prot · H80987 · 2021-03-03 00:00:00 — Människor är för sjuka för att arbeta men nekas ändå sjukpenning eller sjukersättning eller utförsäkras vid någon av bedömningspunkterna i den så kallade – som man väl ändå får säga – rehabiliteringskedjan. Vi träffar människor som har ett sjukintyg i ena handen men med den andra handen tvingas be om försörjningsstöd. För att hamna där, i försörjningsstödet, måste man ha tömt ut alla andra sätt att försörja sig. Man har då levt på besparingar, make eller maka, vänner. Man har kanske sålt hus, bil. Vad värst är: Man har gjort sig av med alla möjligheter att komma tillbaka. vittnar väldigt många om att de nästan för ett krig med myndigheter, kanske med i första hand om de är sjuka, med Arbetsförmedlingen, och med kommunens sociala myndigheter. Vi hör att myndighetsdialogen, och själva sjukskrivningsprocessen, är jobbigare än sjukdomen. Det här gäller inte alla, absolut inte. Men det gäller alltför många. Så här kan vi inte ha det. Sjukförsäkringen fungerar inte. Det är inte värdigt ett välfärdsland som . Tilltron till välfärden hotas. Väldigt många människor – människor som är sjuka – far illa. Vi måste reparera sjukförsäkringen! Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen tar vi ett första kliv mot en trygg sjukförsäkring. Bedömningarna efter dag 180 – med sjukdom – blir nu mer flexibla och mer humana. Fler kommer att få behålla sin sjukpenning också med sjukdom och frånvaro från jobbet. Rent tekniskt är det egentligen bara i princip ett ord som ändras: särskilda skäl ändras till övervägande skäl, som talar för en återgång i arbete hos arbetsgivaren inom den tid som återstår 365 i sjukskrivningen. Men ord betyder mycket, och det handlar om ett sänkt beviskrav. Det är en bra och viktig åtgärd. Vi är på gång. Vi har startat en resa. Men vi är ju långt ifrån i mål. De utredningar som den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen har tillsatt under den här och den förra mandatperioden har lämnat en trave betänkanden och en mängd ytterligare förslag, och några väntas komma också . Efter dagens beslut handlar det om att gå vidare med motsvarande förändring efter dag 365 och att smalna av arbetsmarknadsbegreppet så att ingen ska bedömas mot helt ovanliga eller fiktiva jobb. Det handlar om mjukare regler för äldre nära pensionsålder. Det gäller möjligheten till en mer flexibel arbetstid vid deltidssjukskrivning, alltså att man inte ska behöva arbeta exakt lika många timmar . Det handlar om att öka tryggheten för behovsanställda, till exempel alla dem som arbetar i den växande gigekonomin. Det handlar om att myndigheten, , måste bli mer inlyssnande och mer stödjande genom hela sjukskrivningsprocessen. Det handlar också om en del kommande förslag för att stärka tryggheten i sjukersättningen och aktivitetsersättningen och en hel del annat. Det här är förslag som är utredda, remissbehandlade, förutom i den del som kommer strax . Vi behöver en majoritet bland partier för att genomföra alla de här utredda förslagen. driver på för det. Men vill också mer än så. Vi vill ha en mer flexibel och mer individanpassad sjukskrivningsprocess som tar ett helhetsperspektiv på den enskilde sjuke, och som syftar till rehabilitering på riktigt och inte till att ”trycka ut” sjuka tillbaka till jobb. Rehabilitering måste sättas in tidigt, men måste också få ta den tid det tar. Vi vill att de hårda tidsgränserna i sjukförsäkringen ska omvandlas från så som det är , kontrollstationer med successivt hårdare krav, till att i stället bli avstämningspunkter där framsteg och hinder i rehabiliteringen kan lyftas upp och diskuteras så att rätten till stöd och hjälp verkligen säkras. Så vill vi ha det. Vi vill utreda ett nytt system för försäkring vid arbetslöshet och sjukdom med gemensamma nivåer för de två systemen och där människor inte kan hamna mellan, eller bollas mellan, stolar på det sätt som det sker . Även om sjukförsäkringen är en omställningsförsäkring är det viktigt att rehabiliteringen syftar till att man, i den mån det går, ska komma tillbaka till friskhet och livskvalitet i första hand, och därefter tillbaka till arbete, studier eller annan sysselsättning. Sjuktalet ska naturligtvis hållas nere. Det är viktigt. Men det ska ske genom insatser för folkhälsa, bättre arbetstider, arbetsmiljö och genom arbete mot psykisk ohälsa. Men det ska också vara mer fokus på rehabilitering, på riktigt, i sjukförsäkringen. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Det här arbetet med folkhälsan är ju helt centralt. Vi är fortfarande i en pandemi. Det kan naturligtvis inte bli en återgång till det normala så som det var innan när pandemin är över. Det klarar inte sjukvården, och det klarar inte sjukförsäkringen. Vi måste bli friskare. Vi måste jobba mycket mer med folkhälsan och mycket mer förebyggande. Jag vill avsluta med några ord om reservationerna i betänkandet. avstyrker helt och röstar nej till förändringarna. Både och lyfter ju upp pandemin och långtidssjuka i covid-19. Jag tror för min del inte att vi ska blanda in enskilda diagnoser i en lagstiftning för en generell sjukförsäkring. Däremot är det alltid bra om vi kan utvärdera lagändringar, också utifrån den situation med pandemin som vi är i. Men jag tror också att vi behöver vänta lite med en utvärdering eftersom det kommer att ta tid och vi behöver fler reformer på plats. Jag uppfattar den borgerliga retoriken med arbetslinjen som helt central i argumentationen för att behålla sjukförsäkringssystemet som det är . Men jag tror att den retoriken – den tankefiguren med den borgerliga definitionen av arbetslinjen – måste ändras. Den återkommer när jag träffar sjuka och långtidssjuka. Inte sällan framkommer det att man skäms för sin sjukdom. Det är definitionen av arbetslinjen som ligger bakom, som definierar vad som är okej och inte. Det är egentligen inte arbete som är det viktiga i arbetslinjen utan lönearbete, som definierar det som i den borgerliga retoriken är innanförskap. Allt annat, inklusive till exempel frivilligarbete, eller till och med studier tycks det som, men framför allt sjukdom, definieras som utanförskap och skam. Kommer vi bort ifrån den retoriken, den borgerliga definitionen av lönearbetslinjen, tror jag att mycket är vunnet. Jag har uppehållit mig lite för länge i anförandet och bara vid den delen av betänkandet som rör nya regler för en tryggare sjukförsäkring. Det finns också andra delar i betänkandet, bland annat en om rätt till arbetslöshetsersättning i samband med verksamhet i begränsad omfattning. Där har en reservation. Jag yrkar bifall till reservation nummer 4 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet. 66 (SD) replik: I mitt tidigare anförande sa jag bara vår reservation. Det är reservation nummer 2 det är fråga om, så att jag är övertydlig där och det blir rätt. Tack, ledamot , för anförandet! Jag instämmer i att vi behöver en mer individanpassad och flexibel sjukförsäkring. Det är också anledningen till vår reservation. Om jag nu inte har missat någonting har varken Socialdemokraterna eller bemödat sig att bemöta den i sina anföranden. Därför vill jag nu fråga varför regeringen och säger nej till vår reservation. Det handlar om att göra det mer flexibelt. Om man befinner sig 180 och det bedöms att man kan återgå till sin arbetsgivare men bara på deltid finns fortfarande en väldigt stor risk att man utförsäkras. Det är därför vi har lagt fram följdmotionen och förslaget att regeringen ska utreda. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Det är precis det som Funktionsrätt säger, som Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa säger och som säger. Det borde räcka med ett krav att man kan återgå på deltid om det finns utsikter att man kanske senare kan återgå till samma nivå. Varför sätter sig emot detta när ledamot talar sig varm för mer individanpassad sjukförsäkring? Det kan till exempel vara en sjuksköterska som har covid-19. Det kanske är någon som är utbränd och som har stora möjligheter att återgå till sin arbetsgivare. Det är kanske inte arbetsplatsen som är problemet. Då får man ställa om av sådana skäl. Men om det inte är arbetsplatsen som är problemet kanske det bara handlar om att man behöver lite mer tid och kan återgå till , eller ännu mindre och sedan stegvis öka. Varför sätter sig regeringen emot att tillgodose remissinstansernas önskemål för att kunna få en mer human, flexibel och individanpassad sjukförsäkring? 67 (MP) replik: Jag vet att och liksom vill mer än det vi genomför . Jag tror att vi behöver lägga fram förslagen i den takt vi hinner med. De behöver vara utvärderade och utredda så att vi får rätt beslut. Det får inte bli felaktiga beslut. Jag tror också, som jag tydligt var inne på i mitt anförande, att vi behöver gå vidare och se det här som ett första steg. Man kan naturligtvis ha synpunkter på att det går för långsamt och att vi borde ha gjort det här tidigare, men det är ändå så att vi har utrett de här sakerna och väldigt noggrant. Det har kommit flera utredningar, och det är som sagt fler på gång. Egentligen har jag inte så mycket mer att säga än att jag hoppas på att vi nu kan fortsätta och att vi ser ändringen som just ett första steg och inte som ett avslut i reformerna av sjukförsäkringen. Vi ser ju tydligt – jag tror att det gäller både och andra – att behovet av förändringarna finns och att det inte räcker med att bara puffa på myndigheterna. Vi behöver lagstiftning, och vi behöver tydligt sätta ned foten. Jag avser att fortsätta att trycka på regeringen för att man ska komma med fler förslag. 68 (SD) replik: Jag instämmer i det ledamoten säger; jag tycker att det har tagit . Vi har kritiserat 180-dagarsgränsen ända sedan valet . Då lade vi också fram ett annat förslag utöver detta att det borde räcka med deltid. Det senare tycker jag inte att jag fick något tydligt svar på. Jag vet inte varför regeringen motsätter sig det. Det har gjorts en utredning som har gått ut på remiss, och man får in remissvar med bra förslag på hur man kan justera detta och göra det ännu bättre. Varför regeringen då inte tillgodoser detta förstår jag fortfarande inte. Utöver det här har vi som sagt en annan del i vår reservation, där vi säger att regeringen borde utreda möjligheterna att vid dag 180 begränsa prövningen till det egna kompetensområdet. Man ska alltså få möjligheten att endast prövas mot det egna kompetensområdet och rehabiliteras till det om det finns utsikter att man kan återgå till det . På så sätt kan man slippa de här prövningarna som görs mot fiktiva fantasijobb. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Det finns även ett liknande förslag i utredningen i av om att det ska vara ett angivet arbete. Vi vill att det angivna arbetet ska vara inom ens eget erfarenhets- och kompetensområde. Det här har vi föreslagit . Varför har röstat nej också till det? Och varför kan inte regeringen ta in det förslag som vi har om att begränsa prövningen inom det egna kompetensområdet i de utredningar som görs och i det som man siktar på att förändra ytterligare framöver? Varför röstar nej till att utreda att ytterligare göra sjukförsäkringen mer human och mer individanpassad och flexibel – precis det som står och säger att man vill uppnå? 69 (MP) replik: Tack, , också för detta förslag om att prövningen ska anges inom det kompetensområde man har! Det som har utrett är att det ska vara angivet normalt förekommande arbete och att det ska vara inom ett större sjok. Jag uppfattar att vill smalna av det ytterligare. Jag tycker att det är en intressant synpunkt och en intressant tanke. Däremot blir det ett större avsteg mot dagens system att göra så. Att läkaren kan ange ett arbete som också kan ställa upp på – det är väl ungefär så som systemet borde byggas upp – handlar om att hitta ett arbete som den sjuke ska kunna klara av inom ett område. Den delen bör nog faktiskt inte snävas in alltför mycket, för de sjuka vill trots allt ut i arbete så fort det går, så fort man är frisk och så fort man klarar av ett arbete. Det är få sjuka som vill vara hemma bara för att vara hemma. Jag tror därför att det är onödigt att snäva in arbetsmarknaden för mycket. Det är bättre att arbeta för att den sjuke ska hitta ett arbete. Jag uppskattar att vill gå längre, precis som och precis som Socialdemokraterna. Det kan gå lite långsamt, för det gäller ju ändå för en regering att hitta stöd i för de förslag man lägger fram. Annars är det ganska meningslöst. Det är såklart ett problem för när ni ser att era framtida regeringspartner i röstar blankt nej också till detta första lilla enkla steg. kanske inte får lov att svara på detta. Men det är ett problem för , det måste man säga – och för . 70 (V): Jag vill börja med att berätta att jag har opererat mina bihålor, så jag har svårt att ha munskyddet på mig och kunna andas. Men jag har hållit mig på avstånd – inte bara politiskt utan också rent rumsligt – från de andra här inne i kammaren, så det ska nog gå bra ändå. Den andra ursäkt jag vill framföra, herr talman, är att jag trots att jag har anmält absolut längst talartid här nog kommer att bli tvungen att dra över något på grund av saker som har kommit upp i debatten. Jag har ju inte haft möjlighet att begära replik eftersom jag inte talar . Men det ska nog gå bra. Ni kommer att få lunch . Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen får vi återigen fatta beslut om något som har drivit igenom via ett utskottsinitiativ – den här gången för att se till att också småföretagare kan ta sig igenom coronakrisen. Småföretagare måste få rätt till a-kassa, och deras företag ska inte behöva gå omkull på grund av de stelbenta reglerna som gör att man inte kan få ta in en del arbeten som småföretagare behöver göra för att kunna överleva. Stora företag som och gör aktieutdelningar, och snålas det när det handlar om att landets småföretagare ska överleva. Det tycker vi är fel, och jag är glad för att har kunnat driva igenom det här. Ingen kan påstå att sitter på läktaren, precis. Det ska vara roligt att slå rekord – något att fira. Men så kan man inte påstå att det känns när det kommer till sjukförsäkringen. Alliansen, som vi har hört här via – som endast pratar om Socialdemokraternas politik – blev svenska mästare när dagens system infördes. De steg fram som den nya tidens helbrägdagörare som till skillnad från samlade läkarkår, medicinska expertis och rådande forskningsläge bara genom ett trollslag kunde bota hela 90 000 sjuka. Simsalabim, så var de friska! Enligt den nya lagen och kassans kriterier utförde den nya rehabkedjan rena mirakel. Lama kunde inte bara resa sig upp och gå, utan enligt myndighetens bedömning kunde de nästan springa ett maraton. Att man inte kunde stå på benen var mest en fråga om inställning. Välj glädje, mässar kören. Och utförsäkringarna fortsatte. Tillsammans med S och MP tog bort den bortre tidsgränsen. Alliansen och , som också var i gasen här tidigare, gav inte upp tävlingen så enkelt. De röstade för att återinföra den så kallade stupstocken . Detta parerades av S- och MP-regeringen, men i stället började regeringen laga sin egen mirakelkur, som det hölls ganska tyst om här uppifrån. var guldmedaljen när det gäller antalet utförsäkrade säkrad för deras del. När S- och MP-regeringen införde målet i snitt per person och år fyrdubblades avslagen med de tidsgränser vi talar om utan att någon lagändring gjordes. gåva till människan är den heliga treenigheten: , rehabkedjan och de magiska tidsgränserna. , mitt under brinnande pandemi, slogs Sverigerekord i antalet utförsäkrade. Det är helt otroligt – det är knappt att man tror att det är sant! Folk blev inte friskare utan sjukare av den behandling som systemet utsatte dem för. Det är en skandal och en stor skam för ett så kallat välfärdsland. Att inte bli trodd är höjden av förnedring. Det är på det sättet man tillintetgör en människa. Inte bara är kritiskt – forskare kallar det en rättsskandal att inte ser till att människor har rätt till trygghet vid sjukdom och att det fungerar innan man inför ännu ett rikemansbidrag. Det är anskrämligt. Bara prioriterade att ta bort den extra skatten för sjukskrivna framför att ta bort skatten för dem som tjänar närmare 60 000 . Människor har inte blivit fattiga; de har gjorts fattiga genom politiska beslut i den här kammaren. har fått många att inse att vi alla kan bli sjuka. Kvar finns bara kvacksalvarens tomma försvarstal, men ingen stiger fram och säger: Vi erkänner. Det blev fel. tar vi ansvar för det. Så kan vi bara inte ha det, allra minst , som även håller krampaktigt fast vid den stenhårda prövningen vid dag 180. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Tänk att det skulle behövas en pandemi för att fler politiker skulle börja förstå att sjukdom eller funktionsnedsättning inte är något man väljer utan något man drabbas av. Vi står här inför att ta ett litet steg i riktning mot en mänskligare sjukförsäkring. Det kan kännas som ett myrsteg, och det är helt klart alldeles för lite, men var det långt fler än som hindrade en förändring. är det annat ljud i skällan. Vi i har tillsammans med alla er som är aktiva i olika upprop för att förändra sjukförsäkringen baxat regeringen och andra partier framför oss. Jag vill tacka er enormt mycket. Ni ska veta att ni har gjort hela skillnaden. Den seger som vi trots allt får fira är er: , , , , , och många fler. Ni, som inte ens har något att vinna för egen del, för ni har redan blivit fråntagna det mesta, har visat gemenskap och omtanke i ordens verkliga mening. Jag hoppas att de också snart ska få någonting tillbaka. Ge dem som utförsäkrats med systemfel deras SGI tillbaka! Ge dem ekonomisk ersättning och den upprättelse de förtjänar och har rätt till! har föreslagit en kriskommission som skulle göra just detta. Tyvärr röstade alla andra partier nej. Var är omtanken? Var är gemenskapen? Jag finner inga ord! Jag skäms över att vara politiker. Kan vi inte bättre än så? är en myndighet med lågt förtroende. Jag noterade att använde deras utlåtande om ändrade regler som något slags auktoritetsargument, som man ansåg att det inte behövdes lagändringar, utan det var myndigheten själv som skulle genomföra förändringarna. röstade man nej till förslag om en oberoende utredning av just denna myndighet. Det återstår alltså mycket övrigt att önska när det gäller detta. åtnjuter lågt förtroende, och det är uppenbart att regeringens styrning har satts ur spel. Vi har påpekat det . har försökt att hitta handlingskraftiga kompromisser. Vi har inte bara en gång utan två gånger lagt fram förslag om en oberoende genomlysning. Tyvärr har vi inte fått majoritet för det. Trots signalen om att en generös prövning behövs har som sagt utförsäkringarna ökat. verkar fullkomligt dopad och friskförklarar människor i en överjordisk takt. blir det guld, silver och brons – ja, alla pallplatser är vunna. Man är helt enkelt ostoppbar! Läkarintyg är ingen frisedel. Det kan inte stoppa den här maskinen, ”utförsäkringsmaskinen”, som forskaren skriver i sin bok om sjukförsäkringen. Jag återkommer till det låga förtroendet för myndigheten. Inspektionen för socialförsäkringen skriver i en rapport: ”Men det är problematiskt att andelen avslag och beviljanden kan pendla kraftigt utan att vare sig lagstiftning eller rättspraxis har ändrats, inte minst ur ett rättssäkerhetsperspektiv.” Men vad gör då? Jo, man tar saken i egna händer. Genom generaldirektör meddelar man att man är redo att ta emot den kritik som finns, men det ska inte ske genom någon extern genomlysning. Den fajten går inte att vinna. I stället ska myndigheten utreda sig själv. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Förutom att detta känns lite som en riggad match där resultatet är förutbestämt finns det en stor risk för att och regeringen skyller på varandra: Det var du som började! Nej, det var du! Jag vill ge samma råd som till ett gammalt par som träter: Herregud, ta in någon utifrån som vet vad den pratar om, innan det är för sent! Trots att är i fokus behöver lagändringar göras. Det lät som om det inte var nödvändigt tidigare. Det man gör när man tar fram en lagändring är att ta fram nya förarbeten, som beskriver vad som ska gälla för myndigheten. Ny styrning och nya förarbeten är det som behövs. Anledningen till att avstyrker både vårt förslag om oberoende granskning och förslagen om nya lagar är att man inte vill att fler ska få rätt till sjukpenning. Undersköterskan , som jag har lärt känna, smittades med covid-19 i jobbet. Hon blev långtidssjuk men nekades sjukpenning. I stället för att få extra betalt för sin insats betalar hon nu genom att använda sin egen semester. Hon är en av många som har ryckt in när samhället behövde dem, men samhället fanns inte där för henne. Allt tar sådan tid, och medan tiden går drabbas allt fler av systemet. ”Normalt förekommande arbeten” verkar endast förekomma i fantasivärld. Om man redan är arbetslös när man blir sjuk möter man detta . Medan politiker käbblar dör människor i sjukförsäkringens spår. var det årsdagen för död. fick senare rätt, men då var hon redan död. är inte ensam. Alltför många ser ingen annan utväg. Det är ofantligt sorgligt. Att och andra sjuka har gått ut och berättat om hur det faktiskt ser ut är jag helt övertygad om är det starkaste skälet till att fick gehör för kravet om att mjuka upp bedömningen vid dag 180. Det vi ska besluta om borde heta lex . Min uppmaning är: Släpp prestigen och partipolitiken! Visa nu att det går att lösa detta! Ställ upp för dem som har ställt upp för oss! Låt oss känna att vi har gjort allt som står i vår makt för att det som hänt inte ska behöva hända igen! Släpp kravet på omställning under pandemin! Ändra prövningen vid dag 365, och kräv att kassan ska ange arbete! Eftersom prövningen pausades så sent fick aldrig ta del av den. Hon hade redan utförsäkrats och hunnit bli nekad när hon överklagade. Hur många fler personer som har gjort allt rätt ska vi behandla så fel innan vi kan rucka på det som krävs för att sjukförsäkringen ska fungera? vill ha en försäkring som fungerar som en försäkring och som ger rätt till trygghet vid sjukdom eller funktionsnedsättning. Hela sjukförsäkringen och rehabkedjan måste göras om. De skarpa tidsgränserna behöver tas bort, och rehabiliteringen måste bli mer individanpassad och realistisk. Läkarintyg ska gälla. Den som är kroniskt sjuk eller som har en funktionsnedsättning måste få rätt till varaktig ersättning. hänvisas man till Arbetsförmedlingen men får där höra att man är för sjuk för att få hjälp till jobb medan anser att man är frisk som en nötkärna. Något är fel, riktigt fel. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Vi har i debatten fått höra att det främst är långtidssjuka i covid-19 som drabbas och att regelförändringarna behövs för att bistå endast den gruppen. För det första befinner sig den konservativa högern inte ens på rätt planhalva, verkar det som. Frågan är om de ens vet vad som är deras egen målgård. I fina ordalag beskrivs här hur de vill ta strid för de långtidssjuka. Sanningen är att de röstade ned ett sådant förslag som jag lade fram . För det andra går det inte att undanta enskilda diagnoser, symtomdiagnoser, i lagstiftning, särskilt inte dessa. Det skulle bara bli ett slag i luften eftersom många av dem som har kvarvarande symtom av covid-19 inte med säkerhet skulle kunna få den diagnosen i vården. För det tredje finns det många fler människor med olika sjukdomar som drabbas. Dagens system bygger på bedömd arbetsförmåga, inte på vilken diagnos du har. En av dessa människor är min pappa, som har cancersjukdomen myelom. Vården förstod inte varför hans rygg plötsligt brakade ihop. Han som alltid jobbat och haft ett altanbygge på gång rör sig numera med rullator. Myelom bryter ned skelettet, men sjukvården trodde att han hade fått ett brott på kotorna och diskbråck. Han gick ned nästan . Vi kände oss ändå trygga.