prot · H80998 · 2021-03-23 00:00:00 — När det gäller den specifika fråga som ställs avslutningsvis om vad regeringen gör och vad regeringen avser att göra har och ska utrikes födda kvinnor precis som alla ha tillgång till hela den verktygslåda som finns inom Arbetsförmedlingen. Jag har i en tidigare interpellationsdebatt talat om några av de insatser som sker med allt från matchningstjänster till arbetsmarknadsutbildningar som behöver bli mer jämställda. Jag kommer att ta emot en rapport om hur Arbetsförmedlingen ska säkra jämställdhet när det gäller till exempel arbetsmarknadsutbildningar. Här finns också ett antal andra viktiga verktyg. Extratjänsterna är ett sådant. Det gäller också satsningen som görs inom Äldreomsorgslyftet. Där vet vi att många utrikes födda kvinnor har fått möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. De får nu möjlighet via det här lyftet att utbilda sig vidare. Intensivåret lanseras nu . Det är också väldigt viktigt. Det är tydligt från regeringens sida i styrningen att det ska vara utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det handlar om att nyanlända ska få intensiva insatser med språk blandat med praktik, arbetsplatsförlagd verksamhet och också olika studie- och utbildningsinsatser. Jag tycker att de utrikes födda kvinnorna ska få göra samma resa som de svenska kvinnorna fick göra på 50-, . Jag själv är uppvuxen . Min mamma var hemmafru. Det var väldigt många kvinnor som var det . Jag och min syster kunde vara hemma med henne. Det var först när jag var som hon klev ut på arbetsmarknaden. Det var väldigt vanligt att kvinnorna i det område där jag växte upp också var till exempel dagmammor. Det är precis den resan som många kvinnor har gjort i . De har varit hemma och har stått utanför arbetsmarknaden . Men sedan fick de möjligheterna. Det är de möjligheter som vi också måste ge till de utrikes födda kvinnorna. Det handlar om att se till att de steg för steg kan ta sig in på svensk arbetsmarknad. Jag är ute på besök väldigt mycket. är det digitala besök. Det pågår fantastiska insatser runt om i vårt avlånga land. Det är så många kommuner, så många bolag och så många människor som engagerar sig för att se till att ta till vara den enorma potential som finns hos de utrikes födda kvinnorna. Vi behöver fortsätta att göra mycket mer. Vi behöver säkerställa att arbetsmarknadspolitiken är jämställd och att vi ställer krav på lika rättigheter och lika stöd. Det gäller att fortsätta att se till att de utrikes födda kvinnorna helt enkelt får samma möjligheter som alla andra. 68 (M): När man lyssnar på statsrådet låter det lite som att det här är en ganska enkel fråga, som vi nu är på väg att lösa. Det här är någonting som vi lite grann ser spåren av på marginalen, verkar det som. Men så är det på inga sätt och vis. Vi har tidigare bett att räkna på hur det skulle se ut om utrikes födda kvinnor skulle delta på svensk arbetsmarknad i samma utsträckning som kvinnor födda i . Det skulle öka bnp med ! – det handlar inte om några småsummor. För de här kvinnorna innebär detta en egen inkomst och en möjlighet att fatta beslut om sitt eget liv. Det är en möjlighet att få kollegor och att lära sig hur det fungerar i . Jag mötte en företagare i , , som driver ett lokalt städföretag. Han vittnade om vilken betydelse det har fått för många av de utrikes födda kvinnor som han har anställt i sin verksamhet. Han talade om vilken betydelse det har fått för flera av de här kvinnorna att få kollegor och att få höra om svenska regler, normer och värderingar, till exempel att det i inte är tillåtet att slå sin fru. Det handlar om hur vi agerar gentemot varandra och om erfarenheter av hur det svenska samhället fungerar. Detta är saker som är helt ovärderliga för många av dessa kvinnor och centrala för att bli en del av det svenska samhället. Trots det ser vi att våra svenska system fortfarande inte är utformade för att gynna kvinnors arbetskraftsdeltagande. Jag tänkte ge ytterligare ett exempel. Det gäller bidragsberoendet bland dessa kvinnor. En expertgrupp för studier i offentlig ekonomi under har räknat på detta och konstaterat att de kvinnor som har fyra eller fler barn skulle förlora ekonomiskt om kvinnan eller mannen i hushållet väljer att ta ett arbete. Då är inte systemet riggat så att det gynnar att kvinnor deltar på arbetsmarknaden. Ministern pratar om dagmammor. Det kan absolut vara en insats, men det mest fundamentala handlar om att vi ska utforma bidragssystemen så att de gynnar arbete och en övergång från bidragsberoende till arbete och självförsörjning. Det är mitt andra exempel. Jag skulle alltså vilja fråga ministern: vägrar Socialdemokraterna att införa ett bidragstak i ? Det skulle underlätta för dessa kvinnor att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande. Mitt tredje exempel handlar också konkret om dessa kvinnor. Det gäller sfi för föräldralediga kvinnor. Det är den andra del som lyfts fram i många av de expertrapporter som vi har tagit del av . Många av dessa kvinnor är föräldralediga under många, . Under den tiden saknar de möjlighet att bli en del av det svenska samhället. De saknar tillgång till sfi och andra utbildningsinsatser. Varför vill ni inte införa sfi för föräldralediga kvinnor? Det är ett annat förslag som har och som vi ser skulle kunna underlätta för fler kvinnor att bli en del av arbetsmarknaden. 69 Arbetsmarknadsminister (S): Det finns mycket jag skulle vilja kommentera av det som tar upp. Apropå det sistnämnda, om bidrag, vill jag börja med att jag tycker att det är värt att påminna om det vårdnadsbidrag som infördes under tid. Det var ett bidrag som handlade om att kvinnor kunde vara hemma och få betalt för det. När man tittar på hur det gick med denna reform ser man tydligt att det var just utrikes födda kvinnor som i mycket större utsträckning än inrikes födda kvinnor använde sig av vårdnadsbidraget. Detta, om något, var verkligen en kvinnofälla. Jag hoppas att vi aldrig mer får tillbaka den typen av reformer, utan fokus måste vara på eget arbete och på att kunna bidra. har ert samarbetsparti döpt om vårdnadsbidraget och kallar det för barnomsorgspeng. Det vore väldigt intressant att höra hur ser på det förslaget i relation till diskussionen om bidrag. Jag menar att detta allvarligt skulle urholka hela förtroendet för den viktiga politik som jag uppfattar att ändå driver – kvinnors rätt till en egen försörjning. Jag skulle gärna vilja höra hur ställer sig till just denna fråga. Jag vill också säga att det finns delar av Arbetsförmedlingen som verkligen har lyckats bra när det gäller att förbättra sitt arbete riktat till utrikes födda kvinnor. Jag har särskilt engagerat mig i att titta på de ställen där det verkar funka bra. Jag har till exempel varit i , för där såg vi att man lyckas lika bra med kvinnor som med män. Jag ställde frågan till dem: Vad är nyckeln till att ni lyckas och till att kvinnor kommer in i arbete och egen försörjning ? Svaret är ganska enkelt: Det handlar om att göra jämställdhet till en prioritering och att vara tydlig med att man ställer samma krav på kvinnor och män och ger samma stöd till kvinnor och män. Man behöver arbeta målmedvetet med jämställdhet och ha det som en tydlig prioritering. Den här debatten utgår från en granskning av Arbetsförmedlingen och hur Arbetsförmedlingen hanterar jämställdhetsperspektiven. Som statsråd och ansvarig för denna myndighet ser jag väldigt mycket fram emot att få de rapporter som bland annat tar upp det som jag nämner: frågan om arbetsmarknadsutbildningen. Vi vet ju att den framför allt har varit riktad till män tidigare. De siffror jag ser nu visar att andelen kvinnor ökar. Jag är fortfarande inte nöjd, men den ökande andelen kvinnor kan mycket väl vara ett resultat av den styrning som regeringen har gentemot myndigheten. Det här kommer att vara viktigt att utvärdera, särskilt under pandemiåret, för att se på vilket sätt jämställdhetsperspektivet finns i arbetsmarknadspolitiken och om vi behöver göra mer på området. 70 (M): Ministern nämner nu vårdnadsbidrag. Det är talande att man inte pratar om sitt eget partis politik eller om de förslag jag lyfter fram här utan i stället väljer att ha fokus på en fråga som har ungefär på nacken. Bara för att få det avklarat: Jag välkomnar att vårdnadsbidraget är avskaffat. Men min fråga till ministern gäller den politik som hennes regering driver här och och som ni har varit ansvariga för . Det går alltså inte att skylla på någon annan längre. Min fråga till ministern kvarstår: Varför vägrar ni att införa ett bidragstak som skulle gynna dessa kvinnor, som står så långt från arbetsmarknaden? De låses fast i ett kravlöst bidragsberoende, där kommun efter kommun inte ställer krav på deltagandeinsatser. Ni står inte heller bakom att vi skulle få ställa krav på samtliga personer som har bidrag att delta i arbetsmarknadsinsatser eller andra insatser som skulle kunna leda till jobb. Jag skulle också vilja säga några ord om den sysselsättningsgrad som ministern har nämnt här. Även om sysselsättningsgraden är intressant vid en internationell jämförelse säger den egentligen ganska lite om i vilken utsträckning man arbetar. Vi fick två olika forskningsstudier under föregående år som granskade dessa underlag och siffror. De konstaterade att de flesta av de personer som räknas vara i sysselsättning i själva verket inte är självförsörjande. Det är just dessa siffror och dessa personer som ministern har slagit sig för bröstet för och konstaterat att nu går det snabbare för dem att bli en del av arbetskraften och av arbetsmarknaden. Det är därför vi från moderat sida vill ha ett mål för självförsörjning och mäta även detta. Också det skulle jag vilja fråga hur ministern ställer sig till. Slutligen gäller det frågan om könsstereotypa föreställningar på – det som var kärnan i interpellationen. Vad gör ministern där? 71 Arbetsmarknadsminister (S): Att göra människor fattigare kommer inte att leda till att fler får ett bättre stöd att komma i arbete. Däremot finns det en jobbstimulans i försörjningsstödet – just för att det ska löna sig att gå från försörjningsstöd till arbete. Regeringen har också aviserat i budgetpropositionen att vi kommer att förstärka denna jobbstimulans. Så visst görs det viktiga saker på området. Men det allra viktigaste är att de här kvinnorna får rätt stöd. Det ska finnas både kravställande och stöd när det gäller att kunna komma i utbildning och när det gäller att få möjlighet till olika typer av insatser. Denna interpellationsdebatt tar avstamp i ett avsnitt av fakta som sändes . Jag tycker att programmet också visar någonting som är oerhört viktigt att komma ihåg i alla sådana här debatter: Många utrikes födda kvinnor vill arbeta och vill bidra till samhället. Jag tyckte verkligen att vi fick en tydlig spegling av det i programmet. Vi ska ta vara på detta, och då måste arbetsmarknadspolitiken såklart leverera det stöd som de här kvinnorna behöver. Kvinnor och män ska mötas av lika höga förväntningar och krav och få samma stöd. Arbetsmarknadspolitiken ska vara jämställd. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:476 om tillgången till lärlingsplatser 72 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att inte 3 500 lärlingar förlorar sin värdefulla lärlingsplats. Han har frågat hur jag avser att agera gentemot ansvariga myndigheter för att lösa den situation han beskriver i sin interpellation. Vidare har han frågat vilka övriga åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa kompetensbehovet i byggbranschen . Spridningen av viruset covid-19 innebär fortsatt allvarliga konsekvenser för företag och individer. Sedan virusutbrottet har regeringen och samarbetspartierna presenterat historiskt stora åtgärder för att begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidspermitteringar, även kallat korttidsarbete. Stödet har varit en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder. En förutsättning för att få stöd vid korttidsarbete är att arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Vilka åtgärder som finns tillgängliga ska bedömas i varje enskilt fall, utifrån förhållanden hos respektive arbetsgivare. Det finns inte någon regel som anger att arbetskraft i form av lärlingar generellt är utesluten från systemet med stöd vid korttidsarbete. Att anställningsformen i sig inte är avgörande för möjligheten till stöd vid korttidsarbete framgår av förarbetena till lagstiftningen. publicerade ett ställningstagande som ska förtydliga vad som gäller för lärlingar och praktikanter under korttidsarbete. Av ställningstagandet framgår bland annat att stöd för korttidsarbete kan beviljas som en lärling är fortsatt anställd och att lärlingen också kan delta i korttidsarbete. Det gäller om lärlingen genom sin roll och funktion i verksamheten kan anses som verksamhetskritisk. Vidare framgår att obetald praktik som till exempel ingår i en utbildning där studiemedel utgår kan vara godtagbart så länge de inte är avsedda att ersätta de anställda som omfattas av korttidsarbete. Kompetensutveckling och kompetensförsörjningsarbete är viktigt även under denna kris. Regeringen har även infört ett stöd för kompetensinsatser under korttidsarbete för att underlätta möjligheterna att i samband med korttidsarbete genomföra insatser som syftar till att höja eller validera kompetensen hos arbetstagare. Ju fler som använder tiden med korttidsarbete för att kompetensutveckla sig, desto bättre ur kompetensförsörjningsperspektiv. Regeringen och samarbetspartierna är överens om åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen till såväl offentliga som privata arbetsgivare på svensk arbetsmarknad. Regeringen vidtar flera åtgärder som ligger i linje med vad parterna framförde bland annat i sina inspel inför byggsamtalen. Möjligheterna till kompetensutveckling ska förstärkas, och arbetsgivarnas behov av att hitta arbetskraft med rätt utbildning ska underlättas. Kompetensutveckling genom hela livet är en del av lösningen för att se till att fler människor har anständiga arbetsvillkor, bättre svara på ekonomins kompetensbehov och stärka konkurrenskraft. byggs ut, inklusive högskola, yrkeshögskola, vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Regeringen har tillfört medel för att möjliggöra ett omfattande kunskapslyft motsvarande över 140 000 utbildningsplatser inom komvux, folkhögskola, yrkeshögskola och högre utbildning för att möta arbetslivets behov av kompetensutveckling. lämnade planerings- och dimensioneringsutredningen sitt betänkande Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33). Utredningen har lämnat förslag till hur gymnasial utbildning bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Regeringen strävar fortsatt efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska välja reguljära studier. Många arbetslösa har behov av utbildning för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden och undvika långtidsarbetslöshet. För att öka övergångarna till det reguljära utbildningsväsendet har regeringen underlättat för arbetslösa att studera med bibehållen ersättning. För att möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos arbetssökande har regeringen också tillfört resurser för fler deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Regeringen arbetar fortsatt för att arbetskraften ska vara bättre matchad i utbildning och arbete. 73 (M): Vi har tidigare haft en debatt om att ungdomsarbetslösheten i skenar. I mitt hemlän är av länets unga långtidsarbetslösa. , fru talman, kommer vi till ett konkret exempel. Anledningen till att jag har ställt den här interpellationen – bara för att sammanfatta väldigt kort innan jag kommer in på fler frågor – är att byggbranschen inte anser att frågan är löst, till skillnad från vad statsrådet säger i sitt svar. Bakgrunden är att byggbranschen är väldigt speciell. Byggbranschen har kollektivavtal och speciella lärlingsplatser där man som en del av utbildningen är på ett företag, ofta för att kunna få sitt yrkesbevis. Vi vet alla att det måste byggas mycket mer i . Men hur ska vi kunna bygga stålverket i om det inte finns arbetskraft? Hur ska vi kunna renovera alla vvs-ledningar om det inte finns arbetskraft? Det är ungefär 10 000 personer , fru talman, som ska in i byggbranschen. Vad som har hänt är att tolkning av regelverket för korttidsarbete betyder att företagen inte kan ha kvar lärlingarna på sina företag. Det är detta som Byggföretagen och en rad andra organisationer har varnat för. Det är ett jätteproblem. I det läget hade man naturligtvis önskat att en minister och en regering som vill att fler unga ska få jobb, att fler unga ska få komma in på arbetsmarknaden, förtydligade regelverket på ett sätt som innebär att lärlingsanställningarna inte avslutas. Det är viktigt att ha ett klart och tydligt regelverk som gör att det enskilda företaget inte behöver prövas på det sätt som sker . Den osäkerhet i tillämpningen som systemet skapar innebär att ett företag faktiskt kan bli återbetalningsskyldigt om man har fått stöd för korttidspermittering och behållit en lärling. Problemet är att om lärlingen inte får sina timmar har lärlingen inte slutfört utbildningen. I värsta fall, fru talman, leder det till att ungdomar lämnar byggbranschen – den byggbransch där vi behöver varje person, den byggbransch som alltså kräver 10 000 personer och som har hamnat i en väldigt svår situation. Jag är väldigt glad över att Byggföretagen har uppmärksammat oss politiker på det här problemet. Det handlar alltså inte om det enskilda företaget utan om jobben i och branschen som helhet. Ministern säger i sitt svar: ”Av ställningstagandet framgår bland annat att stöd för korttidsarbete kan beviljas som en lärling är fortsatt anställd och att lärlingen också kan delta i korttidsarbete. Det gäller om lärlingen genom sin roll och funktion i verksamheten kan anses som verksamhetskritisk.” Det är alltså detta som är problemet. Det hade behövts generella regler och ett generellt regelverk som möjliggör för alla lärlingar att vara kvar i sina företag. Det är så man på riktigt, fru talman, minskar ungdomsarbetslösheten. Det är så man på riktigt får in fler unga i branschen. Jag skulle vilja veta om ministern anser att dagens regelverk är tillräckligt tydligt för de enskilda företagen och lärlingarna. 74 Arbetsmarknadsminister (S): Det är bra att visar engagemang i villkoren för korttidsarbete. Dessvärre sparkar han in en öppen dörr. Det här problemet är redan åtgärdat. Jag vill läsa högt från det förtydligande som publicerades på : ”Förtydligande gällande lärlingar och praktikanter under korttidsstödet –. … kan det vara möjligt att ha anställda praktikanter och lärlingar och ha stöd för korttidsarbete. Enligt lagen om korttidsarbete ska en arbetsgivare ha använt sig av tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft för att få stöd för korttidsarbete. Vilka åtgärderna bör vara ska bedömas i varje enskilt fall utifrån förhållandena hos respektive arbetsgivare. Avgörande är den anställdes roll och funktion i arbetsgivarens verksamhet, inte anställningsformen. ställningstagande är att det –kan vara förenligt med 5a § p. 4 lagen om stöd vid korttidsarbete att ha anställda praktikanter och lärlingar. Om exempelvis en lärling genom sin roll och funktion i verksamheten kan anses verksamhetskritisk, så kan alltså stöd för korttidsarbete beviljas som lärlingen är fortsatt anställd och lärlingen kan också delta i korttidsarbetet. Varje enskild arbetsgivare som tar emot stöd vid korttidsarbete är skyldig att visa att rätt till stöd föreligger och att tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft har använts.” 75 (M): Jag blir bekymrad över att en arbetsmarknadsminister med bakgrund i ett av fackförbunden på svensk arbetsmarknad har så dålig kontakt med arbetsgivarorganisationer, till exempel , Byggföretagen och andra organisationer, som har pekat på att problemet är precis det ministern läste upp. Det är detta som min interpellation handlar om. Att döma av svaret från ministern, fru talman, verkar det som att hon på riktigt tror att frågan är löst. Det är den inte. Jag skulle vilja vädja till ministern att lyfta luren, ringa Byggföretagen och och sätta sig in i frågan för att på riktigt lösa problemet. Ministerns svar låter som att hon tror att frågan är löst, men det är den alltså inte. Det är därför jag har väckt denna interpellation. Nyckelordet är just ”verksamhetskritisk”. Ett enskilt företag ska bevisa för att just som lärling är verksamhetskritisk. Det är detta som gör att företagen inte törs chansa, för det enskilda företaget kan bli återbetalningsskyldigt. Jag skulle nog påstå att varje lärling är verksamhetskritisk och att det inte handlar om det enskilda företaget utan om branschen. Det handlar om som nation. Vi ska bygga mer. Vi ska renovera mer. Vi ska byta ut va-nät. Vi behöver fler elektriker. Vi behöver fler plåtslagare. Vi behöver fler unga som väljer hantverkare som yrkesinriktning. I detta läge måste vi värna varje enskild person med generella regelverk som gör att varken eller det enskilda företaget riskerar att hamna i en situation där man underkänner bedömningen av om var verksamhetskritisk. Det är därför regelverket måste förtydligas. Jag skulle önska att arbetsmarknadsministern pratar med arbetsmarknadens parter. Både och Byggföretagen har varit djupt kritiska mot detta förtydligande, som de anser inte löser problemet. Det kanske är så att ministern går till ett annat statsråd och säger: Vi måste få in fler unga på arbetsmarknaden, och vi ska inte riskera att unga åker ut från sina lärlingsplatser. Vi behöver varje snickare i , så vi måste lösa detta skyndsamt tillsammans med . Det är alltså därför jag har väckt denna interpellation. Detta är ett problem. Frågan är inte löst. Frågan måste få en lösning, men att döma av ministerns svar verkar det som att hon verkligen tror att frågan är löst. Det handlar om 3 500 unga som riskerar att förlora sin lärlingsplats. I en situation där vi har en skenande ungdomsarbetslöshet och där vi har brist på hantverkare i – 10 000 personer behövs – duger det inte, anser jag, att säga att frågan är löst, att är okunnig och att och Byggföretagen är okunniga. Det är väl rimligtvis så att man ska lyssna på dem som kan sakfrågan, och sakfrågan är alltså precis det ministern läste upp. Det kan vara si och så, och man ska göra en bedömning av det enskilda företaget. Men företagen törs ju inte chansa, för de kan bli återbetalningsskyldiga om de har gjort en felaktig bedömning. Det är därför det behövs generella regelverk. Jag återupprepar min fråga: Anser statsrådet att denna fråga behöver en lösning som gör att vi inte riskerar att 3 500 lärlingar förlorar sin plats, vilket och Byggföretagen anser att det finns en risk för? 76 Arbetsmarknadsminister (S): Självklart ska vi ha ändamålsenliga regler för utformningen av både korttidsarbete och andra stödåtgärder. Det förtydligande som gjorde är såklart också väldigt centralt, och det går att läsa på deras hemsida. Det förtydligar en hel del när det gäller detta med lärlingarna. Jag vill också säga att jag är väldigt stolt över att regeringen agerade så snabbt när krisen slog till. Vi har ju genomfört historiska åtgärder i en exceptionell situation. Vi har också visat att vi kan skruva på och förfina åtgärder, men det var väldigt angeläget att snabbt få ett antal åtgärder på plats för att rädda så många svenska jobb som möjligt och för att mildra effekterna av jobbkrisen för löntagare och företag. En av de åtgärder som har gjort absolut störst skillnad är korttidsarbete. Nästan 600 000 svenskar har varit korttidspermitterade under den här krisen.