prot · H80967 · 2021-01-20 00:00:00 — § 1 EU-politisk debatt 1 Statsrådet (S): läste statsministern upp den första EU-deklarationen någonsin här i riksdag. har samarbetet verkligen prövats. Världen, EU och kämpar mot en pandemi som sprider död, rädsla och arbetslöshet. En sak är säker: Stora hot som pandemier, klimatkriser eller terrorism kan inte lösas på egen hand av ett enda land. Det krävs samarbete. Det krävs systematik. Det krävs solidaritet. vill jag fördjupa mig i tre områden som är avgörande för EU och för : först vägen ur pandemin, sedan respekten för EU:s grundläggande värderingar och avslutningsvis hur vi i EU bättre kan stå upp för våra gemensamma intressen. Jag vill först påminna om varför Europeiska unionen är avgörande för oss. Skälet till att vi ägnar tid och energi åt detta samarbete, ett samarbete som jag tror är viktigare än någonsin, är att EU ger styrka åt , en styrka som är betydligt större än vår egen. Och viktigast är att vi tillsammans kan säkra freden på vår kontinent. Det har knutits – och det knyts – så starka band mellan oss att ett krig mellan våra länder nu är helt otänkbart. Vi har samarbetets styrka i klimatomställningen och i kampen för våra demokratiska värderingar. Vi får fördelar av att kunna handla utan hinder på hela den europeiska marknaden. I varje enskild fråga stärks genom denna samverkan. EU-samarbetet har ett stort värde i sig, men EU är också viktigt för hela världens fred, säkerhet och utveckling, och kan använda den stora möjlighet till inflytande som vårt medlemskap ger. utgångspunkt är att vi ska vara fullt ut deltagande i EU-samarbetet och aktiva i utformningen av alla dess delar på ett sätt som värnar svenska intressen. Vi får mycket som vi bidrar till andra länders utveckling – det är precis så ett väl fungerande samarbete ska gå till. beslutade prioriteringar för EU-arbetet ligger fast: att skapa fler jobb med bra arbetsvillkor, att bekämpa klimatkrisen, att öka säkerheten och att föra en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik. I EU-samarbetet har bidragit till att forma starka allianser. Under sommarens budgetförhandlingar tog vi ett tydligt ansvar tillsammans med tre andra länder, vilket också fick ett stort genomslag. Tack vare ett tidigt ledarskap har vi kunnat samla en växande skara länder bakom både en europeisk klimatlag och höjda klimatambitioner. Tillsammans med flera andra länder har också lagt fram förslag om hur den inre marknaden kan utvecklas. Allt detta är framgångar som har grundats i starka positioner som riksdag har intagit. EU är en union där inte bara de största bestämmer. Ett aktivt medlemsland, som , som vill vara engagerat fullt ut i EU:s kärna kan få ett inflytande som överträffar dess storlek. Oavsett vad vi diskuterar gör vi det med vetskap om att Europeiska unionen är ett samarbete som har allt att vinna på. Världen är mitt i en pandemi. I land efter land är sjuktalen tillbaka på samma nivåer som . Allt fler blir sjuka. Många fler tappar sin försörjning. När coronaviruset började spridas i agerade flera länder tvärtemot samarbetets principer. Länder stängde gränser utan förvarning. Man höll på medicinsk utrustning. Vi kunde inte riktigt lita på den fria rörligheten när det verkligen gällde. Men har samarbetet blivit klart bättre. EU-länderna har beslutat om ett gigantiskt återhämtningspaket. Gemensamma beredskapslager för skyddsutrustning byggs upp, ett av dem här i . Och allra viktigast: Tillsammans har vi fått fram ett vaccin till alla EU:s länder, och de första kunde vaccineras redan under julhelgen. Fokus nu är att dämpa smittspridningen och att skydda liv, hälsa och jobb. Fortsatt vaccinering kan vara en viktig del i detta. Efter pandemin kommer ett lika intensivt samarbete att behövas för att bygga ett starkare EU. Jag vill säga: Det innebär inte att vägen framåt är ytterligare gemensam skuldsättning eller att man ska bygga upp handelshinder mot omvärlden. Men det är heller inte att fortsätta som om ingenting hade hänt. Återhämtningen måste stärka vår beredskap mot kommande kriser av olika slag. Och mer samarbete krävs. Det behövs för att säkra vår tillgång till varor som är nödvändiga för vår beredskap, både mot pandemier och i andra strategiska sammanhang. Genom ett väl fungerande EU kan och hela unionens krishantering bli klart bättre. Vi ska göra detta som ett led i att stärka vår motståndskraft här i på områden som är vitala för vår säkerhet. Men att på vissa områden värna en strategisk autonomi ska ske utan att EU för den skull vänder sig inåt. Vår öppna ekonomi tjänar oss väl. Vi behöver stärka konkurrenskraften. Vi behöver öka digitaliseringen och se till att EU har universitet i absolut världsklass. För att det ska vara möjligt krävs våra högsta ambitioner när det gäller näringsliv, forskning och utbildning. behöver vi minska klyftorna inom medlemsländerna och mellan EU:s länder. Det behövs ett mer jämlikt och ett starkt med en fullt utvecklad inre marknad, kombinerat med goda arbetsvillkor och en hög levnadsstandard. Det är så vi kan bygga ett starkt EU som är redo för framtiden. Arbetet för att hantera coronakrisen och för att vi ska komma stärkta ur den behöver bygga på att vi tar krafttag för klimatomställningen. Detta är en existentiell fråga för hela mänskligheten. En omställning är nödvändig för att säkra våra grundläggande levnadsförutsättningar och för framtidens välfärd. Här spelar EU en oerhört viktig roll. Det är en fråga som inte kan vänta. Det måste hända något , och vi måste få med fler på tåget. Läget är allvarligt. Men jag vill säga att i arbetet för att stoppa klimatförändringarna ligger också stora möjligheter om vi gör det som krävs. När världens länder nu förnyar sina mål och sina insatser i enlighet med vad som står i är det verkligen glädjande att EU kan behålla sin tätposition. Jag tycker att det syntes tydligt när vi i EU lämnade in vårt nya ambitiösa åtagande till . återstår genomförandet, och kommer konsekvent att arbeta för att EU ska göra det som krävs för att kraftigt minska utsläppen . EU-samarbetet bygger på några grundläggande värderingar. Det handlar om respekt för mänskliga rättigheter, frihet och demokrati, jämlikhet, jämställdhet och tolerans, rättvisa och mångfald samt ett oberoende rättsväsen. Var och en av dessa värderingar är viktig för varje människa i varje medlemsland, och efterlevnaden är avgörande för EU, för demokratin och för oss allihop. I flera länder finns oroväckande exempel på att respekten för dessa värderingar brister. Där avsätts eller tillsätts domare i en ordning som inte är oberoende. Där hotas självständig forskning av nedstängning. Där försämras fria mediers villkor, vilket gör det svårare att granska makten. EU är en union för demokratier. Alla länder ska leva upp till de grundläggande värderingar som de lovat att upprätthålla när de en gång gick med i samarbetet. När våra värderingar åsidosätts tappas också förtroendet mellan länderna. Då tappas tilltron till politiken, och EU förlorar i styrka. Utan ett ömsesidigt förtroende hotas också ekonomin genom att investeringar riskerar att stoppas, handeln blir lidande och jobb försvinner. har varit starkt pådrivande för att utbetalningarna av EU-medel ska villkoras med respekt för rättsstatens principer, och finns nu äntligen en mekanism på plats som knyter EU:s pengar till våra gemensamma värderingar. Detta är ett historiskt och helt nödvändigt ställningstagande. Pandemin har drabbat . har hänsynslösa islamistiska terrorister passat på att slå till . Det var terrorattacken i , ett dåd i som tog tre liv och mordet på den franske läraren . Varje sådan attack i ett medlemsland är en attack mot hela vårt öppna . Grov kriminalitet känner ju inga gränser utan rör sig hänsynslöst över hela . Därför behöver hela EU också bekämpa brottsligheten överallt, tillsammans. Inget hörn ska gå att gömma sig i. Det krävs mer samarbete mellan EU-ländernas polis, åklagare och andra myndigheter för att komma åt brottsligheten. Genom till exempel krav på passageraruppgifter från fler trafikslag än luftfarten kan vi bättre följa de kriminellas resor. Vi ska förstås också arbeta för att brottsbekämpande myndigheter ska få bästa möjliga tillgång till information och bevisning också digitalt. Regeringen förbereder som bekant nu anslutning till den europeiska åklagarmyndigheten. Det här visar återigen att det krävs samarbete för att lösa de stora samhällsutmaningarna: terrorism, brottslighet, pandemi, migration och klimat. Ytterligare ett exempel är jobben. Vi ska arbeta för fler jobb i alla medlemsländer. Den gemensamma marknad vi har erbjuder stora möjligheter för företagen, och vi ska satsa på utbildning, forskning och innovation för ännu bättre förutsättningar. Men jobben ska vara sjysta, villkoren rättvisa och arbetare ska inte ställas mot arbetare. ska vi på inga villkor riskera den svenska modellen. I är det arbetsmarknadens parter som ansvarar för lönebildningen. lämnade Europeiska unionen och också tullunionen och den inre marknaden. Det beklagar vi, men det var välgörande att det i elfte timmen ändå gick att enas om ett avtal om en ny relation. Den ska vara så bred och så djup som möjligt, som vårt bilaterala samarbete med ska utvecklas vidare. Vårt närområde är oroligt. Världen är orolig. EU har tillgång till flera verktyg för att hantera utmaningarna och hoten, men jag menar att vår union skulle kunna vara en ännu starkare aktör inom världspolitiken. Det har en avgörande betydelse när EU samlar sig och agerar enat mot en våldshandling eller inför sanktioner. Därför är det illa varje gång enskilda länder sätter stopp för att hela unionen kommer till tals i dessa frågor. ska vara med och bygga ett starkt , ett EU som engagerar sig i internationella samarbeten, som står upp för den europeiska säkerhetsordningen, för demokrati, för mänskliga rättigheter, för rättsstaten. Genom EU får ett större genomslag för att bidra till fred och säkerhet i vårt närområde. Vårt stöd för den frihetskämpande befolkningen i blir starkare tillsammans med andra länder. Protesterna mot övergrepp mot egna medborgare, aggression mot och illegala annektering av blir kraftfullare eftersom EU gör dem gemensamt. avlägger sin ed som 46:e president. förenta stater är en central samarbetspartner för EU och för , och med den nu tillträdande administrationen ser vi stora möjligheter till ett fördjupat transatlantiskt samarbete kring en regelbaserad världsordning, klimat och säkerhet. Det är bra. framväxt medför både möjligheter och utmaningar. Det behövs ett fördjupat samarbete mellan och på områden som klimatomställning och handel. Ett exempel är det investeringsavtal som EU och kommit överens om. Det samarbetet måste ha sin utgångspunkt i EU:s intressen och värderingar, däribland mänskliga rättigheter. Vi är mitt i en pandemi med nya svårigheter också för det europeiska samarbetet. Men jag är övertygad om att EU kommer att klara också denna prövning. EU behöver klara denna prövning så att det unika projekt som Europeiska unionen är kan bli ännu starkare och vara ett samarbete som fortsätter att försvara öppenhet och solidaritet. Ett samarbete som gör varje enskilt land starkare, som gör starkare. En union som verkar för nedtrappning och dialog i en värld som har ett högt tonläge. ska fortsätta att vara med och bygga det samarbetet. 2 (M): , världen och befinner sig i en allvarlig kris. Det finns akuta problem som vi måste hantera här och , och mycket måste vi hantera tillsammans. En uppgift som inte kan vänta är det gemensamma arbetet med att öppna upp våra länder. Där spelar vaccinet en avgörande roll, men för att det ska få önskat resultat måste vi också få på plats ett gemensamt vaccinationsintyg – inte 27 olika system utan ett. Därför driver på för att så ska bli fallet. på Europeiska rådets möte måste det även vara en prioriterad fråga för . Men även under omdanande kriser, och coronapandemin är en sådan, måste vi klara av att blicka framåt. har inte råd att ställa sig vid sidan när spelplanen förändras och nya frågor ska besvaras. Detta gäller särskilt Europasamarbetet. Stora förändringar är på gång gällande vårt gemensamma försvars- och säkerhetssamarbete, klimatarbetet och migrationen. kan spela en viktig roll i utveckling, vilket tidigare regeringar har visat. För detta krävs tre saker: insikt om vad som kan göras, en förmåga att prioritera och handlingskraft att få något gjort. Om ska kunna påverka EU krävs alltså en tydlig svensk agenda. Vi kan inte kontrollera utvecklingen, men vi kan påverka den om vi kan sätta ned foten och staka ut vår egen väg. En tumregel även för socialdemokratiska regeringar borde vara att bara arrangera toppmöten när man vill få någonting att bli gemensam Europapolitik. förstår hur viktigt det är att tillsammans med likasinnade bygga politiska, ekonomiska och militära samarbeten som slår vakt om de värden som vi delar med andra. Det handlar om demokratin, marknadsekonomin, öppenheten och rättsstaten. Det gäller också klimatet, frihandeln och den digitala inre marknaden, som är avgörande för svenska jobb och företag. Det finns de som vill ha ett smalare EU, och det finns de som vill att EU ska vara hur stort som helst. Det är fel: EU ska vara relevant och göra rätt saker. vill jag presentera fyra hörnstenar i en framtida svensk EU-politik. Det finns så mycket mer vi kan uppnå om vi jobbar tydligt med en svensk agenda. För det första: Jobb, frihandel och konkurrenskraft. Om EU på allvar ska bli en ledande kraft i världen måste vi få fart på vår ekonomi. byggs starkt av arbete, entreprenörskap, forskning och innovation, inte av EU-skatter och bidrag. Det vi behöver nu är mer handel och mer inre marknad. I EU-samarbetet är det de som vågar gå före som har mest inflytande. När andra står och tvekar om tjänstesektorn, den digitala ekonomin, 5G och frihandel måste våga gå före och tillsammans med likasinnade EU-länder arbeta för att riva de hinder som hämmar . De som vill se mer slutenhet och protektionism drar helt fel slutsatser av den pågående krisen. Om de tillåts att sätta agendan riskerar vi att slå in på en väg bort från den som har varit så framgångsrik för och men även för världsekonomin i stort. Tvärtom måste Europasamarbetet användas mer för att förbättra våra grundförutsättningar för tillväxt och jobb. För det andra: Mer miljö- och klimatsamarbete. har en unik möjlighet att bli gröna kraft. Vi vet att EU måste gå före och att vi måste se till att teknikutvecklingen leder vägen. Medlemsstater med de högsta utsläppen behöver såväl tydliga incitament som krav på att ta tag i sina utsläpp. måste driva på för att alla länder ska ha en koldioxidskatt som vi bygger vidare på vår handel med utsläppsrätter. Det faktum att inte ens EU på egen hand kan motverka klimatförändringarna är ingen ursäkt för att göra mindre, utan EU ska göra mer och inte minst visa att det går att kombinera minskade utsläpp med ekonomisk tillväxt. Men då krävs också kärnkraft, och så måste vi tala med en röst i det globala klimatarbetet, allra helst tillsammans med – som får en ny administration. För det tredje: En gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Den krassa sanningen är att EU:s medlemsländer inte kan försvara och än mindre vårt närområde. ska gå längst fram för att vidareutveckla de projekt på försvarsområdet som antagits , inte minst inom försvarsindustrin. Om förmår att få EU att tala med en röst i för oss centrala utrikespolitiska frågor kan det göra skillnad på riktigt i omvärlden, och kan hävda sina intressen med en kraft som vi inte kan göra på egen hand. För det fjärde: En rättsstat. Det var värderingar och principer om demokrati, rättsstat, fri rörlighet och öppenhet som byggde . En av vår tids största utmaningar är att EU, och alla dess medlemsstater, rakryggat står fast vid dessa värderingar. Länder som urvattnar vårt gemensamma lagstyre och EU:s grundläggande principer måste utmanas med hjälp av den nya rättsstatsmekanismen som är på plats. Vi lever i en svår tid. Just därför måste vi nu ta fasta på alla nya möjligheter till ökad frihet, växande välstånd och renare miljö som finns i vårt land och i världen. En betydande del av det svaret finns i EU. är i ett läge där en stark svensk röst kan vara viktigare än kanske . erbjuder just detta. Vi vet vad vi vill både i och i . 3 (SD): 2020 blev ett historiskt år för Europeiska unionen. Det säger jag inte på något positivt laddat sätt. Och jag tänker heller inte på brexit som slutfördes och som verkligen var något historiskt, utan jag syftar på någonting annat. var året då EU förvandlades till en skuldunion genom överenskommelsen om återhämtningsfonden. Tusentals miljarder ska nu lånas upp, och dessa pengar ska, som det är sagt just , inte vara återbetalade förrän om lite – alltså förmodligen ett tag efter det att våra politiska karriärer i kammaren är avslutade. Den totala kostnaden för svensk del beräknas till , och tillsammans med den uppräknade ordinarie svenska medlemsavgiften handlar det om ökade kostnader på omkring 11 miljarder . Det här är vad som brukar vara ett ganska acceptabelt reformutrymme i en statsbudget som vi riksdagsledamöter debatterar intensivt i kammaren varje höst. En sådant utrymme ska vi, nu utöver de pengar vi betalade , avstå. Detta möjliggörs genom ett slags konstitutionell kupp. Enligt fördragen är finans- och skattepolitiken nationella kompetenser, och EU har inte tillåtelse att skuldsätta sig. Men tydliga steg tas nu för att montera ned detta. kommer att vara en garant i svensk politik för att det alltid kommer att finnas en röst som påpekar att det är folkvalda svenska parlamentariker som ska besluta om beskattning och statens finanser. Det talas om fonden ur ett rättviseperspektiv, det vill säga att pengar ska gå till länder som drabbats hårdare än andra av pandemin. Men sett till efterfrågebortfall är skillnaderna i inte betydande. Skillnaderna består i hur väl länderna har rustat sina ekonomier för att stå emot kriser. , som är en av de största vinnarna med fonden, har exempelvis inte balanserat en enda statsbudget sedan . Då är det inte förvånande att man oroar sig för att inte kunna låna pengar vid kris. Något alla politiker har upptäckt är hur svårt det är att rulla tillbaka genomförda stimulanser. Att sänka en skatt är lättare än att höja den. Fråga exempelvis Socialdemokraterna, som fortfarande klagar på tidigare regeringars jobbskatteavdrag men själva valt att behålla dem. Nya skatter är också lättare att införa än att ta bort. Det tog exempelvis decennier att avskaffa tillfälliga värnskatt. har EU enats om att ta upp lån och använda dem för att skänka pengar till de minst ansvarsfulla länderna samt pumpa in mer pengar i befintliga EU-program. hann inte ens slutföra överenskommelsen innan höga företrädare i började tala om att fonden måste permanentas. I detta ligger också behovet av beskattning på EU-nivå, vilket mycket riktigt också ingår i den uppgörelse som och de andra medlemsstaterna gick med på. hör vi från regeringen och många andra partier att detta är en röd linje som inte får passeras. Men så sa man också om bidragen till fonden. Det tog efter det att statsministrarna hade samlats innan sammankallades, och vi fick höra att det var hopplöst för att fortsätta protestera mot bidragen. Vi blev uppmanade att vika ned oss, vilket också nämndens majoritet instämde i – förutom . Tiden är knapp, och det finns många viktiga frågor på EU-området att lyfta. Jag tänkte lyfta fram även utrikespolitiken. Mot bakgrund av de senaste händelserna i och de ständigt pågående turerna med vill jag påpeka vikten av en kraftfull EU-gemensam linje mot dessa stater. Det är hög tid att ta bort från listan över kandidatländer och avbryta alla former av bidrag till . Dessa resurser bör om nödvändigt i stället satsas på skydd av EU:s yttre gräns. När det kommer till är det viktigt att bibehålla sanktionerna och även att utöka dem. Från sida ser vi gärna att man utformar sanktionerna med inspiration från den amerikanska Magnitskijlagstiftningen. 4 (C): Vår gemenskap är vår styrka. Vår europeiska historia är lång och fylld av både konflikter och krig. Men är det någonting som har förändrat den bilden är det EU-samarbetet. När vi har förmått att lägga konflikter, misstro och murar bakom oss har vår historia i stället handlat om hur vi tillsammans kan nå stora framgångar. Med gemensamma krafter har vi fått vår kontinent att resa sig igen efter två världskrig, och vi har skapat världens största inre marknad, som binder samman en halv miljard människor och cirka 30 miljoner företag. Tillsammans har vi förmått att koppla ihop företag, forskning och innovation samt skapat en helhet som blivit ännu starkare. Det har handlat om att utveckla ny teknik, få fram nya mediciner, ta oss an klimatförändringar och öka tillväxten. Ska vi klara av att ta oss an den enorma utmaning som vi nu står inför med en pandemi som slår stenhårt mot länder, människor och företag, då måste vi bära med oss just att vår gemenskap är vår styrka. Det är genom att fortsätta handla med varandra som vi nu stärker våra företag och värnar jobben. När vi går ihop som en kraft kan vi snabbare komma framåt i arbetet med att hitta nya vaccin. EU har säkrat plats i kön nu när vaccin redan är klara att börja användas. Min mamma har fått sin första spruta, och hon ser fram mot att kunna träffa barn, barnbarn och barnbarnsbarn igen! Hon kanske till och med snart får en kram. Coronavirusets framfart är en viktig tankeställare. Det slutna blir aldrig det starka . Högre murar mellan våra länder stoppar bara utveckling, inte utmaningar, utsläpp eller smitta. Det som har byggt vår kontinent starkare genom historien är handel, samarbete och öppenhet. Detta har tagit oss framåt. Ska vi klara av att återigen ta framåt, genom krisen, måste vi ta nya steg mot mer av frihandel, öppenhet och dialog och göra vår inre marknad än starkare, minska regelkrånglet för våra företag och ha modet att fortsätta investera i forskning och innovation. Det bygger starkare och inspirerar andra att följa efter. Det är också tillsammans vi bäst möter klimatutmaningarna. EU kan vara en ledande kraft för att bromsa den globala uppvärmningen, rena våra hav och vattendrag från plaster och föroreningar och hejda en utveckling med extremväder, bränder och översvämningar. gröna röst gör skillnad. Vi har varit pådrivande i arbetet med att få med oss en majoritet i på att höja EU:s klimatambitioner och fått upp målet om utsläppsminskningar från dagens förbi kommissionens lägre mål om upp till . Det är ett tydligt steg mot målet om ett klimatneutralt EU 2050. Detta är en seger för gröna, liberala krafter men ännu viktigare en seger för klimatet. Det kan ge EU en ännu tydligare ledarroll i det globala klimatarbetet, som förhoppningsvis kan få ny kraft av en mer pragmatisk och samarbetsinriktad röst i Vita huset och ett som återigen blir en del av . Det är också viktigt att fortsätta kampen mot antibiotikaresistensen. Vi har drivit på för att få på plats skärpta regler för utskrivning av antibiotika inom EU. vill vi också se ett globalt avtal, likt på klimatområdet, med bindande mål om minskad antibiotikaanvändning. Vi måste fortsätta arbetet med att ge EU en ännu vassare klimatpolitik, skärpa systemet för handel med utsläppsrätter, ta vara på den gröna given och fortsätta arbeta för sund och säker mat i hela EU. Det är också bara tillsammans vi kan skapa ett tryggare och säkrare , möta en terrorism och en organiserad brottslighet som inte bryr sig om några gränser, fortsätta dela information och stärka det polisiära samarbetet. historia visar tydligt hur framgångsrika vi är när vi samarbetar kring avgörande frågor. kommer att fortsätta vara en kraft för ett grönt, demokratiskt och frihetligt , för det som gav oss ett starkt stöd i förra EU-valet, för ett EU-samarbete som håller ihop och fungerar som en förebild för övriga världen och för ett EU som står upp för alla människors lika fri‑ och rättigheter och värnar öppenhet och jämställdhet.