prot · H809127 · 2021-05-26 00:00:00 — Det finns ju uppenbara riskfaktorer som vi måste ha möjlighet att ta höjd för. Och i ett sådant scenario handlar det om att vara beredd att göra ytterligare saker, förlänga stöden ytterligare och följa utvecklingen för att på bästa sätt kunna freda jobb, företag och annat vi vill ha mer av i samhället. Då är det värdefullt att konstatera att trots av akut krispolitik står mycket starkt när det gäller nivån på statsskulden och när det gäller styrkan i de offentliga finanserna. Vi har alltså muskler att agera om krisen skulle bli ännu mer långdragen än vad vi kanske hoppas och tror. Den tryggheten tycker jag att vi ska känna när vi nu fattar ytterligare beslut. handlar det alltså om att förstärka omställningsstödet. har det aviserats att det förlängs. Vi hoppas att detta är bland det sista vi gör i den akuta krisbekämpningen, men har muskler att agera om så skulle krävas. 5 (V): påminde om hur debatterat de här frågorna, men jag hade tappat räkningen på hur vi diskuterat ändringsbudgetar och uppdrag till regeringen om att återkomma med ytterligare coronastöd eller göra förändringar i befintliga. Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser När det gäller en del av dessa stöd har det varit initiativ från . Det gäller till exempel omsättningsstöd, a-kassa för enskilda näringsidkare, utdelningsförbud och så vidare. Många förslag har vi tagit fram tillsammans med andra partier. Utskottet har haft och har ett gott samarbete. Men har också drivit på förbättringar för löntagarna och inte bara för företagen. Det är företagen och jobben vi räddar genom de stöd vi beslutar om. Jobben är det som måste stå i fokus när vi beslutar om stöd. Den massarbetslöshet som vi ser i måste vända, och för det krävs många åtgärder. Bland annat krävs det att vi återigen inför en arbetsförmedling som verkar i våra kommuner, inte minst i kommuner där arbetslösheten är skyhög. Det är en skam för att vi har den arbetslöshet vi har. Här krävs betydligt större satsningar än vad regeringen har mäktat med. Men som vi arbetar för att rädda jobben och rädda företagen är det andra som utnyttjar systemet. Detta är röster från personer som jobbat på företag som fuskat med permitteringsstödet: ”Vi har jobbat som vanligt men vi har bokfört två böcker, en för och en för hur vi har jobbat. Detta är ett fusk utan dess like och måste utreda det.” ”Cheferna uppmanade oss att visa framfötterna och jobba på som vanligt för att ha en chans att bli återanställd. Vi körde på som vanligt, men tidsrapporterade som att vi jobbat .” hade det inkommit 1 700 anmälningar till om fusk med coronastöd, huvudsakligen permitteringsstödet. 240 företag hade anmälts för fusk med omställningsstöd. granskar just nu cirka 100 företag för ekobrott kopplat till pandemistödet. När företag fuskar med de statliga stöden drabbar det de anställda, oss skattebetalare som bidrar till stöden och inte minst de ärliga och kämpande företagarna. När andra fuskar blir granskningarna fler, och fler uppgifter måste lämnas till den som betalar ut stödet. Hederliga företagare får vänta , och några ger upp. I det här betänkandet påpekar vi att regeringen måste beakta vikten av att stöd utbetalas snabbt just för att hederliga företagare kommer i kläm. Men det fungerar inte om stödet betalas ut för snabbt och granskningen måste ske efteråt. Jag har sympati för ambitionen att det skulle kunna fungera så, men tyvärr gynnar det bara den ekonomiska brottsligheten och gör det lättare att komma över coronastöd oärligt. Oärliga företagare kommer inte att betala tillbaka. Det har vi redan sett. Det är tråkigt men sant att ett fåtal oärliga förstör för många företagare och skadar vår tillit. Pensionärerna, lärarna, kassabiträdena, undersköterskorna och busschaufförerna betalar inte skatt för att stödja fusk med bidragsstödet. De förväntar sig att deras skattemedel används på ett bra sätt. Företag som inte fuskar men som utnyttjar reglerna till sin fördel är de som tog emot stöd och som gör utdelningar . Volvos ledning fick ta emot i bonusar som bolaget fick i statligt krisstöd 2020. Utdelningen beräknas landa på någonstans mellan 20 och 30 miljarder. tog emot permitteringsstöd 2020 och gör utdelningar . Vd:n för har jobbat så hårt med att permittera de anställda nu när kedjan knappt haft några gäster att han behövde en löneförhöjning på för att kompensera för den minskade bonusen. Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser Under pandemin har klyftorna ökat. Börsen har stigit medan arbetslösheten har skenat. Medan några knappt får vardagen att gå ihop berikar sig andra på coronastöden och pandemin. Omsorgsbolaget har fått kritik för att de inte hållit isär friska och covidsjuka boende och har ljugit om det för anhöriga. Anställda som vittnat om missförhållandena har utsatts för repressalier. Ledningen har däremot fått miljonbonusar trots statligt stöd. Många företag har som sagt passat på att sko sig på coronapandemin och de statliga stöden. Andra företagare sliter med att överleva. Därför är det viktigt att vidta åtgärder för att förbättra stöd till företag som drabbas av pandemins konsekvenser, vilket vi gör med det här betänkandet. Men är det viktigt att vi täpper till möjligheten för företag att ta emot stöd och betala ut bonusar och göra utdelningar. Det är för mig en gåta att samtliga partier tycker att det är okej med de utdelningar och bonusar som har gjorts och getts av Attendo, , med flera och att de har sagt nej till förslag om tuffare regler. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet för att vi ska kunna stödja fler företag och rädda fler jobb. 6 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag är glad över att detta kommer på plats, även om det är i elfte timmen. har vi sett att stöden till anställda och företag har fungerat olika väl under pandemin, beroende på i vilken bransch och i vilka sammanhang man arbetar eller driver företag. Det har vi känt till . Det är flera som har påtalat detta. Jag har påtalat hur anställda i vissa branscher inte alls har haft samma stöd och möjligheter att behålla sina anställningar som anställda i andra branscher. Lite grann har det varit som om ju längre ifrån traditionell tillverkningsindustri och ju mindre företag man varit, desto sämre anpassade och sämre fungerande har också stödåtgärderna varit under pandemin. Då är det de företag i tjänstesektorn som sysslar med restaurangverksamhet, kaféverksamhet, hotellverksamhet och persontransporter som har lidit mest och mest utdraget under pandemin som också har haft de sämst anpassade stöden. Dagens betänkande gör något åt detta. Man påpekar behovet av att bättre svara upp mot de här företagens behov och att se till att arbetskraftskostnader i större utsträckning kan omfattas av omställningsstödet. Detta är väldigt bra och viktigt. De anställda i de här sektorerna har haft ett sämre stöd. Jag har talat om hur permitteringsstödet inte har omfattat de tillfälligt anställda personerna. Snarare har det varit så att regelverket kring permitteringsstödet faktiskt har drivit ut tillfälligt anställd personal i arbetslöshet, eftersom krav har ställts på att tillfälligt anställd personal behöver sägas upp för att företaget ska kunna få del av det statliga permitteringsstödet. Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser Det är inte bara jag som säger detta, utan det här har även påtalats av , som konstaterar att regeringens politik med stödet för korttidsarbete i princip inte har omfattat tidsbegränsat anställda. konstaterar i sin utvärdering av finanspolitiken att ”andelen tidsbegränsat anställda inom hotell- och restaurangbranschen översteg . Motsvarande siffra inom tillverkningsindustrin var . Denna skillnad har sannolikt inneburit att personer inom hotell- och restaurangbranschen i högre grad har förlorat sina arbeten.” Man kan förstås ifrågasätta varför det ska vara så många tidsbegränsade anställningar inom restaurangbranschen. Men i en kris har personerna de anställningar de har, och då har dessa personer varit särskilt utsatta eftersom krisstödet inte har funnits där för dem på samma sätt som det har funnits för andra anställda. Även för företagen i de här branscherna har stöden fungerat sämre. Det har varit en orimlig diskrepans mellan dem som har varit partiellt nedstängda och helt nedstängda. Om de skulle bli helt nedstängda hade de fått ett mycket omfattande krisstöd, men eftersom de bara är partiellt nedstängda utifrån alkoholregler, regler om bordsservering, hur stora sällskapen får vara, öppettider och så vidare har man inte åtnjutit det större stödet. Den här skillnaden har varit för stor. Dessutom är det så, precis som tidigare talare har påpekat, att permitteringsstödet inte kan användas för branscher och verksamheter som trots allt försöker att hålla sin verksamhet igång. Dels får man högre timkostnad per arbetad timme som personal finns kvar, dels behöver man ha en viss bemanning för att kunna hålla verksamheten öppen. Detta har lett till stora problem för de här företagen. Vi har från sida vid ett antal tillfällen försökt att lyfta fram olika lösningar för att minska de här företagens arbetskraftskostnader genom krisen i form av förbättrat permitteringsstöd men också genom sänkta arbetsgivaravgifter för kontaktbranscherna. Det har inte vunnit gehör, men jag är glad att det här förslaget, som kommer från , har vunnit gehör. Tack för att ni väckte det här initiativet i finansutskottet! Vi kristdemokrater gjorde naturligtvis snabbt gemensam sak med det eftersom det siktar på samma problem, nämligen att få en större del av företagens arbetskraftskostnader täckta inom ramen för omställningsstödet. Jag vill också säga att de här problemen ju har varit kända och påtalats av partier i den här kammaren . Problemen påtalades också av myndigheter . Därefter har konstaterat att stöden har varit långt mer anpassade för tillverkningsindustrin än vad de har varit för restaurang, hotell, persontransport och så vidare, men trots detta har regeringen inte agerat. Därför är det bra att nu gör det och att partierna brett och i enighet tillsammans påtalar att de här stöden inte fungerar tillräckligt väl och därför behöver förändras. Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser Det är bra för alla de företagare som kämpar och sliter, som har gjort det och som har funderat på om de ska orka driva det här vidare till. Jag vill också tacka alla som har hört av sig till mig och påtalat problemen med de här stöden – särskilt tack till på Välfärden i och många andra som har pekat på just bekymren med att få tillvaron att gå ihop när stöden inte är anpassade efter företagens verklighet. Vi ska hålla i, vi ska hålla ut och vi ska klara oss igenom den här krisen så bra som det bara går. Några har klarat det sämre än andra beroende på pandemin men också beroende på hur stöden har varit utformade. Men riktar vi krav på att förändra i stöden så att de blir bättre anpassade. Det ökar förutsättningarna att kunna hålla ut för de här företagen och för att överleva och fortsätta att bidra med arbetstillfällen, med skattekronor till välfärden och med allt det som gör livet lite lättare att leva för oss andra. 7 (L): Herr talman och ärade ledamöter! Det är en väldigt viktig ändringsbudget som vi nu har på bord. Det handlar om ytterligare ett stöd för att säkra att så många människor som möjligt i har ett jobb att gå till och för att säkra att de mindre företagen kan fortsätta och inte ska behöva gå i konkurs. Pandemin har för många på arbetsmarknaden och för många av våra mindre företagare inneburit att man har det brutalt tufft. Det är brutalt tufft när människor kan gå på restaurang på samma sätt. När människor kan leva som vanligt drabbas naturligtvis vissa branscher hårt av den typen av restriktioner. Mycket av det politiken har gjort har gått snabbt, varit kraftfullt och fått väldigt tydlig effekt. I har vi erfarenhet och en tradition av att från början veta ungefär hur den svenska industrin fungerar och vilken typ av politiska reformer som krävs under en kris för att industrin ska klara sig. Det som är nytt med den här krisen är att den, ekonomiskt sett, inte främst landar i industrin utan i branscher som detaljhandel, restaurang, hotell, taxinäring och så vidare som i normala fall inte är i den ekonomiska krisens epicentrum men som i den här krisen verkligen är det vi fokuserar på. Det är klart att det ställer politiken inför nya frågor. Det går inte bara att damma av åtgärder eller reformer som fanns under finanskrisen och tillämpa dem under den här krisen, utan vi behöver under krisen utveckla, analysera och ta fram nya förslag som träffar just de här företagen och branscherna. Om målsättningen är att så många människor som möjligt ska ha ett jobb att gå till måste vi också se kraften i tjänstesektorn. Vi måste se kraften i att ekonomin hänger ihop på ett helt annat sätt än den gjorde tidigare. Tjänsteföretag och industriföretag är beroende av varandra, och servicenäringen är alltså en väldigt viktig del inte minst när det gäller hur våra stadskärnor ser ut. Inte minst är de mindre företagen också ofta en språngbräda in på arbetsmarknaden för dem som har svårt att ta sig in. Det är alltså viktigt för jobben att även de mindre företagen får de stöd de behöver. Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser Liberalerna har inte varit nöjda med hur de olika stödsystemen har fungerat i praktiken. Det har tagit att få ut pengarna till företagen för att säkra jobben. Det har varit för mycket administration och byråkratiskt krångel som har stått i vägen för hårt arbetande människor som har betalat skatt , som aldrig har haft en sjukdag och som förväntar sig att samhället nu ska stötta dem och finnas där. Då finns inte samhället där. Det har gått för långsamt, det har varit för mycket byråkrati och det har varit för administrativt krångligt – och det har inte varit bra nog. Därför är jag glad för att vi i den här delen gemensamt i kammare kan samla oss för att förbättra stödet, för att se till att det förhoppningsvis kommer att gå snabbare att få ut pengarna och att det kommer att underlätta för dem som har svårt att använda sig av permitteringsstöden utan är beroende av den här typen av stöd. Det är en styrka för svensk politik att vi i bred politisk enighet kan lägga fram detta förslag på bord, det vill säga att vi gemensamt kan ta ansvar för och förbättra förslaget så att pengarna kommer ut till så många som möjligt. Därmed kan så många människor som möjligt ha ett arbete att gå till. Det måste vara det politiskt övergripande målet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 8 (MP): Ju längre krisen fortgår, ju hårdare restriktioner som drabbar och påverkar företag, löntagare, verksamheter och organisationer över hela vårt land, desto tydligare blir det hur komplext och svårt det är att utforma stöd som prickar rätt. Det har varit svårt att greppa krisens omfattning medan den har utvecklats, och det har varit mer eller mindre omöjligt att se alla lager av konsekvenser som de olika restriktionerna får ute i samhället. Jag känner en stor stolthet över hur vårt samhälle har reagerat på krisen. Det är tydligt att vi har stått rustade rent ekonomiskt och haft förmåga att rulla ut stora stöd. Myndigheter har agerat oerhört snabbt, ställt om verksamheter och gjort sitt bästa för att få ut stöd till företag. är det helt rätt och begripligt att många företag är frustrerade över att det inte har fungerat för just dem när de har fått vänta på stöd, när de har hamnat i gråzoner mellan regelverk och kommit i kläm. De historierna är sanna och riktiga, och vi ska lyssna på dem och göra allt vi kan för att göra anpassningar. Sedan finns det oerhört tråkiga saker, till exempel att stämma av mot . Stöden ska fungera med . EU har inte helt nått upp till de löften som har kommit om flexibilitet och snabbhet i att ge besked. Vi hade höga förväntningar på att det arbetet skulle löpa enklare och snabbare under krisen, men jag är helt säker på att även där har många arbetat oerhört hårt för att ge svar. Jag kan tänka mig att det tråkigaste för en företagare som kämpar med ekonomin och ligger vaken är att höra politiker ta upp . Det låter som en undanflykt. Men likväl är en realitet, och vi har varit tvungna att anpassa vissa av stöden till det regelverket. Det har varit en dynamik mellan regering och riksdag som jag uppfattar i stora delar har varit bra och sund. Vi har gemensamt försökt tänka ut vad som är bäst. I efterhand kan vi säga att om vi hade vetat allt vi vet nu hade vi utformat stöden annorlunda. De hade varit på plats tidigare. Men det är lätt att säga i efterhand. har återigen i finansutskottet samlats bakom ett tydligt tillkännagivande med förslag om hur stöden kan förbättras. Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser Även om det var goda nyheter om sjunkande smittal, som ger hopp om minskade restriktioner och ett samhälle där vi kan leva fritt och normalt igen, måste vi självklart också ha det negativa scenariot klart för oss och planera för en risk, som vi hoppas är liten, för restriktioner även framåt i tiden. Därför är initiativet klokt, och om vi i det här läget kan förbättra stöden ska vi självklart göra så. Arbetet måste präglas av pragmatism och lyhördhet även framåt i tiden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 7 om arbete för att motverka intressekonflikter betänkande 2020/21:FiU48 om arbete för att motverka intressekonflikter (skr. 2020/21:93) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) § 8 Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna betänkande 2020/21:JuU33 Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna (prop. 2020/21:104) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) § 9 Regler om internationellt samarbete anpassas till nya regler om skyddstillsyn och tillträdesförbud till butik betänkande 2020/21:JuU34 Regler om internationellt samarbete anpassas till nya regler om skyddstillsyn och tillträdesförbud till butik (prop. 2020/21:142) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) Barn som bevittnar brott § 10 Barn som bevittnar brott betänkande 2020/21:JuU35 Barn som bevittnar brott (prop. 2020/21:170) 9 (S): Mammas skrik, blod och hårtussar ska aldrig behöva vara barndomsminnen. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. Men det finns 2 miljoner barn i , och av dem har bevittnat våld i nära relation. Många människor lider, barn som vuxna, av de spår som våldet har satt hos dem. Det är därför hög tid att vi nu gör barn till brottsoffer i sådana situationer. ska vi rösta om att införa ett nytt brott i den svenska lagboken, nämligen barnfridsbrott – de barn som bevittnar våld i nära relation. Den som utsätter en närstående för sexualbrott eller annat våld ska utöver brotten i sig även kunna dömas för den skada som gärningsmannen åsamkar barnet som ser på. Straffet föreslås vara fängelse i högst , men i de grova fallen ska maxstraffet uppgå till fängelse. Som folkvalda har vi en skyldighet att ge röst åt dem som inte själva kan tala för sig. Vi har en skyldighet att se till att alla människor i vårt land kan känna sig trygga. Det är därför ett viktigt steg som vi med all säkerhet kommer att ta när vi röstar om denna sak eftersom vi är överens i utskottet. Det är ett viktigt steg vi tar när man i rättssalarna inte bara kommer att pröva våldet mellan föräldrar utan också ta upp på bordet barnets perspektiv, vad barnet har sett och den skada som barnet har åsamkats. Detta medför att barnet får möjlighet till upprättelse i domstol, och det medför också att barnet får rätt till skadestånd. Kampen mot mäns våld mot kvinnor måste föras sida vid sida med barnens rätt till en trygg uppväxt. Det går inte att skilja de två sakerna åt. Dagens riksdagsbeslut, vill jag påstå, är ett viktigt steg i rätt riktning i detta arbete. Med det nya brottet vidgar vi de legala perspektiven på våld i nära relationer. Barnens upplevelse går från att vara bakgrundsberättelser till en viktig del av den rättsliga prövningen. När en förälder riktar slag mot en annan förälder riktas våldet även mot barnet som ser på och minns livet ut. Dagens riksdagsbeslut handlar om hur samhället ska hantera våld när det har hänt, men ännu viktigare måste vara att få våldet att upphöra – att se till att det inte sker från första början. Attityder och lagar måste förändras. Arbetet måste fortgå. Mäns våld mot kvinnor måste upphöra. Men det finns anledning att se positivt , herr talman. Vittnesmålen under metoo och den ökade kunskapen, som inte minst Nationellt centrum för kvinnofrid i har bidragit med, har skapat ett förändringstryck i hela samhället. är det upp till oss politiker att leva upp till förväntningarna. röstar vi i om ett lagförslag som bryter ny mark på detta område, men det kommer snart fler. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 4 i betänkandet. 10 (M): Barn som bevittnar brott Vi moderater står bakom alla reservationer där vi finns med, men jag yrkar bifall enbart till reservation 6. har det diskuterats om barn som bevittnar brott ska få målsägandestatus. I och med att barn som bevittnar våld inte själva har blivit slagna får de nämligen inte den hjälp de skulle behöva. De är inte målsägande, vilket innebär att de inte får vare sig en särskild företrädare eller ett målsägandebiträde som kan tillvarata deras intressen. Vårdnadshavare kan också hindra att ett barn förhörs. Barnet får då inte lämna sin berättelse, vilket kan vara väldigt skadligt för barnet längre fram. Det straffrättsliga skyddet för dessa barn behöver stärkas, och vi moderater har motionerat om detta. Ett nytt brott, barnfridsbrott, ska införas i . Det innebär att det blir straffbart att utsätta ett barn så att barnet bevittnar vålds- och sexualbrott i nära relation. ”Bevittna brott” innebär alltså att barnet antingen ser själva brottet eller hör när det begås. Barnet ska vara närstående eller tidigare närstående till både gärningsmannen och den som blir utsatt för brottet. Barn som bevittnar brott ska också få rätt till skadestånd. Regeringens lagförslag är ett steg i rätt riktning, men det är inte tillräckligt. Vi moderater har följdmotionerat om ytterligare förslag för att förbättra skyddet för barn. Först och främst vill vi ha högre straff än vad regeringen har föreslagit. Regeringen föreslår att straffskalan för grovt barnfridsbrott ska vara mellan nio månaders och fängelse. Vi tycker att regeringens utgångspunkt – att straffskalan för barnfridsbrott bör harmoniera med straffskalan för grov kvinnofridskränkning – är bra, men vi har tidigare föreslagit att minimistraffet ska vara . Det innebär alltså att det ska skärpas jämfört med dagens . Vi föreslår också att maximistraffet för grov kvinnofridskränkning ska höjas till . Därför bör straffskalan för grovt barnfridsbrott höjas i motsvarande mån. Det är mycket bra att även justitieutskottet anser att den föreslagna straffskalan är för låg, särskilt eftersom straffet kan komma att konsumeras av den så kallade mängdrabatten. Det kan till exempel ske i de fall där en förälder döms för grov kvinnofridskränkning och för barnfridsbrott i samma mål. Där träder alltså den så kallade mängdrabatten in så att det blir ett lägre straff för barnfridsbrottet. Det är helt enkelt fel, och därför bör straffskalan för barnfridsbrott bli högre än i regeringens förslag. Detta kommer att bli ett tillkännagivande , vilket är väldigt bra. Vi moderater föreslår också ett förtydligande gällande ansvaret för hämtning av barn till förhör.