prot · H80980 · 2021-02-11 00:00:00 — Svaret är naturligtvis att stöd måste utformas så effektivt som möjligt, men vi kan inte komma ifrån att vi har den allvarligaste pandemi vi har haft på mycket, mycket . Det är svårt för arbetsmarknaden, det är svårt för olika sektorer och därför utformar vi och redovisar stöd som saknar motstycke i svensk historia och ser naturligtvis till att de betalas ut så snabbt som möjligt. Jämlik tillgång till vaccin 68 (V): Att bryta prioriteringsordningen vid vaccinering är att bryta mot hälso- och sjukvårdslagen. Den som har störst behov ska gå först. I början av vaccineringen fanns enligt uppgift osäkerhet hur en restdos skulle användas. börjar vi se en trend, ett mönster, där privilegierade går före i kön. Osäkerhet i vaccineringen kan inte användas som ursäkt. Vi ser chefer, chefers familjer, pr-konsulter och chefsläkare som inte är i riskgrupp gå före både inom privat och inom offentlig verksamhet. Vilka åtgärder tänker statsministern vidta för att stoppa möjligheten att tränga sig före i vaccinationskön? Vi kan se en ökad trend, och vi befarar att det kan bli värre. 69 Statsminister (S): Vi är överens med Kommuner och Regioner om en prioritetsordning, och det är när man följer den som man får betalt. Jag menar att det måste vara glasklart i vilken ordning detta ska ske. Det måste vara transparent och öppet, för det är det som bygger tillit i hela vaccinationsarbetet. Sedan kan jag förstå att det i början i regionerna var lite svårt att hantera det faktum att man planerat för ett visst antal doser eller sprutor som man kunde få ut men fick något annat. Vad gör vi av det här då? Jag kan förstå att det då uppstår frågetecken, men vi menar att det ändå ska hanteras i prioritetsordning. Där Kommuner och Regioner och respektive region upptäcker sådana här felaktigheter arbetar man för att komma till rätta med det så att det ska ske på ett öppet och transparent sätt. 70 HANS (KD): I valrörelsen sa statsministern att han vill ha ett stopp för arbetskraftsinvandring till de yrken där det inte råder någon brist på egen arbetskraft, detta för att den svenska modellen ska gälla. Det vill säga, den som kan jobba ska jobba. I den här kammaren finns det nu en majoritet för en sådan linje. Först presenterade vi kristdemokrater det, men har också lagt fram ett förslag om en form av lönegolv för arbetskraftsinvandring som i realiteten faktiskt sätter stopp för arbetskraftsinvandring till yrken där det inte råder brist. Även och har uttalat sig positiva till en sådan reform. Min fråga till statsministern blir därför: Kommer Socialdemokraterna att göra verklighet av det löfte som man gett till sina väljare, eller har man förhandlat bort den här delen till så att de får diktera villkoren även i fortsättningen? 71 Statsminister (S): Vi måste komma till rätta med de avarter vi ser på svensk arbetsmarknad. Det vallöfte vi gav var inte det som här ger uttryck för, att ett visst belopp skulle gälla. Det var inte det vi lovade, utan vi sa att det bör ske en prövning. Där vi har brist på arbetskraft ska vi naturligtvis se till att ha arbetskraftsinvandring, men där vi har arbetskraft på hemmaplan som kan utföra de jobben behöver vi inte detta. Min favoritmodell, och den finns det inte majoritet för vad jag vet, är att man gör någon form av arbetsmarknadsprövning. Den behöver inte ske som förut, men någon form av prövning bör ske. Belopp kan man tycka låter bra, men det kan faktiskt vara så att det finns arbetskraft som vi behöver och som tjänar något sämre än precis det beloppet, exempelvis doktorander. Det vore inte så smart att säga att doktorander som tjänar 28 000 inte får komma hit, eftersom de tjänar för dåligt. Låt oss pröva olika modeller. Vi är beredda att pröva även detta. Vi måste komma till rätta med det som är fel. 72 (L): har varit en förebild och ett föregångsland globalt när det gäller förskolan. ser vi i olika uppföljningar att kvalitetsskillnaderna ökar och likvärdigheten brister både mellan kommuner och inom kommuner. Vi ser utanförskapsområden där man från verksamheterna säger att hälften av sexåringarna inte behärskar svenska språket. Detta riskerar att leda till ett gigantiskt utanförskap inte minst i de mest utsatta områdena, och den personalkategori som har ökat mest i landets förskolor är de som helt saknar utbildning för att jobba med barn i förskolan. Ett av Liberalernas förslag har varit att införa ett slags språkkrav för den pedagogiska personalen. Är det något som också regeringen är beredd att gå fram med för att höja kvaliteten och förbättra integrationen? 73 Statsminister (S): Jag får bli svaret skyldig när det gäller exakt vad man ska göra, om det är språkkrav eller inte. Men vi tycker naturligtvis att integrationen är viktig, och både skola och förskola är en grund i detta. Vi vill att så många som möjligt går i förskolan, och när man väl gör det ska man naturligtvis också ha möjlighet att lära sig språket på ett riktigt sätt. Det är viktigt att fortsätta att satsa på förskolan, som är ett av de fina exemplen i den svenska modellen som många andra länder tittar på, där vi ändå successivt över åren har höjt nivån på verksamheten. Vi behöver absolut göra mer. Exakt vilken reform som ska till låter jag vara osagt, men det är ingen tvekan om att vi måste ha en bra verksamhet. I den ska naturligtvis ingå att man ges möjlighet att lära sig språket på ett bra sätt. 74 (S): skedde två attacker mot . Vi vet ännu inte vem gärningsmannen är, men man kan konstatera att den personen saknar empati, kärlek och respekt. Attacken mot är en attack mot kristenheten i Järva och en attack mot religion generellt. Det är också en attack mot det svenska kulturarvet. Oavsett bakgrund delar vi samma kulturarv på Järva och bär med oss det in . Kyrkan har stått där , i snart över , och den är en oas för hela Järva. är det inte fråga om en isolerad händelse. har det skett 829 kristofobiska attacker i , enligt . Jag vill veta hur statsministern ser på attackerna och om han fördömer attacken mot . 75 Statsminister (S): Ja, jag fördömer attacken å det kraftigaste. Det är en attack på människors integritet, religionsfrihet och demokratin. Det är naturligtvis också en attack på kulturarvet. Det här gäller kyrkor, gravplatser, synagogor, moskéer och så vidare. Det är klart att människor ska känna sig trygga när de utövar sin religion eller när de vistas i kyrkorna. Vi är mitt uppe i en kraftig upprustning av svensk polis, och det innebär att det aldrig har funnits så många poliser som . Vi kommer att behöva fler poliser, och det ska vi se till att det blir. Vi har höjt straffen för skadegörelse, och vi har sett till att det finns statliga pengar för att öka skyddet för de trossamfund som behöver förbättra säkerheten. Det är klart att vi alla kan hjälpa till att också informera polisen. Jag fördömer detta å det kraftigaste, och vi måste systematiskt arbeta med att undvika den typen av dåd. 76 (M): En matbutik där entrén rammas av en bil. En livsmedelsfabrik som får lägga om schemat för att de anställda inte vågar ta sig till jobbet tidiga morgnar. Ett börsbolag som har svårt att rekrytera utländsk personal till på grund av otryggheten. Det är tre berättelser jag har hört från företag i . presenterade Företagarna sin rapport mot företagare 2021. Siffrorna är skrämmande. Fler företagare är utsatta för brott, men färre orkar anmäla. Kostnaderna för säkerheten ökar för den stora merparten av företag. För en del innebär otryggheten att man funderar på att lägga ned verksamheter. Jag vill fråga statsministern om han är nöjd med att otryggheten nu ökar till den grad att det går ut över företags benägenhet att utvecklas och investera i . 77 Statsminister (S): Det är klart att vi inte kan vara nöjda förrän människor känner sig trygga oavsett vad de gör i samhället, inklusive dem som driver handel, livsmedelsbutiker eller vad det än är. Vi ska vara trygga på gator, torg, hemma och var vi än vistas. Det är precis därför som det nu finns fler poliser än . Vi underlättar för poliserna att inrätta kameraövervakning. Just nu finns 3 000 människor i polisutbildningen, vilket innebär att det kommer att skjutas till ännu fler poliser. Det finns kameraövervakning och möjlighet till dataavläsning, och vi ska skärpa straffsatserna för 50, snart 60, olika brott för att markera att de inte är okej. Fler finns i fängelse eller häkten . Detta arbete måste fortsätta, men vi måste också se till att bryta nyrekryteringen till gängen som ofta gör sig skyldiga till dessa brott. 78 (SD): Enligt statistik från ökar andelen av befolkningen med låg ekonomisk standard i Socialdemokraternas . någonsin utgör också gruppen av befolkningen, och nästan hälften av alla ensamstående kvinnor lever med låg ekonomisk standard. Många pensionärer blev besvikna när det uppfattade löftet om i pensionstillägg i stället blev för dem med lägst pension. Statsministerns löfte till pensionärer blev som vanligt tunt. Förklaringen är förstås att pensionssystemet blöder. skattning visar på att varje asylinvandrare medför en nettokostnad om för pensionssystemet och statsbudgeten. Min fråga till statsministern är varför regeringen gång på gång väljer att bland annat prioritera en fortsatt invandring före våra svenska fattigpensionärer. 79 Statsminister (S): stämmer inte det. Sedan regeringen tillträdde 2014 har vi gjort, som jag har sagt tidigare, historiska tillskott till välfärden. Vi har höjt pensionen med i snitt . För det första är det en felaktig bild. För det andra har den här regeringen sett till att minska asylinvandringen från den som var tidigare. Då var det ett system som inte var hållbart. har det funnits en tillfällig lag, och vi ska fortsätta att se till att vi får en långsiktigt hållbar lagstiftning. Satsningen på välfärden kommer vi att fortsätta. Det gäller pensionärerna, sjukvården och skolorna. Vi kommer att behöva göra mycket för att stärka vårt samhälle. En sådan sak är att se till att människor kommer i arbete. Då måste man ha en utbildning, och många behöver utbildning. Då går det inte att dra ned på just utbildningsinsatserna, utan då ska man öka dem och ge människor möjlighet att komma i arbete och ur fattigdom. 80 ACKO ANKARBERG (KD): Försenade vaccinleveranser har stora konsekvenser. fick regionerna besked om den senaste förseningen och minskade leveranser. kom besked att nya leveranser är på gång men först . Regionerna är beredda. De har upphandlat, och de har slutit avtal – men det är vaccinet som saknas. bedömde i går att kan gruppen 65-plus börja vaccineras, och gruppen är färdigvaccinerad . Fas 3 och 4 kommer alltså därefter. Jag hörde statsministerns svar alldeles , men mot bakgrund av den bedömning som och flera regioner gör undrar jag om vi klarar att erbjuda vaccin till hela befolkningen före juni månads utgång. 81 Statsminister (S): Först och främst är ackordet alla vuxna , och det är det ackordet vi har tagit på oss. Där är vi överens med Kommuner och Regioner. Jag har inte uppfattat att de har ändrat det målet. Det är klart att det blir tuffare när det blir färre doser . Då skjuts mer över till . Men det är ännu ingen som har sagt att vi inte kommer att klara detta. Vi är överens. Det är fullt förståeligt att regionerna är frustrerade när det blir så ryckigt när de ska planera. Men det beror på att allt som levereras precis just producerats. Det är ur hand i mun. Det är just in time som gäller. Det enda sättet att få till en långsiktig, planerbar vaccination är att vi säger till bolagen att de får sluta att leverera och bygga upp ett lager så att vi vet exakt hur mycket som ska komma. Det tror jag inte någon vill. Vi får dessvärre leva med lite osäkerhet. Men vi ska hjälpas åt, och vi är överens med Kommuner och Regioner. Polsk dom mot Förintelseforskare 82 LAWEN REDAR (S): Två Förintelseforskare, och , dömdes av en polsk domstol att be om ursäkt för uppgifter i deras forskning. Forskningen handlar om judarnas öde i det tyskockuperade 1939–1945. Situationen har uppmärksammats stort i medierna. Forskarna har i sitt arbete och i sin forskning beskrivit hur polska civila hjälpte judar att fly nazismen men också hur lokalbefolkningen tvingades in i ett system av angiveri, förföljelse och mördandet av judar. besökte och höll ett tal i Stora synagogan. Han träffade bland annat utrikesminister och medverkade vid ett seminarium på . Vid ett seminarium på Forum för levande historia talade han under rubriken ”Varför ifrågasätts ny forskning om Förintelsen?” Jag tänkte höra vad statsministern anser om domen och vad han tycker att vi måste göra för att förstärka den fria forskningen och fri kultur. 83 Statsminister (S): Yttrandefriheten är en grundpelare i ett demokratiskt samhälle. Det gäller naturligtvis också fri forskning, som är en central del i demokratin, och kanske i synnerhet den här typen av forskning, som handlar om Förintelsen. Vi måste nämligen lära oss mer. Vi måste göra allt vi kan för att se till att det aldrig någonsin händer igen. Vi måste veta sanningen bakom att det här kunde äga rum. Vad hände med individer? Hur såg samhällena ut? Vilken var statens roll i detta? Vi måste lära av historien. Därför är också forskning ett tema som vi kommer att ta upp på Malmöforumet , där vi ska göra nya åtaganden om hur vi ska bekämpa antisemitismen och komma ihåg Förintelsen. Forskningen kommer att vara en central del där. Det handlar om hur vi stärker forskningen för att lära oss så mycket som möjligt och ge oss själva möjlighet att bekämpa antisemitismen – och rasismen över huvud taget – på bästa möjliga sätt. 84 (M): ligger i botten i när det gäller att ta del av EU-medel för infrastrukturinvesteringar. har till exempel fått mer än dubbelt så mycket pengar som . Detta beror inte på någon oförklarlig orättvisa, utan snarare på att den inte ansökt till flera möjliga projekt. har haft ambitiösa utbyggnadsplaner och varit på tårna med att ansöka om medfinansiering, vilket har gett resultat. ligger ganska långt ifrån viktiga europeiska marknader, och vi bör väga upp detta genom ett utbyggt transportsystem. Särskilt viktigt blir detta när vi ska återstarta ekonomi efter krisen. Min fråga är därför om och hur statsministern avser att verka för att framöver ska ta del av dessa medel ur . 85 Statsminister (S): Jag är glad att vi har höjt ambitionerna på infrastrukturområdet och att vi nu faktiskt har de största planer vi haft, men vi måste fortsätta. Arbetet med den nya propositionen pågår. När vi väl är framme och vet vilka objekt som ska till ska det naturligtvis också sökas pengar. finns det en ny möjlighet. För oss är det viktigt att göra det vi kan för att vi ska ha de bästa transportmöjligheterna, men också för att det ska vara klimatvänligt och klimatsmart. Vi flyttar över mer till järnväg och sjöfart, och det som behöver ske på vägar ska naturligtvis också ske klimatsmart. I detta passar de stöd som finns på EU-nivå väldigt bra, tycker jag, för det är uttalat att stöden måste betalas ut mer klimatsmart. Därmed bedömer jag att har bra möjligheter att få del av stöden. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. § 10 (forts. från § 8) Associationsrätt (forts. CU8) 86 (M): Hur kommer det sig att grovt kriminella år ut och år in kan fortsätta driva företag utan att bry sig om lagar och regler och utan att betala en krona i skatt? Hur kan det ske i närmast industriell skala i dagens ? Det är en fråga som reportern på tidningen försökte svara på. Han skrev 2019 en guldspadenominerad reportageserie med titeln , som också getts ut i bokform. Det är rekommenderad läsning för alla som vill lära sig mer om hur grovt kriminella arbetar för att utnyttja människor, undfly skatter och konkurrera ut lagliga företag som de tjänar grova pengar. I reportaget om Svartjobbsfabriken handlar det om byggen, men liknande upplägg finns också i en rad andra branscher. I ett reportage i pekas bland annat fordonsservice, nagelsalonger och livsmedels- och tobaksgrossister ut som branscher som är hårt utsatta för osjyst konkurrens från kriminella. Jag vill vara tydlig med att det inte handlar om att alla i de här branscherna skulle ägna sig åt kriminalitet – långt ifrån. Problemen finns hos ett fåtal aktörer. Men nästan samtliga i de här branscherna blir utsatta för konkurrens från kriminella, och det påverkar hela branscherna negativt. En av de absolut viktigaste delarna av de här kriminella uppläggen är möjligheten att använda bolagsmålvakter. Det är personer som formellt står som ansvariga i de olika bolagen och därmed både tar smällen och ger de verkliga huvudmännen möjlighet att agera anonymt och utom synhåll för de brottsbekämpande myndigheterna. I Svartjobbsfabriken beskrivs hur hemlösa personer från är en populär målgrupp för de kriminella nätverken. En föreståndare på ett härbärge för hemlösa i beskriver hur en av de boende där på papperet ägde 17 bolag i . Det blev ett problem för härbärgets reception att ta emot all svensk myndighetspost. Men priset blir också högt för bolagsmålvakterna. En 33-årig lettisk kvinna som i reportaget kallas för blir erbjuden för att åka till , skriva på papper och agera bolagsmålvakt i den så kallade Svartjobbsfabriken. Efter ett antal resor grips av polisen och sitter häktad i . var gravid när hon greps men fick missfall i häktet. Huvudmännen bakom gick bara vidare till nya bolagsmålvakter och kunde fortsätta den kriminella verksamheten. Att bolag, eller så kallade bolagsfasader, i till synes helt lagliga verksamheter används som brottsverktyg har blivit alltmer uppmärksammat . Bakom en laglig fasad kan grovt kriminella bedriva högst olaglig verksamhet, exempelvis svartjobb men också penningtvätt och olika former av bedrägerier. Uppläggen blir alltmer sofistikerade, utarbetade och som sagt i vissa fall närmast industriella. Samhället måste därför möta den här typen av brottslighet genom alltmer skarpa och effektiva åtgärder. Polisen och kan inte ensamma beivra den här typen av brottslighet. Hela samhället måste mobilisera för att förebygga och tidigt gripa in för att sätta upp hinder och stoppa den grova kriminaliteten. bedriver , , och ett gemensamt projekt för att motverka bolagsmålvakter. I det arbetet har bland annat skärpt sin hantering och efter ett antal kriterier nu börjat vägra registrering. Det arbetet är bra och har gjort att myndigheterna nu gemensamt kan motverka bolagsmålvakterna. Men självt menar att nuvarande lagstiftning behöver skärpas. Man efterfrågar bland annat en tydligare associationsrättslig grund för att få neka registrering efter en samlad bedömning. är inne på samma linje. De efterlyser bland annat möjligheten att göra djupare kontroller än vad man får göra vid registrering av aktiebolagsstyrelser och möjligheten att ställa krav på personlig inställelse om det finns misstanke om att ett brott planeras. Att lagstiftningen mot bolagsmålvakter och grov ekonomisk brottslighet behöver skärpas är ingenting nytt – tvärtom. , när myndigheternas arbete presenterades i medier, konstaterade till och med näringsministern själv i att det mycket väl kunde vara så att lagstiftningen inte hängt med. Han lade till att det är viktigt med myndighetssamverkan, eftersom lagstiftningsarbete tar tid att genomföra. Därför är det lite förvånande att regeringspartierna nu menar att ett tillkännagivande inte behövs eftersom myndigheterna redan bedriver ett arbete. Om man ska tillämpa näringsministerns resonemang är det ju snarare tidskritiskt – kanske ännu mer mot bakgrund av myndigheternas konstaterande – att initiera en översyn av lagstiftningen. Jag vill i den här debatten också lyfta två andra frågor. Den ena frågan handlar om den anomali som har uppstått efter att den lägsta gränsen för aktiekapital sänktes till . ändrades inte reglerna kring tvångslikvidation vid kapitalbrist, utan principen att ett bolag vars eget kapital understiger ska gå i tvångslikvidation står kvar. Det innebär att ett nystartat aktiebolag med 25 000 i aktiekapital i stort sett ska gå i tvångslikvidation om bolaget exempelvis köper möbler och utrustning till sitt nya kontor. Detta är givetvis absurt och borde ändras. Den andra frågan jag vill lyfta gäller den konkursvåg som har svept fram över många utsatta branscher under pandemin. För att ta ett exempel ökade antalet konkurser i restaurangbranschen , och de spås öka ännu mer nu i takt med att restriktionerna ligger kvar. Vi moderater lade fram ett utskottsinitiativ om att se över tidsfristerna för personligt betalningsansvar under pandemin. Det initiativet resulterade i ett tillkännagivande som regeringen därefter lämnade utan åtgärd. Det är synd att regeringen missade denna chans att stärka möjligheterna att undvika konkurser av i grunden livskraftiga bolag, men det finns fortfarande tid att sätta in åtgärder för att dämpa fallet. Vi i står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2 samt bifall till utskottets förslag till beslut i övrigt. (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU15 Skadeståndets omfattning vid finansiell rådgivning Punkt 2 (Lagstiftningens framtida utformning) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (L) 10 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 2 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Det grundläggande hyressättningssystemet) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (V) 11 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 3 L, 2 MP Avstod:4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 4 (Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m.) 2. res. 6 (M, C, L) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 3 KD, 2 MP 6:11 M, 5 C, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 6 (Hyresstatistik och hyresrättsregister) 2. res. 9 (M, C, KD, L) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 4 V, 2 MP 9:11 M, 5 C, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 15 (Kriminella gruppers användning av lägenheter) 2. res. 20 (C, L) 8 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 2 MP 20:5 C, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 17 (Bostadsrättsregister) 2. res. 22 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 19 (Stärkt skydd för bostadsrättshavare) 2. res. 25 (C, L) 8 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 2 MP 25:5 C, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 22 (Främjande av ägarlägenheter m.m.) 2. res. 29 (S, V, MP) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L 29:16 S, 4 V, 2 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Punkt 23 (Hyrköpsystem) 2. res. 30 (S, V, MP) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L 30:16 S, 4 V, 2 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 14 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 (forts. från § 10) Associationsrätt (forts. CU8) 87 (SD): Jag står givetvis bakom alla våra reservationer men yrkar bifall bara till reservation 5. debatterar vi alltså associationsrätt.