prot · H80962 · 2021-01-12 00:00:00 — Blött avfall väger mer. Men även om själva fukten också kommer att lämna anläggningen som vattenånga blir skatten högre per ton för blött avfall. Dessutom bidrar en ogenomtänkt utformning av den här skatten till att avfallsföretagen styr om sin verksamhet för att undvika en orimlig skattebörda i stället för att fokusera på miljö- och resursmässig effektivitet. konstaterar i sin rapport att kraftvärmen är mycket viktig, speciellt för en framtida utökad elektrifiering, och att man inte kommer åt problemen med fossilt avfall genom åtgärder i energisektorn. Myndigheten föreslår vidare att en översyn av styrmedlen som påverkar kraftvärmen ska genomföras och att de ska förändras vid behov. Redan när skatten infördes konstaterades det att den omgående behövde utvärderas, vilket i sig väcker tankar om den verkliga anledningen till att en så verkningslös skatt med så många problem infördes. I ett svar på en skriftlig fråga säger finansministern att en analys av hur behovet av förändringar i regelverket ska genomföras pågår på . Skatten syftade till att uppnå en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering samt att bidra till ökad materialåtervinning. Inget av detta uppnås av skatten, vilket regeringen, som alla vi andra, självklart borde haft insikt om redan vid införandet. Min väldigt raka och enkla fråga till ministern är därför: Varför infördes den här skatten egentligen? 36 Finansminister (S): Varför infördes den här skatten egentligen? Det är flera orsaker. En är att den tydligt visar på att avfallshierarkin ska följas och har på så sätt en viktig styrfunktion som en styrsignal. Vi har också som ambition att vi ska nå nettonollutsläpp i . Ska vi göra det behöver vi minska våra växthusgasutsläpp. Syftet med skatten är att långsiktigt bidra till att minska utsläppen. Avfall är till skillnad från andra fossila bränslen helt skattebefriat om man inte har den här skatten. Det är anledningen till att skatten är införd. Vi har ett uppdrag hos att titta på skatten och utvärdera dess effekter. Vi tittar just nu i på hur vi ska arbeta med att se på vilka sätt vi kan förbättra skatten. Där kommer säkert flera av de aspekter som interpellanterna tog upp att kunna vara en del av analys eller den analys som kommer att göras via . 37 (SD): Tack för svaret, finansministern! När det gäller den avfallshierarki som finansministern talar om handlar det om att man ska försöka att komma åt problemen så långt upp i kedjan som möjligt. Avfallsförbränningsskatten slår längst ned, sist i avfallshierarkin, vilket gör att den blir ganska ineffektiv. Vi har fått tydliga indikationer på att det inte har minskat växthusgaseffekterna, utan det tuffar på som vanligt. Att man lägger ytterligare skattepålagor på avfallsförbränningsanläggningar kan vara problematiskt i ett längre perspektiv. Min kollega tog tidigare upp problematiken, men jag kommer att ta upp den igen. Det blir problematik med dubbelbeskattning när icke bränt material eller aska från förbränningen deponeras inom anläggningens område. Det blir dubbelbeskattat, det vill säga att det blir både avfallsförbränningsskatt och deponiskatt. Det har lett till att man transporterar aska och icke förbränt material mellan olika anläggningar för att på så sätt minska sin skatt, men med mer transporter och större miljöbelastning som följd. Vattnet i blött avfall och smutsigt processvatten som använts för att styra förbränningen och som lämnar anläggningen i form av ren vattenånga i skorstenen beläggs också med en avfallsförbränningsskatt liksom även jord som används för att minska slagget vid förbränningen. Då dessutom beskattningen sker baserat på avfallets vikt och att plast i avfallet väger mindre och innehåller mer energi än det inblandade biologiska materialet blir skatten per energienhet lägre ju mer plast som avfallet innehåller. Detta borde i princip motverka skattens syfte med att minska andelen förbränning av plast. Anläggningarnas möjligheter att kompensera för höjda skatter är begränsade till fjärrvärmekunder och, där det är möjligt, med höjda mottagningsavgifter och höjda avfallstaxor för invånarna som följd. Elkraftproduktionen i avfallsanläggningarna är blygsam nationellt sett, men den är ändå en viktig aktör för energisystemet och kraftbalansen lokalt. Dock handlas den producerade elen på den nordiska elmarknaden, vilket gör att man inte alls kan lägga någon del av skatten på sina elkunder. Risken blir då att i de fall man inte fullt ut kan kompensera för skattehöjningen, kommer skatten att belasta producenternas ekonomiska resultat med en lägre lönsamhet som följd. publicerade en rapport, Heltäckande bedömning av potentialen för uppvärmning och kylning, där den varnar för att en låg lönsamhet kan leda till underinvesteringar i kraftvärme. En konsekvens kan bli att anläggningarna enbart satsar på varmvattenproduktion vilket är betydligt billigare och tekniskt enklare, vilket då riskerar ett frånfall av en viktig elkraftsresurs. stod kraftvärmen för inte av den svenska elkraftproduktionen, vilket inte ligger långt ifrån vindkraftens andel, som var . Lägg dessutom till att kraftvärmen är oberoende av yttre väderfaktorer, till skillnad från den kraftigt subventionerade vindkraften. Därför vill jag fråga finansministern hur man ser på att man genom avfallsförbränningsskatten försämrar lönsamheten för aktörerna och begränsar deras möjlighet till investeringar som skulle kunna förbättra anläggningarnas effektivitet. Och hur ser finansministern på att man minskar incitamenten för vidareutbyggnad av viktig elkraftsproduktion till förmån för billigare varmvattenproduktion? 38 (SD): Tack, finansministern, för svaret! Jag uppskattar att finansministern har haft en ganska lång dag här i kammaren, men jag är rädd att jag inte uppfattade allt i hennes svar. Det jag dock hörde var att vi siktar mot ett nettonollutsläpp. Jag har därför en fråga. Om denna skatt nu inte minskar växthusgasutsläppen kommer den inte att bidra till det nettonollutsläppsmål som man har. Då förstår jag ännu mindre varför man har denna skatt. Finansministern påstår också tidigare i sitt anförande att skatten på avfallsförbränning inte kommer att påverka de kommunala kostnaderna för avfallshantering. Den bedömningen är felaktig. Precis innan coronapandemin bröt ut var jag och ledamoten plus ytterligare en riksdagskollega ute på vad vi kallade för en plastresa. Vi besökte olika företag som arbetar med plast och återvinning för att se hur regeringens så kallade miljöskatter fungerar i verkligheten. Det är en resa som jag för övrigt rekommenderar också regeringen och dess företrädare att göra innan de beslutar om fler ineffektiva skatter med miljön som täckmantel. På resan besökte vi butiker för att se hur plastpåseskatten påverkat och hur de förpackningar som konsumenter köper ser ut. Vi pratade med sophämtningsföretag, och vi besökte återvinningsanläggningar och producenter av återvunna plastartiklar. Ett av de ställen vi besökte var ett kraftvärmeverk. När vi var där ställde vi frågan hur avfallsförbränningsskatten som regeringen skulle införa skulle påverka dem. Det något oväntade svaret blev: inte alls. De lade helt sonika över kostnaden på det kommunala avfallsbolaget, som i sin tur lade över kostnaden på oss konsumenter. Detta är inte den enda anläggning som agerar så. En rundringning ger vid handen att många företag kommer att föra vidare kostnaden på hushållen, antingen via höjda avfallstaxor eller, om man har mycket importerat avfall, genom höjda avgifter för fjärrvärme – alltså tvärtemot vad finansministern påstår här . Återigen visar regeringen att man inte har kontakt med verkligheten och att de bedömningar man gör inte återspeglar de faktiska sakförhållandena. Det blev alltså den ensamstående småbarnsmamman i som fick betala för regeringens ogenomtänkta skatt. Vad är då kostnaden för konsumenterna i för att vi har ett kraftvärmeverk som ser till att de sopor som inte kan sorteras och återvinnas på annat sätt återvinns och blir el och värme åt cirka 30 000 hushåll? är skatten per ton, vilket motsvarar ungefär 14 miljoner i skatt för värmeverket i . höjs den till nästan 18 miljoner. Det motsvarar i skatt för en enda anläggning och för att återvinna sådant som inte kan återvinnas på annat sätt i stället för att lägga det på deponi, som man gör i andra länder. Är finansministern nöjd med hur avfallsförbränningsskatten påverkar vanliga konsumenter, barnfamiljer som sopsorterar och drar sitt strå till stacken? Om inte – varför finns i så fall den här skatten fortfarande kvar? 39 Finansminister (S): Eftersom inte riktigt verkar ha uppfattat vad jag sa i svaret vad gäller hur skatten kan påverka kommuner eller hushåll återupprepar jag hur jag svarade: Skatten på avfallsförbränning bedöms i regel inte övervältras på mottagningsavgifterna för avfall. Därmed påverkas inte de kommunala kostnaderna för avfallshantering. Däremot är en stor del av de energiföretag som påverkas av skatten kommunalägda, och bolagens resultat påverkar därmed de kommunala intäkterna i de kommuner som äger energiföretag med avfallsförbränningspannor. Hur stor del av skattekostnaden som övervältras på fjärrvärmepriset och hur stor del som belastar bolagens resultat beror på de lokala marknadsförhållandena. Det kan alltså se olika ut i olika delar av landet. Då skatten infördes saknas uppgifter om hur skatten övervältras respektive belastar bolagens resultat. Så är det naturligtvis med alla nya skatter som införs; man vet inte i förväg exakt hur skatterna kommer att övervältras på olika delar av samhället. Det är viktigt att påpeka att avfallsförbränningsskatten är en del av den gröna skatteväxlingen. Det innebär att vi sänker skatten lika mycket som vi höjer den. De skatteintäkter som kommer med avfallsförbränningsskatten återbetalas till hushållen bland annat i form av den generella skattesänkning som var en del av årets budget. En del sker också i form av tidigareläggning av framtida gröna skatteväxlingsintäkter. Det gjorde vi på grund av coronakrisen. Vad gäller kommuner, som naturligtvis också kan påverkas av skatten, har regeringen gjort historiskt stora tillskott till kommuner och regioner för att säkerställa att de har resurser för att klara sig genom den ekonomiska kris som vi befinner oss i. Dessa tillskott ger mångdubbelt mer än eventuella intäktsbortfall för de kommunala energibolagen med anledning av den här skatten. Det är avsevärda belopp som vi har säkerställt. har många detaljerade synpunkter på skatten. Det här kommer naturligtvis att vara en del av både den utvärdering som gör och det analysarbete som kommer att göras när det gäller exakt hur vi lägger upp detta utifrån . Detta återstår att se. Däremot hör jag inte så mycket från om hur man själv tänker sig att vi ska nå nettonollutsläpp eller upprätthålla avfallshierarkin. Det är också viktigt att säga att avfallsförbränningsskatten syfte är att långsiktigt styra mot minskade utsläpp. 40 (SD): Vi ser fram emot förändringsförslagen från både och när de kommer. Det är intressant att höra finansministern här prata om den gröna skatteväxlingen när finansministern tidigare i debatter har förnekat att de så kallade nya gröna skatterna ska finansiera vissa inkomstskattesänkningar, såsom till exempel den borttagna värnskatten. Precis som ministern sa behöver man inte gå längre än till januariöverenskommelsens femte punkt om sänkt skatt på arbete och grön skatteväxling, där det står att värnskatten tas bort och att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska öka. En kraftfull grön skatteväxling ska genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Men riktade i en rapport kritik mot att regeringen inte har analyserat de långsiktiga effekterna av att i allt större utsträckning förlita sig på intäkter från miljöskatter som är tänkta att leda till beteendeförändringar och i förlängningen intäktsminskningar allteftersom beteendet förändras. I regeringens proposition om skatt på avfallsförbränning 2019 uppskattades den offentligfinansiella nettoeffekten av skatten till . Men i regeringens budget uppskattas i stället skattens utfall till hela , alltså högre än vad som beräknades i propositionen. Jag vill därför slutligen gärna fråga ministern hur den kraftiga ökningen av intäkter från avfallsförbränningsskatten kommer att påverka regeringens uppskattning av miljönyttan med densamma. 41 (SD): Företagen själva motsäger alltså det som ministern påstår här i kammaren. De berättar att de överför skatten på det kommunala avfallsbolaget, som i sin tur lägger den på kunden. I det här fallet litar jag på att företagarna som man pratade med i den här rundringningen faktiskt vet hur de hanterar sina egna företag. Skatten leder alltså till att konsumenter blir straffade för något de inte har en chans att påverka, och principen om polluter pays går helt miste. I stället blir det den ensamstående småbarnsmamman i och pensionärer som har svårt att få pensionen att räcka till som får betala när regeringen ångar fram med sina ineffektiva och kontraproduktiva skatter, som man gröntvättar när man försöker få allmänheten att gå på bluffen om att det här skulle vara en miljöskatt. Vad ska man göra för att minska utsläppen? Naturligtvis ska man vidta åtgärder som har effekt. Regeringen säger själv att den här skatten inte har någon effekt på växthusgaserna och utsläppen. Då är det väl absolut inte en bra skatt. Nog måste väl ändå finansministern hålla med om att det är en ganska absurd skatt – enligt mig faktiskt en av de mest bisarra vi har haft i det här landet, bortsett från plastpåseskatten och den klädskatt som är på gång. Varför gör regeringen så här om inte för att täcka de hål i budgeten som uppstår när man ska försöka blidka sina samarbetspartier och Liberalerna? Kan inte finansministern erkänna att detta enbart är en fiskal skatt utan någon som helst klimatnytta? Och, viktigare än så, kan finansministern här och lova att hon kommer att kraftigt förändra eller helt avskaffa avfallsförbränningsskatten? Den ensamstående småbarnsmamman i förtjänar ett svar på den frågan. 42 Finansminister (S): Den ensamstående småbarnsmamman i har fått en skattereduktion . En av anledningarna till att hon har kunnat få det är de intäkter vi får från avfallsförbränningsskatten, men också andra delar i den gröna skatteväxlingen. Där har jag varit väldigt tydlig : Värnskatten är inte en del av den gröna skatteväxlingen. Det är andra inkomstskatter vi har sänkt via den gröna skatteväxlingen, till exempel den stora skattereduktionen som kommer att gå till hushåll, mest sådana med lägre inkomster, runt om i hela . Den skattesänkningen är möjlig att genomföra just därför att vi har höjt skatten på exempelvis avfallsförbränning. Kemikalieskatten är ett annat sådant exempel. Detta, den gröna skatteväxlingen, är ett led i den klimat- och miljöpolitik som regeringen bedriver. Vi vill höja skatten på sådant som är miljöfarligt men å andra sidan kunna sänka skatten för vanliga hushåll runt om i hela . Med det sagt är vi öppna för att utveckla avfallsförbränningsskatten så att den blir mer träffsäker än och naturligtvis också titta på de negativa effekter som skatten ska ha. Däremot kan jag tryggt säga till kommunalråd runt om i att de tillskott som man har fått och kommer att få mer än väl kommer att täcka eventuella kommunala minskade intäkter eller ökade kostnader med anledning av avfallsförbränningsskatten. Detta står inte i vägen för en trygg välfärd. Däremot är det ett av många steg för att ha ett bra klimat‑ och miljöarbete i . Det är nödvändigt, för det är i den gröna omställningen som de framtida jobben finns. Tyvärr är politik inte alls på banan för det som är framtidens jobbpolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:246 om ekonomiska krisstöd 43 Finansminister (S): har frågat mig om jag kan redogöra för de ekonomiska stödåtgärder som har presenterats och deras effekter. Pandemin har drabbat världen och hårt. Människors liv och hälsa har farit illa, och världsekonomin har gått in i en djup lågkonjunktur. Sedan virusutbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt stora åtgärder för att bland annat begränsa smittspridningen och lindra effekterna för jobb och företag. Åtgärderna har gjort stor skillnad. Utan att gå in i detalj på alla åtgärder tänkte jag nämna några. Tillsammans med stora ansträngningar från medarbetarna och betydande ekonomiska tillskott har tillräcklig kapacitet i intensivvården kunnat upprätthållas, trots det ansträngda läget. Sysselsättningsfallet har dämpats genom korttidspermitteringar, nedsatta arbetsgivaravgifter, omställningsstöd och kraftiga tillskott till kommunsektorn. Ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen har tillfälligt höjts, och regelverket har justerats så att fler kvalificerar sig för ersättning. Konsekvenserna av restriktionerna för kultur‑, idrotts- och mediesektorerna har dämpats genom att betydande medel har tillförts dessa sektorer. Regeringen har presenterat krisåtgärder med en omfattning på i rena utgifter, därutöver 250 miljarder i garantier och 335 miljarder i likviditetsförstärkningar. I samband med höstens budgetarbete fortsatte det arbetet, med rekordstora satsningar på över 100 miljarder. Flera av krisåtgärderna har förlängts och justerats, vilket ökar omfattningen ytterligare. Krisåtgärderna omfattar stora belopp, och det är viktigt att följa upp åtgärdernas effekter, beivra missbruk och dra lärdomar. Vi vet att enbart korttidspermitteringen har omfattat cirka 590 000 anställda och 73 000 företag, vilket sannolikt har räddat tiotusentals jobb. Förstärkningarna av arbetslöshetsförsäkringen har gett ökad trygghet för dem som trots åtgärderna har förlorat sitt arbete. Över 15 000 fler ersättningstagare får ut av sin tidigare inkomst från arbetslöshetsförsäkringen jämfört med om tidigare nivåer hade gällt. Pandemin är inte över, och mer utvärdering kommer att behövas. Det är precis därför som och flera berörda myndigheter har fått i uppdrag att titta på just detta. Jag ser fram emot att ta del av slutsatserna. har också frågat mig i vilken mån åtgärder har vidtagits och omformats på grund av initiativ och agerande i . Det är glädjande att och tycks vara så nöjda med regeringens krisåtgärder att de nu i efterhand vill ta åt sig äran för dem. Vi befinner oss i ett allvarligt och svårförutsägbart läge. Regeringen och samarbetspartierna har följt utvecklingen noga och löpande återkommit med nya förslag, senast . Vi har visat att vi kan komma med nya åtgärder om så krävs, och vi är beredda att göra det igen. Jag är glad över det konstruktiva samarbetet med , där den snabbt behandlat ett stort antal krisåtgärder. 44 (M): Jag tackar finansministern för svaret. Låt mig börja med att säga att tyvärr är ett av de mer drabbade länderna av covid-19, med väldigt många dödsfall och många som har insjuknat. Vi har sjukvårdspersonal och människor som jobbar inom äldreomsorgen och på många andra ställen som kämpar och gör ett fantastiskt arbete under dessa mycket svåra förhållanden. Det tycker jag är viktigt att vi allihop framhåller här i kammaren. Det min interpellation handlar om, fru talman, är vissa delar av hanteringen av pandemin och då framför allt den ekonomiska hanteringen. När vi inför restriktioner för att minska smittspridningen får ju det en effekt på både jobb och företag i det här landet, och frågan är hur vi bäst hjälper till att se till att vi har jobb och arbeten kvar efter krisen. skärpte regeringen restriktionerna. Det var nödvändigt med den höga smittspridning vi har. När man skärper restriktionerna hotar det jobb och företag. Hårt pressade företag inom de branscher som är mest drabbade fick det ännu tuffare. Den här regeringen, fru talman, valde att först meddela skärpta restriktioner och sedan gå på jullov – utan att berätta hur man skulle säkerställa situationen för alla dem som då blev oroliga för sina arbeten. Vi moderater gjorde tvärtom. När regeringen var på jullov satte vi oss ned och började fundera på vilka åtgärder som behövs för att säkerställa att jobb inte går förlorade i den svenska ekonomin. Efter att vi hade arbetat fram förslagen kallade vi moderater ihop finansutskottet och lade fram förslagen där. Vi hinner inte ta upp alla våra förslag i den korta debatten här , men ett av dem var höjning av ersättningsnivån i omsättnings- och omställningsstöden till . , när vi i finansutskottet skulle fatta beslut om detta, presenterade regeringen tillsammans med samarbetspartierna ett förslag om just 90 procents ersättningsnivå i omsättnings- och omställningsstöden. Det är bra; låt mig säga det, fru talman. Det är väldigt bra. Det kommer att rädda jobb och företag. Men det jag vänder mig emot är den beskrivning som finansministern ger både i svaret på min interpellation och när hon uttalar sig i medierna, där hon och regeringen försöker ta åt sig äran för detta. Det är mycket möjligt att finansministern och regeringen också funderar över stöd och andra åtgärder. Men jag funderar ändå över med vilken exakthet samma slump har inträffat gång på gång under hela krisen: lägger fram förslag i finansutskottet, och regeringen lägger sedan fram ett likadant förslag två eller . Det är bra att vi får igenom bra och nödvändig politik, men det är småaktigt med en finansminister som låtsas att hon har gjort jobbet fastän hon har varit på semester. Det är småaktigt, fru talman! Min fråga till finansministern blir: Är detta en korrekt beskrivning av det som har hänt? Det går ju att följa det i protokoll och så vidare. Stämmer det att det faktiskt var som lade fram förslaget, samma förslag som regeringen och samarbetspartierna presenterade nu ? Så har det nämligen varit med krisstöd efter krisstöd: lägger fram förslagen och får igenom dem, och därefter står regeringen och försöker ta åt sig äran. Jag tycker att det är småaktigt att försöka ta åt sig äran för saker man faktiskt inte gör. Men det är bra att vi får igenom bra politik. 45 Finansminister (S): Det har varit ett hårt arbete på under jul- och nyårshelgerna. Jag vill ha respekt för de tjänstemän som har jobbat oerhört hårt och har beordrats ytterligare övertid för att arbeta för att vi ska kunna presentera nya stöd. Att säga att regeringen har tagit julledigt är väldigt respektlöst mot dem, inte bara de opolitiska tjänstemännen utan också mot många andra, jag själv inkluderad, som har jobbat över helgerna för att vi skulle kunna presentera nya stöd . Vi har jobbat oerhört intensivt hela vägen sedan coronakrisen började och vidtagit historiskt stora åtgärder för att säkerställa att kommuner och regioner har tillräckliga resurser till sjukvård, äldreomsorg och kollektivtrafik och att vi kan hjälpa livskraftiga företag att överbrygga den här krisen. Vi har naturligtvis också jobbat över helgerna. Jag har haft väldigt många samtal och möten . Med detta sagt presenterade vi en lång rad förlängningar av stöden. Mycket av detta presenterade vi dessutom innan en del av de nya restriktionerna kom. Det handlade bland annat om att vi fördubblade möjligheterna till skatteanstånd, att vi förlängde korttidspermitteringen ända och att vi förlängde omställningsstödet. har vi arbetat med ytterligare förändringar, och några av dem kunde vi presentera nu . Vi fortsätter naturligtvis med det arbete som vi har gjort . Vi har inte slutfört allting, och det är klart att det kommer ytterligare åtgärder som vi kommer att kunna presentera framöver. Detta har varit möjligt tack vare att vi har jobbat . ”Småaktighet” är kanske inte det bästa ordet att använda, , när du försöker ge intryck av att alla de som har arbetat nu har legat och latat sig. 46 (M): Låt mig först säga att det som finansministern menar är respektlöst är att vi hävdar att regeringen gick på semester. Men det var ju precis detta som hände!