prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — debatterar vi alltså regeringens skrivelse Fortsatt giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Dessa lagar har tagits fram för att det ska finnas fler verktyg än vad som fanns tidigare för att förhindra smittspridning. fanns bara den trubbiga ordningslagen, som dels drabbade vissa områden och branscher mycket hårt, dels inte kunde användas i andra delar där detta hade behövts för att minska smittspridningen. finns dessa lagstiftningar. De är tillfälliga men nödvändiga, och de kommer att fortsätta vara det framöver. kan man ha mer träffsäkra åtgärder och rikta in de verktyg man behöver för att människor ska hålla avstånd eller för att införa restriktioner på ett mycket bättre sätt . Anledningen till att dessa lagar har behövt tas fram är att svensk lagstiftning tyvärr inte var anpassad på det sätt som krävdes för den här pandemin. har vi mycket bättre möjligheter att göra någonting. Med dessa lagar kan man införa olika typer av restriktioner, och regeringen och har i några olika steg presenterat vad som kan krävas om man behöver återinföra fler. Vi kan hoppas att vi inte hamnar i ett sådant läge, inte minst eftersom den höga vaccinationstäckningen gör att vi trots en hög smittspridning har färre som är i behov av sjukvård nu än . Man kan dock införa restriktioner för till exempel badhus och handelsplatser samt för privata sammankomster och offentliga tillställningar. Som vi alla vet bedömer att dessa lagar bör gälla ytterligare . Det är bra att skrivelsen om vilka åtgärder som har vidtagits har gått igenom och att vi fortsätter att följa upp det arbetet. Det är också positivt att det utreds vilka verktyg vi behöver vid framtida pandemier, så att vi inte vid risk för pandemier framöver hamnar i lägen där vi inte har de verktyg som vi behöver. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) betänkande 2021/22:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2021/22:1 delvis) 41 (S): Fler än 70 straff har skärpts. Ett trettiotal gärningar som inte var straffbara har kriminaliserats. En historisk utbyggnad av hela det svenska rättsväsendet pågår. Målet om 10 000 fler polisanställda är på god väg att nås. En omfattande utbyggnad av kriminalvården genomförs, och domstolarnas kapacitet stärks väsentligt. Vi har lagt om svensk kriminalpolitik. Aldrig har så mycket gjorts på så . Det är ett viktigt och målmedvetet arbete som vi har bedrivit sedan vi fick väljarnas förtroende att bilda regering. Vi har gjort det som socialdemokrater. Vi har gjort det i samarbete med som regering. Vi har gjort det tillsammans med och Liberalerna. Detta arbete kommer vi att fortsätta även framöver som parti och som socialdemokratisk regering. Vi har ett läge som är allvarligt, och landet behöver mer av samarbete, inte mindre. Det är min övertygelse som ordförande för justitieutskottet och som första talare i debatten om utgiftsområde 4. Mycket har gjorts, men mer behöver göras. Straffen för gängrelaterad brottslighet ska skärpas ytterligare. Möjligheten att använda hemliga tvångsmedel preventivt för att förhindra allvarlig brottslighet utreds. Straffen för mened, övergrepp i rättssak och skyddande av brottsling skärps. Den som begår fler brott ska straffas hårdare. Det straffrättsliga skyddet mot psykiskt våld ska stärkas. Straffen för våld och andra kränkningar i nära relationer skärps. Detta tillsammans med en rad andra reformer och satsningar kommer att fortsätta stärka rättsväsendet i arbetet mot såväl gängkriminalitet som mäns våld mot kvinnor. Det kommer att ge vassare och mer effektiva verktyg för våra myndigheter och steg för steg fortsätta att flytta fram samhällets kamp mot brottsligheten i vårt samhälle. Ja, givetvis. Ja, självklart. Men är det lösningen? Nej, det är bara en del av det som vi måste klara av. Om vi inte bryter nyrekryteringen från kön av unga killar som står på rad för att ta över när vi plockar en gängledare, om vi inte förmår att säkerställa att det första slaget aldrig sker i en relation eller inte lyckas bryta de destruktiva mansnormer som finns i vårt samhälle kommer vi aldrig att lyckas. Det är bara genom att bekämpa såväl brottsligheten som brottens orsaker som vi kommer att nå framgång. I vår vision om det starka samhället kan alla, oavsett vem man är och var man bor, känna trygghet dygnets alla timmar. Man kan röra sig fritt på gator och torg och i sitt bostadsområde utan att känna otrygghet och oro. Man kan lita på att polisen finns där när de behövs och att de har tid och resurser att utreda brott. Detta är ett brett arbete. Vi har kommit långt, men mer finns kvar att göra. Det starka samhället backar aldrig undan för vare sig den grova organiserade brottsligheten eller gängkriminaliteten och gör allt för att vanligt folk ska känna sig trygga. Det starka samhället backar heller aldrig från ett av våra största samhällsproblem, nämligen mäns våld mot kvinnor. I grund och botten handlar det om jämlikhet, om allas rätt till en trygg uppväxt och tillvaro oavsett var man bor eller vem man är. Jag kan nog lova att i denna debatt kommer några att sjunga oppositionens eviga visa om att det är för lite och , trots rätt begränsade förändringar i det man själv lägger fram. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället krävs både ett effektivt brottsbekämpande arbete och ett brottsförebyggande arbete som involverar många aktörer i samhället. Det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Därför kan jag tycka att det mest intressanta inte är vad vårt utgiftsområde tillförs för pengar utan vilka delar av samhället som får betala kalaset. Av de stora talen om enighet och regeringsfähighet och framförhandlandet av en alternativ budget blev det kvar en tummetott. Udden i förslagen är riktad mot vanligt folk. När man säger nej till extratjänster, nej till introduktionsjobb och nej till regeringens satsningar på arbetsmarknadsutbildningar stiger arbetslösheten och utanförskapet. Investeringsstödet för hyres- och studentlägenheter slaktas. Man säger nej till att renovera våra miljonprogramsområden, när vi vet vilka behov vi har och hur segregationen kommer att öka. Funkisskatten försvinner inte, och klimatinvesteringarna blir aldrig av. Familjeveckan går från en reform för vanligt folk till att avlövas på pengar. Kvar finns bara rätten för den som redan har råd att ta ledigt för att följa med sina barn på ett utvecklingssamtal eller vara hemma när förskolan eller skolan har planeringsdag. För mig är politik en helhet. Det krävs breda insatser för att bryta den segregation som leder till fattigdom och hopplöshet och som göder gängkriminalitet. De förändringar som de högerkonservativa gör, även om det bara handlar om 20 miljarder av 1 137 miljarder, är inte en bra politik för . För att öka tryggheten i vårt land och stärka samhället måste vi mobilisera oss i kampen mot den organiserade brottsligheten. Såväl tidiga insatser för en likvärdig skola, starkare socialtjänst och välfärd som skärpt lagstiftning och effektiva verktyg för polis och brottsbekämpande myndigheter är helt avgörande i kampen mot brotten. Vi måste bekämpa brotten och bekämpa brottens orsaker. På det sättet hänger välfärdspolitiken och kriminalpolitiken ihop. Så hänger också vår budget ihop. Eftersom vi ser budgeten som en helhet väljer vi att följa praxis och avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. 42 (L) replik: Det var inte så att allt som sa var dåligt. Det var ju en beskrivning av den verklighet som handlar om rättsväsendets långsiktiga återkomst. Det är många försummelser som har begåtts på det här området. Jag tänkte dock i min replik begränsa mig till det faktum att vi behöver satsa mer på polisen för att öka rekryteringen inom polisen. Det är bra att vi har fem så kallade normala – vanliga – polisutbildningar på plats. Men de är ju inte belagda. Människor söker sig inte till polisen. Vi har dessutom öppnat en funktionsinriktad utbildning, vilket är välkommet. börjar man också med en arbetsplatsinriktad utbildning för personer som kanske inte primärt har en annan akademisk examen. Där ska man kunna studera på halvtid. Det görs många goda insatser från myndigheten för att suga åt sig människor som är lämpliga att vara poliser och utföra detta viktiga uppdrag. Ska vi minska brottsligheten och öka tryggheten är det viktigt med fler lokalt närvarande poliser. Vi i Liberalerna har i vårt budgetförslag, som tyvärr faller, gjort en lönesatsning på polisen för att fortsätta det som har pågått och som regeringen utelämnade. Vi tror att det handlar om lön och ledarskap. Vi tror också att det handlar om arbetsmiljön. Även där behöver vi göra mer. Poliser ska inte skändas, förnedras och hatas på sitt jobb. Vi måste markera att det finns en gräns för detta. Detta sammantaget måste vi vidta åtgärder mot. pratar vi om budgeten. Vi har resurser avsatta till detta, men regeringen valde att avstå från att satsa på polisernas löner. 43 (S) replik: Jag delar ledamoten engagemang när det gäller polisfrågor. Det är viktigt att myndigheten får möjlighet att växa och att vi inte gör om de historiska misstagen när regeringar har skurit ned på polisutbildningen. Det är viktigt att vi håller målet om 10 000 fler polisanställda och att politiken inte stannar där. Det handlar om att både rekrytera och bibehålla och att jobba med attraktiviteten i yrket, som ledamoten också pekade på. Det kan man göra på olika sätt, exempelvis med funktionsutbildningar och en möjlighet för människor som jobbar civilt i myndigheten att läsa vidare till polis. budgetäskande har regeringen mött i den här budgeten. Polisen är en myndighet som har fått historiska tillskott med många miljarder . Jag är helt övertygad om att attraktivitet handlar om utbildning, karriärmöjligheter, lön, arbetsmiljö och mycket mer. Jag tycker att detta är ett viktigt arbete för parterna i den svenska modellen att hantera, och jag tycker att det även med den budget som regeringen lägger fram finns möjlighet att satsa på attraktivitet. 44 (L) replik: Om det vore så väl att det räckte! Det är ändå så att själv har sagt att det är en stor lucka efter de här lönemedlen, som man vill fortsätta med. Förhandlingarna med polisfacket pågår de facto just . De efterlyser detta. Ni vill inte leverera. Vi ville leverera. Jag anser att majoriteten nu också delvis har levererat på detta. Det är mycket bra. Men vi måste se den verklighet som återigen innebär att fler och fler poliser lämnar yrket. Vi har en ökande kurva. Då måste vi möta detta. Det är otillständigt låg lön för den som börjar som polis. Vi måste öka attraktiviteten och få rätt personer som söker sig till polisyrket. Vi vill ju ha poliser som kan vara monologpoliser när det behövs men dialogpoliser i början, så att man kan minska brottsligheten på plats och avbryta pågående brott på bästa sätt men också klara av att gripa folk. Det är sorgligt att regeringen inte vill satsa på polislönerna. 45 (S) replik: Regeringen satsar stort på , har gjort det och kommer även att göra det framöver. Polislönerna är en viktig del av attraktiviteten. Jag utgår från att med den budget man har jobbar med de frågorna framöver, på samma sätt som vi tillsammans, socialdemokrater och liberaler, för januariöverenskommelsens samarbete pekade på att det här är viktigt. Sedan tror jag att man också i politiken behöver vara ärlig. Det kan låta väldigt bra att säga att vi satsar stora pengar på polislöner. är själv tydlig med vilka problem det skapar internt när politiken försöker styra i detalj. Jag tror på den svenska modellen. Jag tror på parterna och att de bäst hanterar de här frågorna. 46 (KD) replik: Jag noterade att tog upp en hel del andra områden, som ligger utanför utgiftsområde 4. Det kan noteras att man möts av uppgifter om skjutningar när man tittar i sin telefon och så fort man öppnar en tidning. När vi nu debatterar budgeten för rättsväsendet blir det lite magstarkt att hävda att vi från budgetalternativpartiernas sida lägger fram en politik som gör att arbetslösheten stiger. Hur vore det i stället om tog sig tid att rannsaka den egna politiken på det här området ? Målsättningen var att ha EU:s lägsta arbetslöshet. Resultatet av den förda politiken är att vi nu ligger i toppen och har den högsta arbetslösheten. Det är en parentes – jag tycker att vi behöver fokusera debatten på utgiftsområdet, fru talman. Jag vill ställa en fråga kring begreppet ”en tummetott”, som använde. Polislönerna låg tidigare för en fjärdedel av poliserna i yttre tjänst. De 360 miljonerna i riktade lönesatsningsmedel för poliser har inneburit att det bara är som är kvar . Poliser i yttre tjänst och poliser i kärnverksamheten, i utredningsverksamheten, behöver få högre löner med tanke på vilka risker de utsätts för när de upprättar ordning och trygghet. Därför är det så anmärkningsvärt att beskriver de här satsningarna, som för enskilda poliser handlar om tusenlappar i lönekuvertet , som en tummetott. Det duger inte om man menar allvar med att vi ska göra allt för att stå upp för svensk polis och se till att de har de villkor och befogenheter men också löner som de förtjänar. Varför är Socialdemokraterna emot det och beskriver det som en tummetott? 47 (S) replik: Jag utgår från att ledamoten hörde hela anförandet. Jag kom med kritik mot den högerkonservativa budgetförändringen. Ja, det är en tummetott. Man gör en stor affär av en regeringsduglighet och enighet. Man säger att man är redo att ta över styret av , men förhandlar väldigt . Fem i tolv levererar man någonting som inte innebär så väldigt mycket förändringar. Man ska ha klart för sig, både i den här budgetdebatten och i alla andra budgetdebatter, att den absolut största delen – , tror jag – av statsbudgeten, även på vårt område, i grunden utgörs av politik som en socialdemokratisk regering lagt fram tillsammans med . Det är fråga om förändringar i de mindre kategorierna. På vårt område handlar det om 1 miljard av 63. Visst innebär det förändringar. Det kommer att leda till en möjlighet till fortsatta riktade lönesatsningar. Men är inte själv helt övertygad om att det avsmalnande och det fokus ni har gått fram med i budgetalternativet är framgångsrikt. Det skapar nya bekymmer när politiken pekar på en del av polisen och inte ser att det är hela som behöver ha de möjligheterna. Min bild efter den beredning som vi har haft i utskottet är ändå att det har blivit tydligt för ledamoten och övriga att de förändringarna inte var ett bra förslag. 48 (KD) replik: Det stämmer inte. Vi har breddat skrivningarna utifrån den beredningsprocess vi har haft i justitieutskottet. Polislönesatsningen ska gå till poliser i yttre tjänst men också till att stärka polisyrkets attraktivitet och intensifiera arbetet mot den grova brottsligheten. Det har jag uppfattat att det finns ett stort stöd för. Jag har avslutningsvis en fråga. Det handlar om att i debatten har sagt att fick de medel den efterfrågade. Men egen ekonomichef har framför något annat. De lyfte fram tydligt i budgetunderlaget behovet av att fortsätta den satsning på polislöner som de har påbörjat –2021 eftersom de ser det som en viktig komponent för att bli framgångsrika i sitt tillväxtarbete. Det är vad det budgetalternativ innebär som går igenom. Vi kan avsätta 400 miljoner för riktade polislöner till dem som bär upp trygghet, ordning och reda. Det är ingen tummetott. Det är en viktig satsning, fru talman. 49 (S) replik: Jag är glad över att det under beredningen framkom väldigt tydligt att det som låg på bordet inte var nog bra. Det hade kunnat skapa nya bekymmer även om man tillför pengar till . Den uppkomna majoriteten såg också behovet av att bredda den delen. Som jag sa i mitt anförande är politik en helhet. Det går inte att stå här och debattera kriminalitet om man inte också ser vad priset är för de budgetförändringar som gjorts. Visst tillförs det mer pengar på det här området. Men det tas från andra viktiga områden. Segregationen är ett av våra stora samhällsproblem. Det är utsatta områden som betalar ett högt pris för den kriminalitet som vi har. Men det är också en grogrund för tillförsel och nyrekrytering. 50 (M): Det lackar mot jul, mina vänner. Det har inte undgått någon. Men jag tror att det för många människor i vårt land är svårt att hitta den riktiga julfriden. Natten till skedde ännu en explosion, den här gången i . Skadorna blev så stora att de påverkade husfasaderna från detonationen. Natten till inträffade också en skottlossning i ett trapphus i . Det är exceptionella händelser och saker som egentligen inte hör hemma i ett på så många andra sätt framstående och välutvecklat land som det vi har förmånen att få leda i. Men man kan ändå konstatera att de sakerna tyvärr numera inträffar så ofta att de inte ens alltid blir nationella nyheter. Det blir notiser som flimrar förbi. Man vänjer sig. Man gör tyvärr det i ett land där skjutningarna har blivit vardagsmat. De inträffar så ofta att det bara blir en notis eller kanske två. De här problemen är inte nya, men de har accelererat . Det är skjutningar, sprängningar, rån och en otrygghet hos svenska folket som ökar och befinner sig på rekordnivå. Det får konsekvenser för människor i deras vardag. De vågar inte gå ut. De kastar en orolig blick över axeln. Kan de känna sig trygga i skolan? De oroar sig för nära och kära, sina barn och sina föräldrar. Det är inte att svartmåla. Det är att beskriva för vad det är. Om man inte ser det får man nog vara mer än vällovligt naiv, för så ser faktiskt ut . Det sätter fingret på många saker. En sådan viktig sak är att det vi ska ta ställning till här , anslagen till rättsväsendet, inte bara är en rättspolitisk fråga. I grund och botten är det en väldigt ideologisk fråga. Det handlar om vår frihet. När de kriminella gängen tar mer frihet och tar för sig gör de det på bekostnad av alla andra människor. Mer frihet för de kriminella innebär mindre frihet för alla skötsamma i . Men det sätter också fingret på att frihet och trygghet inte är helt väsensskilda saker. De hänger faktiskt ihop. Man skulle till och med kunna gå så långt som att säga att de är olika sidor av samma mynt. Det är väldigt svårt att kunna känna sig fri om man oroar sig för sin fysiska säkerhet. Men det är också väldigt svårt att vara trygg om man inte känner sig fri. Frihet och trygghet är ett begreppspar som vi kommer att behöva tala mer om hur de hänger ihop. har det inträffat en mycket kraftig ökning av antalet skjutningar och sprängningar. Problemen är på många sätt allra störst i i hela – i det land vi lever i, i . Hur man än vrider och vänder på detta, hur mycket vackert-väder-politik man än vill använda för att beskriva detta, som vi hörde tidigare i inlägg här , går det inte att komma ifrån att det är ett omfattande politiskt misslyckande att det ser ut på detta bedrövliga sätt i det land som på många andra sätt är så oerhört bra. Ansvaret för det faller på regeringen i allmänhet och på justitieminister i synnerhet, som konsekvent har förminskat problemen och gett sken av att utvecklingen går åt rätt håll. Det räcker med att öppna en tidning eller att läsa en lång rad undersökningar från till exempel Brå, eller polisens egen statistik, för att se att så inte är fallet. Regeringen har vägrat att agera och gjort det först när har tvingat den framåt genom en lång rad olika tillkännagivanden. Den har heller inte klarat av att visa det ledarskap som dessa väldigt allvarliga tider för kräver. Vi har hört det förut. Regeringen gör en massa saker. Det räknas upp olika saker. Men politik är inte bara att hålla pressträffar. Det är inte så att flest pressträffar vinner. Det handlar inte ens om att lägga fram flest propositioner. Det handlar om resultaten, mina vänner. Det är kärnfrågan här. Resultatet är följande: Fler skjutningar, fler sprängningar och större otrygghet. Där, fru talman, finns resultatet av rödgrön politik. Det är lätt att stå i den här talarstolen och räkna upp ett antal saker man har gjort. Det är lätt att stå här och verka tuff och säga: ska det bli ordning; nu ska vi krossa kriminaliteten; det här är oacceptabelt. Det svåra är att göra det. Jag tror att svenska folket är trött på politiker som står i den här talarstolen och talar tufft men som i verkligheten är väldigt svaga och som konsekvent har misslyckats att vända den väldigt bekymmersamma utvecklingen med fler skjutningar, fler sprängningar och större otrygghet. Mitt i mörkret finns det också hopp. kommer att fatta beslut om en budget för rättsväsendet som innebär stora resursökningar till egentligen hela rättsväsendet . Det är klart att den här budgeten för det här enskilda året inte löser alla problem och inte ställer alla saker till rätta. Likväl är det ett viktigt kliv framåt, fru talman. Bara till poliserna anslås ytterligare . Det är pengar som kommer att få stor effekt. Det har också bekräftat. Det handlar till exempel om en kraftig ökning av antalet polisiära övervakningskameror. Vi vet att dessa kameror fungerar. Vi vet att de skänker människor en känsla av trygghet. Vi vet att de stör ut de kriminella. Vi vet att de gör det enklare att lagföra kriminella när de begår brott. Med den budget som vi har lagt fram kommer det att bli en mycket stor kraftsamling för just fler kameror. Men det handlar också om höjda löner till våra poliser, till dem som befinner sig där ute och som egentligen är hela svenska folkets hjältar i den här allvarliga situationen. De kommer med budgeten från , inte bara att få den vanliga löneuppräkningen, utan de kommer också att få en riktad lönesatsning. Och det är inte första gången, utan en sådan har vi gjort en gång tidigare också. Den lönesatsningen ville inte regeringspartierna bygga vidare på. De sa: räcker det! Polisen ska inte ha mer pengar. Det ska inte bli en krona till i riktad lönesatsning. Vi ska lägga pengarna på någonting annat. Vi har en idé om mer semester i stället. Låt oss lägga fokus på det! Då sa vi: Stopp, det där tänker vi inte göra! Våra poliser är hjältar. De ska få de löneanslag och de löner som de faktiskt förtjänar, och det kommer de att få med denna riktade lönesatsning. Den är dessutom inte bara på ett eller , utan den är treårig. Och det handlar inte om några småsummor. När det sedan gäller exakt hur medlen ska fördelas blir det naturligtvis en fråga för arbetsmarknadens parter, precis som vanligt. Men det är bra mycket lättare att fördela pengar om man har några pengar att fördela, och det får man med vår budget. Med regeringens budget blir det noll kronor i riktad lönesatsning; det är en väldigt viktig konsumentupplysning i den valrörelse som vi snart går in i. Men, fru talman, det handlar inte bara om att se till att poliserna får de löner som de faktiskt förtjänar. Det handlar också om att göra polisyrket mer attraktivt. Glädjande nog finns det nu en samsyn i kammaren om att vi behöver fler poliser. Men det är återigen så att det inte räcker att säga det; man måste också ha reformerna för att ta sig dit. Det är bekymmersamt när man talar med unga poliser och hör att de väljer att lämna polisyrket . Ingen söker sig till det här yrket för att bli miljonär, för det blir man inte. Men det är tråkigt att höra från personer att de ger polisyrket och sedan avbryter sitt arbete och väljer ett annat yrke just därför att de annars inte får ekonomin att gå ihop. Men det handlar inte bara om polisen. Även Säkerhetspolisen, åklagarna, domstolarna och Kriminalvården kommer med vår budget att få de resurstillskott som vi tror är nödvändiga för att få ordning på situationen. Vi lägger mer pengar på detta än vad regeringen gör just eftersom det är så oerhört högt prioriterat. Jag ska dock säga, fru talman, att det inte bara är , som fokuserar på rättsväsendet. Även och Liberalerna lägger mer pengar i sina budgetar. Det tycker jag är viktigt att få fört till kammarens protokoll. Även gör det.