prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — § 12 Svar på interpellation 2020/21:439 om stöd till krisande branscher 136 Finansminister (S): har frågat mig vilka stödåtgärder jag och regeringen presenterat , vilka effekter dessa haft för besöks- och restaurangnäringen och vilka stödåtgärder jag avser att justera. Vidare har han frågat vilka ytterligare åtgärder och krisstöd jag och regeringen avser att vidta för att inte riskera ytterligare ökad arbetslöshet och fler konkurser. Regeringen har sedan pandemin startade överlämnat 16 extra ändringsbudgetar till utöver de sedvanliga vår- och höständringsbudgeterna samt budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Dessa innehåller historiskt stora åtgärder för att minska smittspridningen och för att lindra pandemins effekter för människor, jobb och företag. Sammantaget beräknas åtgärderna kosta . Ett stort antal av dessa åtgärder har varit riktade mot näringslivet, och regeringen har lämnat ett flertal förslag till för att de företag och egenföretagare som fortsatt behöver stöd ska få det. har efter förslag från regeringen beslutat om ett förlängt och förstärkt omställningsstöd, om att förlänga och förstärka stödet till enskilda näringsidkare och om att införa ett nytt stöd riktat till handelsbolag. Därtill kommer det januari–att finnas ett statligt stöd för hyreskostnader. Medel har avsatts till ett särskilt stöd vid beslut om stängning av verksamheter, ett nedstängningsstöd. Nedstängningsstödet är utformat på liknande sätt som omställningsstödet men är mer generöst. Vidare har, efter förslag från regeringen, reglerna för stöd vid korttidsarbete ändrats så att arbetsgivare kan få stöd fram till och med , och stödet har förstärkts med en ny nivå för arbetstidsminskning på januari–. Nästan 600 000 svenskar har varit korttidspermitterade under krisen, och på så sätt har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet. Till detta kan läggas att den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för 19- till 23-åringar tidigarelagts så att den gäller . Nya regler som innebär en kraftig utökning av möjligheterna till anstånd med inbetalning av skatt, bland annat på så sätt att anståndstiden kan förlängas och att anstånd kan beviljas för fler redovisningsperioder, har införts. Även kreditgarantiprogrammet för små och medelstora företag har förlängts. Därutöver betalar staten fortsatt företagens sjuklönekostnader utöver normal nivå. Besöks- och restaurangnäringen är en av de hårdast drabbade branscherna, och därför är det bra att det även är en av de branscher som fått mest stöd. befinner sig i en extraordinär situation med stor osäkerhet om pandemins fortsatta utveckling. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och ersättningar och återkommer till om det anses nödvändigt. 137 (M): Tack för svaret, finansministern! Vissa betraktar den privata företagsamheten som en farlig tiger. Andra betraktar den som en ko som är till för att mjölkas. Alltför få inser att den är hästen som drar lasset. Dessa ord är verkligen aktuella , och de kommer från legenden . Mycket har gjorts när det gäller företagsstöd, som finansministern säger, och många beslut är tagna. Problemet är att verkställa dem. Det är där problemet ligger, och det är därför jag har ställt interpellationen. Frågan kvarstår: Varför gör regeringen det så svårt för företagen att få de stöd som de har ansökt om och har rätt till? Många företag har fortfarande inte fått stöd utbetalt trots att ansökan lämnades in . Varför denna nonchalans? Varför denna ineffektivitet på myndigheterna? I ett flertal av EU-länderna betalas stöden ut rätt omgående. Kontroller görs parallellt och i efterhand för att man ska få detta att fungera och för att företagen inte ska gå omkull . Varför denna misstänksamhet mot företagen? Allt kontrolleras minutiöst och med kirurgisk precision innan stöden betalas ut. Företagen är ju kon som mjölkas, finansministern. Flertalet av dessa företag har betalat många miljarder i skatter och arbetsgivaravgifter. Av de 546 miljoner som har betalats ut i omställningsstöd har krävt tillbaka 32 miljoner på grund av felaktigheter i ansökan. Det är alltså av omställningsstödet som är rätt vid granskning och som är fel. De mindre företagen far illa, och vi ser att flera tvingas gå i konkurs. Många anställda förlorar sina jobb. Många småföretagare och familjeföretagare förlorar sina livsverk som de har jobbat med i generationer. De kan gå tre fyra generationer tillbaka, och företagen går omkull för att de inte får stöd . En kvinna som jag är bekant med ringde mig för sedan och grät i telefon. Hon sa: Hur ska jag klara mig, ? Jag har två tonårsdöttrar och mitt lilla företag, och jag har min hyra att betala. Jag är förtvivlad, sa hon. Vad gör jag? Jag hade tyvärr inte alla svar att ge henne. Jag försökte att ge henne råd om vad hon skulle göra. Den senaste prognosen, som kom , signalerar att konkurserna i restaurangbranschen har ökat . Hur många företag vill regeringen låta gå i konkurs med anledning av covid-19? Hur många företag vill regeringen ska gå i konkurs? Hela restaurangbranschen är i förfall. Varför så korta besked om öppettider? var senaste budet att man fick ha öppet till 22. innan det skulle börja gälla kom besked om att man inte fick ha öppet längre än till 20.00 och att det skulle vara stängt 20.30. Varför så korta besked från dag till annan, och varför så otydliga besked? 138 Finansminister (S): frågade varför regeringen förlängde bestämmelsen att man bara får servera alkohol . Det berodde på att vi hade en kraftigt ökad risk för smittspridning; det var orsaken till att regeringen valde att förlänga denna restriktion. säger att han inte har alla svar. Jag kan berätta för att han har väldigt många fler svar än han hade haft om personen eller företagaren i fråga hade ringt under finanskrisen. Hur denna regering har hanterat en krissituation skiljer sig väsentligt från hur valde att hantera det hela när de satt i regeringsställning. Under finanskrisen såg vi en avindustrialisering av och industriföretag som gick omkull och sedan aldrig kom tillbaka. Det är mot denna bakgrund som regeringen har valt att agera helt annorlunda under den här krisen. Vi har inte bara använt oss av de skatteanstånd som ju fanns under finanskrisen, utan vi har därutöver kommit med en lång rad stöd, till exempel korttidspermittering, just för att företag snabbt ska kunna krympa sina personalkostnader och ändå ha kvar personalen för att sedan snabbt kunna expandera. Detta har hjälpt inte minst många industriföretag men också många restauranger. Därutöver har vi omställningsstödet, hyresstödet och omsättningsstödet för att direkt stötta företag som har det väldigt knivigt. Inte minst i restaurangbranschen är det många som har det väldigt tufft, och det är bra att detta också är en av de branscher som har fått allra mest stöd. När det gäller omställningsstödet öppnades det för nya ansökningar . har redan betalat ut i omställningsstöd. Där är handläggningstiden ungefär , om det inte är så att man av någon anledning har fastnat i en kontroll och det misstänks att någonting är felaktigt. När det gäller de nya skatteanstånden är det redan nu över 5 miljarder som är utbetalade. Detta är en välkommen likviditetsinjektion i det svenska näringslivet. Det är en oerhört tuff situation i näringslivet. Regeringens stöd betalas ut just , men har betydligt fler svar än han hade haft om företagarna hade hört av sig under finanskrisen. 139 (M): Det är intressant att finansministern lyfter upp frågan om finanskrisen eftersom vår dåvarande finansminister – företrädare – fick stort beröm i hela och EU för att han var skicklig på att hantera finanskrisen. Det märktes knappt här i att det rådde en finanskris. Det sköttes väldigt professionellt. Jag var själv kommunstyrelseordförande , och allting sköttes fantastiskt. Jag tycker att det var föredömligt. Det var också lite mer konsekvent och inte så ryckigt som det är nu; regeringen upplevs som ganska desperat av och till. Värst drabbade är besöksnäringen och hotellbranschen, som har tappat av sin omsättning. Krogbranschen har tappat i snitt av omsättningen, finansministern. Men det blir väl bra nu när man ska sitta ensam och äta middag på krogen; då lär det inte bli någon som går dit. Detta är väl det senaste förslaget som kommit. Andra EU-länder har fått ut stöden snabbt – de har först gjort utbetalningen och sedan gjort kontrollen. Från i norr till i söder står personalen i krogbranschen och skramlar med sina kastruller. De stöd som har betalats ut har i huvudsak drivits fram av och i finansutskottet. Jag har hela sammanställningen med mig; finansministern kan få den efter debatten. Min fråga är fortfarande: Varför vill inte finansministern agera för att stöden ska betalas ut fortare och för att näringslivet ska lida mindre skada av ? Livskraftigt företagande är överlägset för ett land som , som har marknadsekonomi. Det är därför obegripligt att regeringen inte förstår detta bättre. planerar regeringen nya reformer som gör det mindre lönsamt att jobba, till exempel en familjevecka till en beräknad kostnad av 18 miljarder och ett studieår av lönen då man kan hitta på vad som helst och plugga utan en långsiktig strategi. 140 Finansminister (S): menar att finanskrisen knappt märktes i . måste ha levt i en annan verklighet än vanligt folk. Enligt är den globala finanskrisen –2009 den händelse som påverkat arbetslösheten mest i . Människor blev av med jobbet. Industri lade ned. Företag flyttade ur landet. Människor saknade försörjning. Men märkte ingenting. Kommunerna tappade skatteintäkter. Hemtjänstpersonalen och sjukvårdspersonalen fick springa allt snabbare därför att den moderatledda regeringen inte kompenserade för de fallande skatteintäkterna, till skillnad från den här regeringen, som mer än väl har kompenserat de skatteintäkter som har minskat för kommuner och regioner. Vi hade oerhört pressad verksamhet i kommuner och regioner runt om i landet. Men märkte ingenting och tycks fortfarande inte ha märkt någonting. Det säger något om bristande verklighetsförankring. Vi andra märkte att det hände någonting. 141 (M): Det är intressant att finansministern vill prata om finanskrisen och inte om det som interpellationen handlar om, nämligen stöd till företagen. Som jag nämnde var jag kommunstyrelseordförande . Kommunerna klarade ekonomin utan större problem, åtminstone alla kommuner här i . Visst gick skatteintäkterna ned, men vi hade tagit höjd för det och hade reserver. har regeringen valt att tippa ut ganska mycket pengar på kommunerna, varvid kommunerna gjorde sitt största överskott i historien. Tv frågade SKR:s ekonomichef vad det berodde på – i huvudsak de statliga stöden, blev svaret. Så finansministern och jag har nog inte riktigt samma bild av vad som behöver göras. Jag märkte självklart också att folk blev av med jobben under finanskrisen. Men ganska fort återhämtade sig företagen. Låt oss återkomma till debatten om företagsskatter och sådant vid tillfälle. Det ska också ske. Jag såg av en händelse finansministern i Malous program på TV4 . Där framförde finansministern att 3:12-skatten borde höjas och att hon såg fram emot ett samarbete med . Det tyckte jag var intressant. Det var tydligt och bra att veta för oss moderater att det är planen. Frågan varför finansministern inte agerar för att vi fortare ska få ut stöd till företagen är obesvarad. I stället får företagen gå i konkurs och livsverk förstöras för familjeföretag och dylikt. Det är den politiken som och regeringen står bakom. 142 Finansminister (S): Att företag i har det oerhört tufft och besvärligt just , inte minst i branscher som hotell och restaurang, kultur och evenemang, är någonting som vi från regeringens sida jobbar med . Det är också därför som pengar nu kan betalas ut. Man kan få skatteanstånd. Man kan få tre månaders skatteinbetalningar återbetalda på sitt skattekonto för att klara de akuta likviditetsproblemen. betalar nu ut omställningsstöden. Det är ungefär en veckas handläggningstid på de stöden, om det inte flaggas för att det finns något problem med dem. Det händer alltså saker här och , och det är för att rädda företagen och jobben i . Det är intressant att är så engagerade i den här frågan . Jag kan konstatera att det engagemanget inte fanns på samma sätt under finanskrisen, då man lät en industridöd svepa över landet och industriföretag gick i konkurs som aldrig har kommit tillbaka. Det är bland annat mot den bakgrunden som vi har valt att gå fram med de här stöden. Vi vill inte att den här krisen ska påverka på det sätt som finanskrisen gjorde under ledning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:427 om det nordiska skatteavtalet och sjömännens beskattning 143 Finansminister (S): Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa rimliga och förutsägbara skatteregler för svenska sjömän anställda på nordiskt flaggade fartyg. Jag håller med om att frågan om beskattning av ombordanställda enligt det nordiska skatteavtalet är komplex. Huvudregeln för beskattning av ombordanställda på fartyg i internationell trafik finns i artikel 15 i det nordiska skatteavtalet. På främst norsk och dansk begäran finns det särskilda bestämmelser i artikel 21 om beskattning av vissa ombordanställda på fartyg verksamma inom oljeindustrin. Därtill finns, kopplat till det nordiska skatteavtalet, det bilaterala så kallade färjeavtalet mellan och rörande beskattning av anställda ombord på färjor i reguljär trafik mellan länderna. Att sträva efter enkla och tydliga regler är alltid önskvärt. måste man ha i åtanke att tillämpning av ett skatteavtal i vissa fall innebär att en person som är obegränsat skattskyldig i kan få inkomster helt undantagna från beskattning i . I dessa fall är det oundvikligt att det ställs krav på att den skattskyldige visar att villkoren för undantag är uppfyllda. Den dom som Boriana hänvisar till har förtydligat hur den prövningen ska ske. Med detta sagt kan beskattningen av ombordanställda enligt det nordiska skatteavtalet komma att behöva ges en allsidig belysning nästa gång det nordiska skatteavtalet ska omförhandlas. 144 BORIANA (M): Tack för svaret, ministern! blev jag kontaktad av en förtvivlad sjökapten. Delar av hans besättning var tvungna att till redovisa varje enskild resa de hade gjort med fartyget de är anställda på. Och inte nog med det; de riskerade också att beskattas i både och , detta på grund av en ny tolkning beträffande vad som är internationell trafik. Frågan om beskattning av svenska sjömän som arbetar på fartyg som trafikerar hela är principiellt viktig. har huvudregeln i det nordiska skatteavtalet varit gällande: Sjömän anställda på svenska fartyg skattar i , och sjömän anställda på danska fartyg skattar i , detta under förutsättning att fartyget bedriver internationell trafik. Eftersom fartyg under olika perioder kan befinna sig i olika länder skapar en sådan tillämpning tydlighet såväl för de enskilda sjömännen som för arbetsgivaren och även för . Tyvärr har ett avgörande i konstaterat att vad som ska ses som en internationell resa i det nordiska skatteavtalet måste bedömas från fall till fall. Det innebär att frågan inte enbart handlar om huruvida ett fartyg bedriver internationell trafik. Avgörande för beskattningen blir i stället hur fartyget rör sig vid varje enskild resa. Det nya regelverket skapar enorma komplikationer, särskilt när det gäller fartyg registrerade i som har svensk besättning ombord och som bedriver trafik i eller i ett annat nordiskt land. Vi kan ta ett exempel: en svensk som jobbar på ett fraktfartyg flaggat i . Fartyget fraktar fem containrar med lax från till . I det fallet anses den svenske sjömannen skattskyldig i för denna resa. Men om fartyget därefter fortsätter från till med en ny last betraktas det som en internationell resa, varvid den svenske sjömannen ska beskattas i . Detta betyder att den enskilde sjömannen saknar varje form av förutsägbarhet i fråga om vilken inkomst han eller hon kommer att få, hur mycket han eller hon kommer att betala i skatt och i vilket land skatten ska betalas. Detta skapar en helt oacceptabel situation, både för den enskilde sjömannen och för arbetsgivaren. Jag vill be ministern att föreställa sig hur det skulle se ut om en elektriker som utför jobb i olika kommuner skulle beskattas med olika kommunala skattesatser beroende på var man utför jobbet. Jag vill vädja till finansministern, som ändå lämnar en liten öppning i slutet av sitt svar, om att se hur man kan lösa problemet innan det är dags att omförhandla det nordiska skatteavtalet. Problemet måste lösas skyndsamt. 145 Finansminister (S): Det här är inga nya problem. Det är en tung administrativ börda som har funnits och i ärlighetens namn inte bara vad gäller sjömän. Det är svårt att undvika en administrativ börda för människor som bor och arbetar i olika, ibland också i flera olika, länder. Det handlar om att två länders skattesystem ska tillämpas men också om hur ett skatteavtal ska tillämpas. Fördelningen av arbetsinkomster bygger i huvudsak på var arbetet är utfört. Det gör att man behöver redovisa sin vistelse . Det gäller inte bara dem som arbetar till sjöss. Det nordiska skatteavtalet finns till för att undvika dubbelbeskattning och för att på olika sätt förenkla att bo och arbeta i olika nordiska länder. Men det går inte att säga något annat än att det även med det skatteavtalet är komplicerat för alla arbetstagare att bo i ett land och arbeta i ett annat. Det finns en ökad komplexitet där. Vad gäller just sjömännen är systemet särskilt komplext. Det beror på att det finns särskilda regler för dem som jobbar ombord på de svensk-danska färjorna men också på de särskilda undantag som och har krävt vad gäller arbete som har med oljeutvinning att göra. Därutöver finns den problematik som gäller internationell trafik och som också har klargjorts i en dom. För fartyg som delvis arbetar med ankring och bogsering, som inte anses vara frakt av varor eller människor, ska beskattningen vara annorlunda än för fartyg som arbetar med frakt av varor och människor. Ja, detta är mycket komplex materia. Det har det varit . Det är en av sakerna man behöver titta på när man ser över det nordiska skatteavtalet. Men det är ingenting som kommer att ske snabbt, eftersom det är komplicerad materia. Jag tror inte heller att vi ska ha alltför höga förhoppningar om att det kommer att vara enkelt. Det blir komplicerat när man jobbar i flera länder och bor i ett annat och när det därutöver finns särskilda regler som dessutom ser olika ut i de olika länderna, vilket gäller för just sjömän. 146 BORIANA (M): Tack, ministern! Ja, komplicerat är rätt ord. Men faktum är att man innan den domen kom kunde tillämpa det nordiska skatteavtalet som det var avsett. Jag undrar vad det är som hindrar en återgång eller någon annan lösning, som jag ska ta upp i mitt nästa inlägg. Ministern har helt rätt i att det är en tung börda. Den borde man kunna lyfta för att underlätta för integrationen i . Jag tycker fortfarande att det är att vänta till nästa avtalsförhandling. På tal om orimlig börda ringde jag i går till Terntank på , som är vaggan för den svenska sjöfarten, och frågade hur många timmar de har lagt på att specificera resorna för varje som arbetar för dem. har två personer arbetat heltid med att redovisa resrutterna för 69 sjömän, av vilka bara 35 är heltidsanställda. Det har gått åt till helt onödig administration. reser ministerns kollega land och rike runt och frågar företag hur man kan underlätta för dem och göra reglerna enklare. Här är ett tips på vad han bör titta på. När det gäller har de inte den kunskap om sjöfartsbranschens komplexitet som krävs för att kunna fatta rätt beslut. Jag har fått ta del av ett mejl där man ställer frågor om sjöfartens beskattning. Det visar hur lite förstår och hur man försöker stoppa in olika resor i olika fack utan att det är möjligt när det gäller en komplex fartygsresa. Några exempel är: Hur får fartygen sina uppdrag? Har de kontrakt för en resa i taget, eller för längre perioder som omfattar flera resor? Om de har kontrakt för flera resor i taget, kan då resorna i vissa fall vara internationell trafik, eller omfattar ett kontrakt bara resor av en viss typ? Och så vidare. Fartygsmarknaden ser olika ut för olika typer av fartyg, men två vanliga sätt att agera på marknaden är att vara på spotmarknaden, det vill säga att rederiet tar de laster som finns tillgängliga och kör dit kunden önskar, samt att operera på timecharter, det vill säga att en lastägare hyr fartyget med besättning för . Lastägaren styr då vart fartyget och besättningen ska gå. Det är med andra ord helt omöjligt för sjömännen att förutse var de ska jobba. Om de plågas med dessa redovisningar för varje resa kommer det att sluta med att de söker sig till andra arbetsgivare eller ännu värre med att de blir arbetslösa. Vi vet ju hur lätt det är att få jobb efter en kris; det är i princip omöjligt. Jag är säker på att ministern vill att människor som är bosatta i jobbar i så stor utsträckning som möjligt. Varför då inte hjälpa dessa sjömän? 147 Finansminister (S): Syftet med skatteavtalen är att undvika så kallad dubbelbeskattning, att man blir beskattad i två stater. För att underlätta för sjömän har många stater skattenedsättningar. har också valt att undanta sjömän från beskattning i , inte till men i ganska stor utsträckning. som vi har de reglerna är det viktigt att det inte sker utan kontroll. Syftet är att undvika dubbelbeskattning. Men vi vill inte heller hamna i en situation med okontrollerad dubbel icke-beskattning, alltså att man inte skattar någonstans. Det är en av de saker som är viktiga när vi tittar på de reglerna. Anledningarna till att det är administrativt krångligt är bland annat att det är flera länder som är involverade men också att det handlar om en skattenedsättning. Det är för att sjömän inte ska betala skatt i som man har de administrativa bördorna. Vi behöver såklart ha en viss koll på att det finns korrekta grunder för att inte betala skatt i . Med det sagt är jag väl medveten om att det här är krångligt. Det var krångligt även före domen. Och det är ökat krångel i verksamheter som har personal som bor och arbetar i olika länder. De kanske dessutom arbetar i ett flertal olika länder. Det nordiska skatteavtalet är ingenting som regeringen äger själv. Det är något vi äger tillsammans med de andra nordiska länderna. Regeringen i kan inte själv styra över innehållet i det avtalet. 148 BORIANA (M): Det är mycket riktigt viktigt att undvika dubbelbeskattning. Och självklart ska ingen undantas från att betala skatt. Men när det gäller sjömanslöner har nettolöner, det vill säga att inget skatteavdrag görs, medan tillämpar en modell med sjöinkomst. Det görs alltså ett särskilt skatteavdrag för sjömän. Jag ska uttrycka det på ett annat sätt: En svensk som är anställd på ett danskt fartyg får en lägre grundlön, eftersom man i tillämpar nettolöner. När sedan svenska vill beskatta en del av inkomsten anser de att det inte har dragits någon skatt från lönen i , varvid full beskattning sker. Det är en typ av dubbelbeskattning. Det där måste undvikas. Jag lovade ministern att ta upp ett förslag, och jag ber ministern att ägna sitt sista anförande åt att kommentera det. Det gäller det bilaterala färjeavtalet mellan och . Varför applicerar man inte samma avtal även på de sjömän som denna interpellation handlar om? Det är mycket lättare att få till stånd en sådan överenskommelse än att omförhandla hela det nordiska skatteavtalet. Jag tycker att man möjligt måste få till stånd rimliga och förutsägbara regler. Det är viktigt för integrationen, inte minst i som ligger mig närmast eftersom jag representerar i . Den princip som gäller i hela världen, det vill säga att man skattar i det land där fartyget är flaggat, borde gälla även här. 149 Finansminister (S):