och . I ljuset av det är det också väsentligt att man diskuterar investeringsavtalet mellan och . Ett sådant investeringsavtal får inte betraktas som eller kunna ses i ljuset av någon form av legitimering eller uppskattning av det gör. Tvärtom måste man vara oerhört tydlig mot . Det som dessutom är ett problem är att uppenbarligen inte följer ingångna avtal. I samband med att återlämnade till undertecknades ett avtal mellan länderna som bygger på ”ett två system”. Men det avtalet är ju inget värt med det man nu gör med de drakoniska säkerhetslagarna. Det gör att jag tror att det är viktigt att man i allt större utsträckning inser vad är för part att ha att göra med. Utrikesministern hänvisar också till Kinaskrivelsen. Jag hör till dem som är stolta över att vi i riksdag över alla åtta riksdagspartier kunde framförhandla i utrikesutskottet ett enigt betänkande. Det här är en svår och viktig fråga, och den enighet, samordning och koordinering som jag gärna vill se i EU tycker jag har varit bra i sådana här frågor också i . Men det är klart att man kommer till en punkt då man måste justera, förnya och reformera tidigare skrivelser, och i alla fall för egen del måste jag säga att tillslaget mot över 50 demokratiaktivister, med 1 000 poliser som stormade in på 70 platser, är ett allvarligt tecken på hur skymningen lägger sig över . Det är det som kräver reaktion och handling från omvärlden. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 10 (forts.) Svar på interpellation 2020/21:176 om agerande i 61 Utrikesminister (S): Regeringens utgångspunkt i arbetet med är den vi har redovisat för i vår skrivelse , Arbetet i frågor som rör . Regeringen slår där fast att EU är en i regeringens arbete i frågor som rör . Det är av central betydelse för att EU driver en gemensam, kraftfull och tydlig Kinapolitik. Regeringen kommer att i första hand genom EU och i samverkan med likasinnade ställa krav på att landet ska följa sina folkrättsliga förpliktelser och ta ansvar för ett regelbaserat multilateralt samarbete. Detta gäller den allvarliga händelseutvecklingen i liksom agerande i . Regeringen ser med stort allvar på situationen i och verkar, som jag har framhållit, för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande. Regeringen kommer även framledes att stödja självstyrande ställning. har, likt övriga EU-medlemsländer, erkänt . Det betyder att vi alla följer den så kallade ett-Kina-politiken. Det är beklagligt att försöker begränsa rörelseutrymme. och EU har ett intresse av att säkra deltagande i internationella organisationer, inklusive internationella expertorgan som WHO. Meningsmotsättningarna mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. är en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Det är avslutningsvis av stor vikt att varken eller någon annan stat undergräver den regelbaserade världsordningen. Regeringens ståndpunkt är härvidlag tydlig. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:250 om konvention om förbud mot kärnvapen 62 Utrikesminister (S): har frågat mig hur jag ska verka för en tydligare definition av kärnvapen i konventionen, om jag är beredd att agera för att den irländska definitionen ska bli realitet, vilka resurser som avsätter för arbetet med att följa konventionen, om jag och regeringen kommer att säkerställa att i egenskap av observatör har förslagsrätt samt hur jag och regeringen kommer att agera under de kommande statspartsmötena. Nedrustning och icke-spridning av kärnvapen förblir en central utrikes- och säkerhetspolitisk prioritering för regeringen. Stockholmsinitiativet för kärnvapennedrustning, inrättandet av ett för forskning om kärnvapennedrustning, vårt medlemskap i , vårt arbete i frågan om och kärnenergiavtalet JCPOA samt engagemang för en fredligare och säkrare Koreahalvö är uttryck för detta. Jag noterar att har 51 länder, varav 3 europeiska, ratificerat FN:s konvention om förbud mot kärnvapen, TPNW, och att konventionen därmed kommer att träda i kraft . De stater som ratificerat konventionen blir således folkrättsligt bundna av den. Efter en noggrann prövning meddelade regeringen sitt beslut att inte underteckna konventionen i dess nuvarande form. meddelades avsikten att ska bli observatör i TPNW – en fråga som aktualiseras i och med det kommande ikraftträdandet. Regeringens intention är fortsatt att ska bli observatör till konventionen när denna trätt i kraft. Flera av de frågor ställer rör hur , i egenskap av observatör, kommer att agera i olika avseenden. Här kan övergripande noteras att det alltjämt råder betydande oklarhet om hur arbetet inom ramen för TPNW konkret kommer att bedrivas. Detta gäller även vilken roll observatörer kommer att ha i den löpande verksamheten och i samband med statspartsmöten. Ytterst blir det dock upp till statspartskretsen att ta ställning till . Regeringens allmänna utgångspunkt är att genom aktivt deltagande ska nyttja den plattform som observatörskapet erbjuder i syfte att påverka konventionen i den riktning vi vill se. Detta kommer att handla om att söka komma till rätta med de olika brister i konventionen som lyfte fram under förhandlingarna . Till dessa hörde just frågan om en tydligare definition av kärnvapen, som frågeställaren själv tar upp, och den om TPNW:s verifikationskrav. 63 (V): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Jag har ställt denna interpellation till utrikesministern med anledning av att FN:s konvention om förbud mot kärnvapen träder i kraft . Detta sker när över 50 länder har skrivit under och ratificerat konventionen, vilket skedde . Tyvärr är inte ett av dessa länder. Det är faktiskt första gången i historien som inte är en del av en konvention när den träder i kraft. Detta gör mig såklart i grunden ledsen och besviken. var en aktiv part i förhandlingarna om konventionen och skrev då under det slutgiltiga dokumentet. var man från sida tydlig med att man inte var nöjd med konventionens text i alla delar. Man lämnade därför en så kallad röstförklaring där man framförde vad man var kritisk mot. Men även om vi inte har ratificerat konventionen har den deklarerat att man avser att bli observatör vid statsparternas möten. Detta kan ses som ett sätt för att påverka utvecklingen, med en förhoppning om att den kritik som vi lyft bland annat i röstförklaringen kan bemötas av de andra staterna så att det kan bli möjligt för att ratificera konventionen. har en stor möjlighet – dels genom att själv definiera och forma observatörsrollen, dels genom att lyfta sin kritik och sätta dagordningen för att det ska bli möjligt för att ansluta till konventionen. En sådan punkt är definitionen av vad som är kärnvapen. Det kan så klart tyckas enkelt, men verkligheten och de moderniseringar som sker visar på ett behov av en definition. har vid framtagandet av sin lagstiftning i samband med att man ratificerade konventionen tagit fram och beslutat om en sådan definition, vilket jag redogör för i min interpellation. Därför har jag i min interpellation två frågor till utrikesministern kopplat till detta: dels hur utrikesministern ser på den irländska definitionen, dels hur ministern avser att verka som observatör för att få till en tydligare definition inom ramen för . I sitt svar till mig säger utrikesministern, som vi hörde: ”Regeringens allmänna utgångspunkt är att genom aktivt deltagande ska nyttja den plattform som observatörskapet erbjuder i syfte att påverka konventionen i den riktning vi vill se.” konstaterar hon att det är upp till länderna som ratificerat konventionen att bestämma reglerna för deltagande som observatör. Jag vill med denna interpellation sätta fingret på vikten av att regeringen sätter agendan för sitt arbete som observatör till konventionen. Enligt mig kan man vara observatör på många olika sätt; man kan vara det väldigt aktivt eller relativt passivt. Jag vill att den ska vara en aktiv part som i syfte att förändra dessa delar av konventionen tydliggör till exempel definitionen av kärnvapen så att det går att underteckna konventionen och vi får en riksdag som ställer sig bakom detta. har historiskt sett haft goda kontakter runt om i världen i arbetet med nedrustning. Särskilt har det gällt länder som , , och som alla har ratificerat konventionen. har också pekats ut som en trolig arrangör av det första mötet mellan staterna. Det beror bland annat på att historiskt sett har varit lite av ett centrum för de här frågorna. kan man från svensk sida använda dessa kontakter för att vara med och forma rollen som observatör till konventionen. Regeringens flaggskepp i arbetet med nedrustning är det så kallade Stockholmsinitiativet kopplat till uppföljningskonferensen för NPT, alltså icke-spridningsavtalet. Jag kommer med all sannolikhet att återkomma med interpellationer om , så jag vill inte att utrikesministern fokuserar alltför mycket på dessa delar . Men hon får såklart gärna redogöra för det möte som hölls med anledning av Stockholmsinitiativet. 64 Utrikesminister (S): Tack, , för att du tar upp den viktiga frågan om kärnvapennedrustning och frågan om TPNW! har alltid haft som utgångspunkt att engagera sig i initiativ som syftar till att uppnå en värld fri från kärnvapen. Vår tro på multilaterala lösningar som det mest effektiva sättet att hantera globala utmaningar låg till grund för att vi engagerade oss i förhandlingarna om TPNW 2017. kom väl förberett till förhandlingarna, och vi deltog med målsättningen att bidra till en robust och genomarbetad konventionstext. Tyvärr nådde vi inte – och inte heller de länder som var med oss – hela vägen fram på de blott som förhandlingarna varade. Den slutliga texten kom att innehålla ett antal centrala brister som bland annat rör kommissionens relation till icke-spridningsavtalet, NPT, otillräckliga skrivningar om kontroller av efterlevnaden – det som kallas för verifikationer – och avsaknaden av just tydliga definitioner. När det gäller frågan om definitioner, som tar upp, var ett av de länder som engagerade sig särskilt i den här frågan. Under konferensen presenterade vi ett konkret förslag till definition av kärnvapen i det arbetspapper som vi översände till mötet. Tyvärr kan jag bara konstatera att vårt förslag inte fick något gehör. Som grund för regeringens ställningstagande att inte underteckna eller ratificera TPNW hade regeringen ett utförligt underlag till sitt förfogande. Det bestod bland annat av ambassadör rapport liksom de remissvar som inkommit från olika myndigheter, civilsamhällesorganisationer, näringslivet och akademiska institutioner. Säkerhets- och försvarspolitiska aspekter ingick också i regeringens övervägande i frågan, och som ett led i detta fördes självfallet dialog i frågan med våra säkerhetspolitiska samarbetsländer. Den centrala omständigheten för regeringens ställningstagande var dock frågetecknen kring konventionens förutsättningar att utgöra ett effektivt nedrustningsinstrument. Omständigheten att undertecknandet av TPNW, såvitt regeringen kunde bedöma, saknade stöd i denna kammare var regeringen tvungen att beakta. TPNW kommer mycket snart att träda i kraft. Regeringens position i frågan ligger fast. I enlighet härmed avser att bli observatör när nu verksamheten inom ramen för konventionen ska inledas. kommer att nyttja den plattform som observatörsskapet tillhandahåller för att driva frågor som ligger i linje med våra övergripande utrikes- och säkerhetspolitiska prioriteringar. I det ligger bland annat att försöka komma till rätta med de olika brister som finns i konventionen. 65 (V): Jag tycker att det är bra att har engagerat sig i de här definitionerna och att man är tydlig med vad man tycker är brister och hur man själv skulle vilja ha det. Det var tråkigt att andra länder inte ställde sig bakom det konkreta förslag som hade till definition om kärnvapen när de här förhandlingarna fördes 2017. har andra länder gått före i någon mening genom att ratificera konventionen, och de blir mer drivande än vad blir i de här frågorna. exempel på definition är en sådan sak som man skulle vilja se att regeringen funderade på: Hur förhåller sig definition till den som vi föreslog 2017? Är det här någonting som vi vill att andra statsparter ställer sig bakom? Jag kan för egen del inte detaljerna på ett sådant sätt att jag kan svara på vad skillnaderna är mellan de här delarna, men jag tänker att utrikesministern och hennes departement skulle kunna analysera de här sakerna som en del i arbetet inför att bli observatör vid statsparternas möte. Jag tror också att utrikesministern skulle kunna göra ett stort jobb – hon besitter ett stort kontaktnät och hon är ordförande för under det här året – när det gäller att föra dialog med andra länder kring att vill vara en aktiv part och ha en stor roll i det fortsatta arbetet när statsparterna kommer att ha sitt första möte. Det är en väldigt stor skillnad på om man sitter och väntar på att andra länder ska komma överens om procedurregler för en ny konvention som träder i kraft eller om man själv har en idé om hur man skulle kunna vara en del av det arbete som det faktiskt handlar om. Jag tror att 2021 på många sätt kommer att vara ett avgörande år för nedrustningsarbetet. Vi har dels den uppskjutna , dels ett möte efter att konventionen ratificeras, vilket gör att det mesta talar för att det blir som man kommer att ha det här första mötet om . Som utrikesministern är inne på är det ett problem att det inte finns en majoritet för att underteckna konventionen i riksdag. är det parti som har varit tydligast. Socialdemokraternas regeringspartner driver något slags dubbel linje där man har accepterat att regeringen inte skriver under men säger att man vill skriva under. Jag hoppas att Socialdemokraterna blir ännu tydligare, kanske i ert nya internationella program som är under framtagande, gällande att ni ser framför er att behöver jobba aktivt för en kärnvapenfri värld och att vi kan vara fler som kämpar för kärnvapennedrustning. Men det finns fortfarande en majoritet av andra partier som håller emot i riksdag. Det tycker jag är tråkigt, men jag hoppas, om konventionen blir tydligare i sina definitioner, att partier som till exempel skulle kunna ompröva den typen av beslut som man har fattat . Det som jag tycker är viktigt att man gör från sida är att man accepterar att man förhandlar med andra länder. Det är ju ändå så i förhandlingar att man inte får exakt som man själv vill. Det gör att man måste ha en förhandlingsposition och en tanke med vad man ska göra. Då är det viktigt att tydligt lägger fokus på vad de andra staterna som har ratificerat konventionen har gjort eller kan göra för att ska komma med. har varit ledande på det här området länge, och om vi undertecknar är det också troligt att andra länder kommer med på banan. Därför tycker jag att det är viktigt att tar på sig ledartröjan. Tre europeiska länder har redan undertecknat konventionen. Två av dem är medlemmar i , och det tredje är . Det gör att man här skulle kunna flytta fram positionerna från sida genom att ratificera konventionen och pressa på för förändringar i de riktningar som man vill se från svensk och europeisk sida. 66 Utrikesminister (S): Jag kan försäkra om att fortsätter att driva en aktiv politik för både nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. Vi är, precis som , övertygade om att man gör det här arbetet bäst tillsammans med andra länder – genom att visa engagemang och ha en aktiv diplomati. har en både ambitiös och realistisk ansats, och det handlar om att uppnå konkreta resultat. Den kommande konferensen om icke-spridningsfördraget, NPT, är en viktig milstolpe och möjlighet. Vi hoppas nu att den kommer att ske , då den har blivit uppskjuten två gånger. Vi hoppas att man ska nå framsteg inom alla de tre pelarna, alltså när det gäller icke-spridning av kärnvapen, när det gäller fredlig användning och inte minst när det gäller konkret nedrustning. Man kan också se något positivt med att konferensen har senarelagts och flyttats fram, och det är att vi har fått mer tid att förbereda oss. Men med det sagt är det oklart vilket utfall som vi kan förvänta oss av NPT. Ambitionsnivåerna hos de olika statsparterna varierar. Jag hoppas att en ny presidentadministration ska ha högre ambitioner för att vi ska nå fram med NPT. Vi kommer att göra vad vi kan för att minska riskerna för kärnvapenanvändning och för att se till att kärnvapennedrustning står högt på den internationella agendan. Det gör vi bland annat genom Stockholmsinitiativet, som jag är glad att nämnde. Det är ett initiativ som är ett tydligt uttryck för våra ansträngningar för att skapa bra förhållanden för att främja ländernas nedrustningsåtagande. Arbetet har fortsatt sedan vi satte igång det 2019. För sedan var jag i i på det tredje ministermötet. Det var ett väldigt lyckat möte som var ämnat att hålla ångan uppe, konsolidera stödet och bland annat få ett fortsatt politiskt engagemang på högsta nivå inför översynskonferensen. Stockholmsinitiativet har lyckats etablera sig som en tongivande kraft i den globala nedrustningsdiplomatin. Det finns inte många sådana initiativ . Men det är ett. Därför var det extra roligt att också FN:s generalsekreterare deltog. Trots olika politiskt klimat och skiftande förutsättningar har vi nu utöver de 16 länderna som var med fått med en rad nya länder: , , , , och . Och fler ska det bli. Det är inte utan att vi känner oss lite som aktivister när det gäller att försöka övertyga fler länder att gå med. Naturligtvis pågår en kontinuerlig dialog med kärnvapenstaterna. och har uttryckt intresse för initiativet. Men vi har fått reservationer från och . har inte svarat. Det är väldigt konkreta saker som ingår i de 22 förslagen. Jag kan återkomma till dem . Jag skulle dock behöva mer engagemang för det här och inte bara för TPNW. Ut och jobba för att få fler länder att skriva på! 67 (V): Det är roligt att höra att mötet i blev så lyckat både från svensk sida och för alla landgrupper. Det gäller även det stora engagemanget från FN och Guterres närvaro. Jag tror absolut att det finns utrymme för fler länder att engagera sig. Ett par av länderna som är med i initiativet, och , är också undertecknare av TPNW, alltså . Jag tänker att det alltså finns viss samverkan mellan Stockholmsinitiativet och . Om man vill ha med fler länder tror jag att många av dem finns bland undertecknarna av . Det är ju ändå en stark samling av länder.