prot · H809156 · 2021-09-08 00:00:00 — Även om en mörk bild målas upp finns det ändå mycket hopp att hämta, tycker jag. 91 (V) replik: Om jag tolkar lite välvilligt är det ändå vi människor som har skapat klimatkrisen, och vi måste agera politiskt. Men jag hörde inte ett enda nytt konkret förslag på vad vi ska göra mer än att det finns hopp. Hoppet för mig är att vi agerar gemensamt och politiskt, kommer med konkreta förslag och förstås omsätter dem i praktiken. Där är tyvärr renons på förslag annat än att de värnar EU:s utsläppshandel. Var är de konkreta investeringarna i det som ställer om? Var är de konkreta skatteförändringarna och regleringarna, förbud mot fossila drivmedel och bilar med utsläpp och så vidare? Var finns dessa förslag? Den politik som företräder är att bara rulla över allting till enskilda människor att hantera den ökning av skred, översvämningar och extremväder som kommer att behöva hanteras om vi inte agerar . Det är inte solidariskt. 92 (SD) replik: Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport I mitt anförande radade jag upp ett flertal viktiga förslag som står bakom. Det viktigaste vi kan göra är som sagt att bidra till forskning och utveckling, till exempel genom att få bättre möjligheter till stånd att bygga kärnkraft över hela världen. Vi kan bidra till investeringar i projekt i andra länder. Det enskilt viktigaste är framför allt att vi trycker på internationellt för att sätta ett pris på koldioxid. Om det inte sker tror jag inte att vi kommer att komma i närheten av målen i . Det är det absolut enskilt viktigaste, och det är det här regeringen och politiker bör prata om i kontakter med de stora utsläppsländerna. Om vi inte kan prissätta koldioxid på ett globalt plan kommer vi inte att lyckas, oavsett vad EU eller gör. 93 Miljö- och klimatminister (MP) replik: var en alarmklocka för de flesta men uppenbarligen inte för . De ville minska myndighetsanslag för att de informerade om klimatförändringarnas konsekvenser. Det var tydligen fel. Den enda partiledare som inte kunde förmås att kommentera IPCC:s larmrapport var . Vi har talat här om att man måste ha en karta som stämmer överens med verkligheten. Det är dock uppenbart att karta är någonstans från tid. Man har inte hängt med i prisutvecklingen på energiområdet om vad som är lönsamt och vad som inte är lönsamt. Vi vet nu att vår planet står i lågor. har människors hem, levebröd, hopp och drömmar förvandlats till aska. Hela ekosystem har förstörts. är ett parti som inte ställer upp på de svenska klimatmål som finns . De ställer inte upp på EU:s klimatmål. De vill sänka dem. De röstar nej till alla klimatförslag, både här inne och i . IPCC är på allvar. Det är allvar . Jag vill fråga: Hur mycket feber ska världen ha innan tycker att det är dags att över huvud taget agera? 94 (SD) replik: Det är ändå viktigt att understryka att världen agerar. Det ser man när man läser och tittar på de olika scenarierna. IPCC är inte speciellt tydligt om vad man tror om sannolikheten för de olika scenarierna. Det är ändå uppenbart att de löften som ges och den faktiska politik som bedrivs av länderna har betydelse. Jag tycker att det är viktigt att alla får vetskap om det, för när man lyssnar på låter det som att allt är fullständigt kört om man inte kör det här landet i botten. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Det är det här det handlar om. Vi hjälper inte till att minska utsläppen i världen om vi bidrar till att flytta utsläppen till någon annan plats. Om det blir för dyrt att tillverka varor och tjänster i och kommer utsläppen att ske någon annanstans. Därför är det enskilt viktigaste som vi kan bidra med att försöka påverka andra länder att sätta ett pris på koldioxid. Det är lösningen på problemet. 95 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det blir inte tydligare än så här. svar är alltid att man ska vänta och se och hoppas på att någonting ska lösa sig någon annanstans. svar är att vi gör det som krävs för att minska utsläppen här och , och de minskar snabbare och snabbare som går. Vartenda förslag som faktiskt leder till minskade utsläpp här i kommer från , och vartenda förslag röstar emot. Man vill stoppa, förhala och försena. Så ser det ut i svensk politik. Det är uppenbart att och inte bryr sig om forskningen. Man bryr sig inte om att läsa och ta del av och på allvar förstå vad den innehåller och hur hög alarmsignalen är. Då är frågan: Tror att det är bättre för att gå sist in och att vara sist med de nya teknikerna? Varför är det så viktigt för er att vi ska använda gammal teknik och inte den nya och bästa? Jag tänker till exempel på elbilar och förnybar el. 96 (SD) replik: ska vara i täten, och jag tycker att vi befinner oss där. Vi har alla möjligheter. Titta på den potential som finns i vårt energisystem, det som vill slå sönder! Det finns väldigt mycket som vår omvärld kan ta efter av oss i . Vi har också en stor enighet bland partierna här om vikten av att minska utsläppen. Sedan är det mycket riktigt att inte är lika intresserade av att kasta floskler omkring sig eller av att fokusera på just hur vi beräknar utsläppen nationellt. Vi vill fokusera på hur vi kan bidra till att utsläppen i vår omvärld minskar. Ja, då kan vi fokusera på att producera fler varor här i . Kan tillverka fler lastbilar? Då kommer kanske utsläppen att öka lite här i , men de kommer att minska i vår omvärld eftersom lastbilarna inte tillverkas i länder som försörjs av fossil energi, exempelvis. Om vi kan tillverka mer mat i , så att vi kanske kan försörja hela vår befolkning med svensk mat, slipper vi importera mat från länder där utsläppen blir högre. 97 (C): Jag talade i mitt första anförande om vikten av att visar ledarskap i klimatarbetet, både internationellt, genom att vi driver på för en ambitiös omställningstakt, och genom det svenska biståndet. Där kan vi bidra med resurser men också med svenskt kunnande som gör att människor kan lyftas ur fattigdom utan att ta omvägen över kol och olja. Det är definitionen av hållbar tillväxt, både ekologiskt och socialt. Men vi måste också ta ett ansvar för att minska våra egna utsläpp och visa vägen. Det gör vi genom att ställa om basindustrin till klimatneutralitet. Det gör vi genom att ställa om transporterna. Det gör vi genom att använda det svenska jord- och skogsbruket som motorn i en grön omställning. Och det gör vi genom att vi i lokalsamhället, bland annat genom klimatmärkningar och gröna avdrag, har verktygen och kunskapen för att fatta hållbara beslut. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Men, fru talman, en sak blir helt tydlig i och med IPCC:s rapport: Vi kommer att drabbas av klimatförändringarna även om vi klarar våra mål. Det är redan tydligt, till exempel för oss som arbetar inom jord- och skogsbruket, att torrare somrar, översvämningar och skadedjursangrepp är en realitet som i mångt och mycket hänger samman med klimatförändringarna. Vi har en stor utmaning i att klimatanpassa , som vi måste ta oss an mer kraftfullt. Därför vill vi i bland annat se över hur vi kan trygga resurser till klimatanpassningsarbetet. De nationella satsningar som förekommer är en droppe i havet av vad vi behöver på lokal nivå för att säkra klimatanpassningen. Vi behöver tydliggöra ansvarsfördelningen mellan den lokala nivån och den nationella nivån och se till att det finns en myndighet som har en samordnande roll och att vi har ett nationellt ansvar för samhällsviktig infrastruktur och livsmedelsförsörjning. Till detta bör vi utreda en avgift på offentligt vatten för att finansiera dessa klimatanpassningsåtgärder. Och vi behöver stärka resurserna till prognosarbete, så att man bättre kan förutse klimatförändringarnas effekter i . Inget land i världen är skonat från klimathotet, inte heller . Och det behöver vi rusta oss för. 98 (V) replik: Det var mycket i det som just tog upp som jag och håller med om. Låt oss prata om sådant som jag inte är säker på att vi håller med om lika mycket. Jag är genuint intresserad av att veta om anser att det finns någon koppling mellan den ekonomiska politiken och utsläppen. Jag talade i mitt anförande om vikten av att ha en rättvis klimatpolitik. Ifall vi sänker skatterna mycket för rika människor vet vi att de kommer att öka sin konsumtion. Det blir en SUV till, och det blir en Thailandsresa till. Det blir ökade utsläpp, helt enkelt. Vi vet att höginkomsttagare har väldigt mycket högre utsläpp än låginkomsttagare. Därför vill jag fråga om anser att det är en god idé att ha ekonomisk utjämning i samhället, så att vi tar lite från de rika och ger till de mindre välbeställda, också ur ett klimatperspektiv. 99 (C) replik: Då fick vi in klimaträttvisa lite starkare i den här debatten. Det välkomnar jag verkligen, . Jag tycker att det är bra att människor som har det sämre får det bättre, oavsett om vi pratar eller om vi pratar globalt. Jag har varit inne lite på hur vi kanske borde tillgodose det i världen. Det handlar om att se till att fattigdomsbekämpningen inte stannar av i det här och faktiskt också om att se orättvisan i att människor fortsätter vara fattiga. De måste kunna lyftas ur fattigdom som vi klarar resursutmaningen och som vi klarar utmaningen med klimatet. Detta hänger till viss del samman. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Visst finns det ett samband mellan klimatet, ekonomin och den ekonomiska politiken – det är självklart att det är så. Men jag tror inte att lösningen är att vi ska ha en rak omfördelningspolitik. Det beror helt enkelt på att jag inte tror att det bästa sättet att lyfta människor till en är att bara klippa pengarna från någon annan och sedan fördela om dem. Vi vet att det handlar om mer ekonomisk frihet, som också gynnar dem som har det allra sämst ställt. Det behöver vara målet för politiken som vi löser resursfrågorna och klimatutmaningarna. Det här handlar om att klara av peak stuff, till exempel. Vi börjar se tecken på att vi närmar oss det, men vi har inte kommit hela vägen. Men dit ska vi ta oss. 100 (V) replik: Jag tackar för det svaret. Jag tänker på när styrde i den borgerliga regeringen. Då sänktes skatter med . Tyvärr har den skattesänkarpolitiken fortsatt med S‑MP-regeringen. Jag tror att det beror väldigt mycket på påtryckningar från just och Liberalerna. Man tog till exempel bort skatten, värnskatten, från de rikaste i . Vad händer om de superrika får mer pengar i sin plånbok? Det vore intressant om ärligt kunde reflektera över det utifrån ett klimatperspektiv. Är det inte så att det blir ännu en shoppingresa till , att man köper en stor stadsjeep till och att man kort och gott konsumerar ännu mer, så att utsläppen ökar ännu mer? Är inte de rikas konsumtion ett problem, och ska vi inte göra något åt det? 101 (C) replik: Jag tror att kommer ihåg siffrorna över hur mycket alliansregeringen sänkte skatten med bättre än jag – det får jag erkänna. Men jag ska säga att jag är glad för varenda krona, och jag är glad att den politiken har fortsatt. Det handlar nämligen om att flytta både mer ekonomisk frihet och mer ekonomisk makt till de enskilda medborgarna. Det handlar om att sätta fart på ekonomin genom att varje krona får vara ute och snurra i samhället snarare än att vi plockar in dem till staten. Det tycker jag i grund och botten är rätt. Sedan kan vi gå över till grundfrågan. Vi vet båda två att varken Thailandsresan eller en SUV gynnar klimatet. Det är därför vi lägger fram politik för hur man till exempel kan minska den typen av utsläpp. Det handlar inte minst om att ställa om transportsektorn. Vi har inte bara varit med och drivit igenom att vi ska ha fler skattesänkningar på jobb och företagande, utan det handlar också om att vi skärper bonus–malus-systemet, så att det faktiskt mer effektivt trycker bort en SUV och snarare leder till en investering i en mer hållbar miljöbil. Detta är ett exempel på hur har verkat för att vi ska få bättre villkor för jobb och företagande men också för mer fart i klimatomställningen, och det är jag stolt över. 102 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det har gått vi enades i ganska bred samsyn i riksdag om det klimatmål som gäller : att vi ska ha noll nettoutsläpp . Men den nya är glasklar med att mer behövs. Det krävs mer, helt enkelt, för att vi ska klara av vårt klimatåtagande. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Våra slutsatser från är: Om vi ska klara av klimatkrisen måste det kosta mer att släppa ut. Vi behöver stödja det som helt enkelt är hållbart och som leder till mindre utsläpp. är , trots att vi i januariavtalet var överens om en skatteväxling på 15 miljarder, emot den gröna skatteväxlingen, som skulle ge människor mer pengar i plånboken men se till att den som faktiskt förstör klimatet får betala. Det tydligaste beskedet inför höstens budget från har ju varit att man inte accepterar några höjda skatter. Därför kvarstår min fråga: Är beredda att fatta de beslut som krävs för att ska bli fossilfritt? 103 (C) replik: Jag är väldigt glad över att vi skärpte klimatmålen. Jag var som ungdomsförbundare med och drev på för att skulle gå in i den förhandlingen med en klar och tydlig ambition att skärpa målet så att det blev mer ambitiöst än 2045. Jag är väldigt glad över att vi också åtminstone kom . Jag ser gärna att vi arbetar vidare, både för att skärpa målen och, framför allt, för att komma i mål. Som vi har varit inne på tidigare i denna debatt är det detta vi fallerar på. Jag tillhör en generation som tyvärr har blivit van vid att vi inte klarar våra miljömål i det här landet. Jag tror inte att vi är beredda att sitta genom en framtid där vi inte heller klarar klimatmålen och måste ta den fulla smällen i en värld som misslyckas med att hejda den globala uppvärmningen. När det handlar om skattesänkningar är det helt rätt att vi inte vill höja skatten på jobb och företagande; vi vill snarare se den sänkt. Men det är inte så att vi inte är för en grön skatteväxling. Det har vi ju suttit och förhandlat med er om under de år som har varit. Jag har själv suttit i förhandlingar om hur vi tar in miljöskatterna så att vi kan sänka skatten på jobb och företagande. Detta tror jag inte kommer att vara ett problem heller. 104 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Till att börja med vill jag rätta . Just när det gäller klimatmålen har vi faktiskt varje gång överträffat de mål som har satt upp när det gäller att minska utsläppen. Trots att olyckskorparna har kraxat om att det skulle vara omöjligt och dyrt och att det skulle slå mot ekonomi och jobb har vi kunnat visa att det tvärtom är lättare, går snabbare och är bättre för att göra det. håller vi på att nå det etappmål som vi har satt upp för transporterna till 2030 – att minska utsläppen . Vi är alltså steg för steg på väg att överträffa klimatmålen, och då har vi möjlighet att skärpa dem ytterligare. Vi får prata vidare om grön skatteväxling. De signaler ger här är inte de signaler vi har fått från i andra sammanhang, men det är värt att diskutera vidare. Jag vill upprepa mina frågor. När det gäller att skärpa klimatmålen till 2035 uppfattar jag att säger ja. Är ni också beredda att tillsammans med oss sätta 2025 som datum för när den sista nya fossildrivna bilen får säljas? Är ni beredda att lagstifta med oss så att inga fossila bränslen faktiskt kan utvinnas i ? 105 (C) replik: Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Någon får gärna rätta mig om jag har fel, men jag är som sagt helt säker på att vi är med på grön skatteväxling. Det viktiga är att vi inte höjer skatterna på jobb och företagande och höjer det totala skattetrycket. Detta är inga nyheter – så har det varit hela när vi har suttit och förhandlat tillsammans. Det är bra att du också upprepar de andra frågorna; jag har svarat på den första. Vad gäller bilarna sa mig veterligen att detta blir oerhört svårt att få igenom med hänsyn till och . Jag vet inte om det mest verkningsfulla är att sikta in sig på något som inte säkert kommer att kunna genomföras, snarare än att se på hur vi får fler klimatvänliga bilar att rulla på svenska vägar och hur vi ännu snabbare klarar det mål vi har satt upp om att sänka utsläppen från hela transportsektorn. Det luktar lite signalpolitik – det får jag hålla med om. Jag är inte helt främmande för att vi ska fasa ut de fossila bilarna, men jag tror att det viktiga är att se till att vi kommer igång med den omställningen. utvinns det inte vidare mycket fossil energi i , mig veterligen. Jag tror inte att det heller är det stora problem vi står inför. Men vi har till exempel förhandlat om förbud mot uranbrytning. Allt ligger på bordet, men jag tror att det finns mer verkningsfulla åtgärder, om vi ska vara ärliga. 106 (V): Varför är det viktigt att tala om rättvisa i en debatt om minskade utsläpp? Jo, för precis på samma sätt som vi blir upprörda om det på förskolan är en liten grupp barn som tar all mat från de andra barnen – det tycker vi inte är okej – borde vi bli upprörda över att en liten klick konsumerar upp en väldigt stor del av det gemensamma utsläppsutrymme vi har. Det är precis som miljöministern sa tidigare: Vi har ungefär 40 gigaton kvar att släppa ut, och vi har ungefär på oss. Då är det inte okej att en tiondel i världen står för av världens utsläpp. Det är också av detta skäl som begreppet klimaträttvisa finns inskrivet i . Det är en bärande del att klimatpolitiken måste vara rättvis. Det är också effektivt, hävdar jag, att kombinera rättvisa med minskade utsläpp, av den enkla anledningen att om jag vet att grannen också anstränger sig i sin vardag för att minska sina utsläpp blir det lättare för mig att göra det. Vi gör det tillsammans, helt enkelt. Men dessvärre ser vi inte en politik för ökad rättvisa i . Både den tidigare borgerliga regeringen och den nuvarande S-MP-regeringen har konsekvent sänkt skatter och ökat klyftor i vårt samhälle. Det försvårar, hävdar jag, den nödvändiga klimatomställningen. Vi i anser till exempel att om vi får en progressiv och höjd flygskatt och intäkterna går till att bygga ut järnvägen förenar vi rättvisa med minskade utsläpp. Om vi inte bygger nya motorvägar utan investerar pengarna i kollektivtrafiken får vi också minskade utsläpp och ett mer rättvist samhälle. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Vad vi behöver är alltså helt enkelt en röd politik för en grön omställning, och det är vad står för. 107 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det är viktigt att kunna skilja på ord och handling. Det är lätt att säga rätt saker och att hålla eldiga anföranden i eller på andra ställen, men när miljöpolitik ska genomföras krävs att man inte bara säger rätt saker utan faktiskt också prioriterar detta och är beredd att lägga tryck bakom orden. När miljöpolitik ska vägas mot annat i förhandlingsrummet märker vi tyvärr att inte längre prioriterar miljöfrågorna; då står miljön inte högst på att-göra-lista. Vi samarbetade ju med om budgeten förra mandatperioden. När självt presenterade de 80 reformer man fått igenom under hela den mandatperioden var det inte en enda som handlade om klimatet. Det var gratis glasögon för barn och friskvård för äldre, vilket är bra reformer. Men det räcker inte att säga rätt saker i kammaren eller att svara pliktskyldigt på enkäter, utan man måste också stå upp för politiken i förhandlingsrummet. Är ni i beredda att göra det och att prioritera miljöfrågan också i förhandlingar? 108 (V) replik: Som Per vet är klimatfrågan ett av de fyra systemkrav som vi ställer på regeringen i denna budget, så vi prioriterar den verkligen. Miljöministerns historiebeskrivning är helt felaktig. Det börjar, fru talman, låta lite som en rostig grammofonskiva från – att inte ville prioritera miljö i budgetförhandlingarna. Vi kämpade för nattågen och fick igenom satsningar på dem. Vi kämpade för kollektivtrafiken och fick igenom satsningar på den. Vi kämpade för solenergi och fick igenom satsningar på det. Vi räddade biogasbilarna i bonus–malus-systemet. Vi ville ha en högre malus, och ser vi vad som händer när vi tyvärr inte fick igenom en högre malus men i alla fall stöd till biogasbilarna i bonus–malus-systemet. Men dealen var att skulle kommunicera miljö och vi skulle kommunicera välfärd. Så var det då. Men, Per , fråga miljörörelsen! Vilket parti skattade den samlade miljörörelsen som det bästa inför det här valet? Svara ärligt på det! 109 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag svarar gärna ärligt. Det är lätt att svara på enkäter och låta radikal, men det är i förhandlingsrummet, när man ska väga olika politikområden mot varandra, som det prövas om man verkligen står upp för de ord man uttalar i till exempel enkäter. Där har vi en annan bild än den som ger. Det är intressant att notera att det även internt i verkar finnas en viss frustration över miljöpolitiken. Vi hör om uppror bland ledamöter och medlemmar för en bättre klimatpolitik. Det som säger i denna debatt motsvaras inte av det som partiledning och partiledare säger i olika anföranden runt om i landet. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Min fråga kvarstår. Vi skulle behöva allt stöd vi kan få i kampen för att faktiskt minska utsläppen och göra det som krävs. Vi behöver stöd. Är ni beredda att inte bara säga rätt saker utan också prioritera dem när politiken ska genomföras? 110 (V) replik: Det parti som , Världsnaturfonden och hela den europeiska miljörörelsen rankade som bäst i var . prioriterar klimat- och miljöfrågorna, och det kommer miljöministern att se. Jag tycker att det är väldigt bra att miljöministern sätter fokus på just handling. Det är det som är det viktiga – att inte trava utredningar på varandra. Jag har räknat utredningarna från den här regeringen, och det är någon form av rekord på miljöområdet. Jag har aldrig sett så många utredningar på miljö- och klimatområdet som S-MP-regeringen nu staplar på varandra. Vi i välkomnar verkligen att nu aktivt ska driva till exempel ett förbud mot att sälja nya fossilbilar. Men har styrt . Varför har ni inte lagt fram detta konkreta förslag? Ni utreder bara – tyvärr. 111 (KD): stora konkurrensfördelar i omställningen är skogen och tekniken. Vi måste använda mer av allt. I citeras ofta , eller som han heter där, när människor ställs inför valsituationer. När tillfrågas om han vill ha mjölk eller honung till brödet svarar han: ”Ja takk, begge deler.” Det är just det svaret som vi måste hålla fast vid i omställningen. Vi behöver allt som kan hjälpa oss. IPCC pekar ut fyra olika scenarier för att begränsa uppvärmningen till och därmed förhoppningsvis undvika att effekterna av klimatförändringarna ger ohanterliga konsekvenser. I alla de fyra scenarierna krävs att kärnkraften byggs ut mycket kraftigt. Redan i de scenarier där utsläppen minskar snabbast behövs en fördubbling av kärnkraften till 2050. kommer elanvändningen att öka med . Det motsvarar årsproduktionen från 14 kärnkraftsreaktorer eller mer än fyra gånger den totala vindkraften som vi har i . Utöver en kraftig kärnkraftsexpansion behövs parallellt såväl en storskalig utbyggnad av sol-, vind- och bioenergi som en omfattande koldioxidinlagring. Att åstadkomma allt det övriga är mer utmanande än ökningen av kärnkraften, även om det också innebär en stor utmaning. Skogen är en fantastisk tillgång som är både kolsänka och kolförråd och som dessutom kan substituera koldioxidintensiva produkter. Självfallet ska skogen brukas, eftersom den då ger mest klimatnytta. Här måste regeringen inse att den har både forskningen och en majoritet i emot sig. Skogen ger absolut mest klimatnytta när den brukas. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport , med miljö- och klimatministern i spetsen, måste inse att deras ideologi här inte bär fram. Här måste pragmatiken trumfa högre. 112 (L): Som jag sa i mitt första anförande styr Liberalernas sju utgångspunkter den konkreta politik som vi har rätt mot målet.