prot · H809130 · 2021-05-31 00:00:00 — Av direktiven framgår vidare att det ska bli enklare att få bygga strandnära och skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Vidare ska det lokala inflytandet öka. Ett fortsatt starkt och, om behov finns, förstärkt strandskydd ska enligt direktiven finnas för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i områden som redan är starkt exploaterade. En viktig del av översynen av strandskyddet handlar om att underlätta för byggande och näringsverksamheter på landsbygden. En annan viktig del handlar om att värna strandskyddet i starkt exploaterade områden. I direktiven anges vidare att dagens strandskyddsregler behöver förändras så att olika områdens varierande skyddsbehov får genomslag. Det finns mot denna bakgrund inte ett entydigt svar på frågan om min och regeringens målsättning är att möjliggöra mer byggande i strandnära läge i – i vissa områden behöver det bli lättare att bygga strandnära, och i vissa andra områden kan det finnas skäl att skärpa strandskyddet. När det gäller frågan om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra mer nybyggnation i skärgården vill jag hänvisa till den pågående beredningen av utredningens förslag, vilken jag inte kan föregå. 9 (M): Tack för svaret, miljöminister ! Jag skrev min interpellation efter att ha läst utredningen om strandskyddet, som är gjord av , tidigare statssekreterare till . Det är troligen rätt tydliga direktiv från regeringen, eftersom den landar i vad den gör. Utredningen föreslår lättnader i , där jag vill hävda att exploateringstrycket är extremt begränsat, och skärpt strandskydd i . Då kan man undra: Ska det vara olika lagstiftningar för olika delar eller olika tillämpningar av lagstiftningen i olika delar av landet? Är det rimligt? Är det rättssäkert? Strandlagen kom 1952. Strandskyddslagen kom 1975. Varför är strandskyddslagen så generell som den är ? Det är generellt strandskydd och särskilt strandskydd. Har miljöministern sett någon strand som är i ? Jag har i alla fall inte gjort det. Lagen omfattar stränder längs kust och sjöar i . Varför ska staten äga makt över privat mark på detta sätt? Det vill jag ha svar på av miljöministern. Jag anser att strandskyddet enbart bör ligga på beslutsnivå av det skälet att de lokala byggnadsnämnderna har en helt annan kunskap om hur det ser ut ute i kommunerna. Det är ofta så att politiska partier, oavsett färg, tillsätter byggnadsnämnder efter just den kompetensen och erfarenheten. Kommunerna skulle, om man så önskar, kunna lägga in strandskydd i översiktsplanerna och där säga att det här området är värdefullt och det är vi jätterädda om. Då kan man göra den avvägningen i kommunfullmäktige när man antar detaljplanen. är den myndighet som har rätt att överpröva kommunala beslut . Vissa överprövningar liknar faktiskt myndighetsaktivism. Enskilda handläggare går in och göra egna bedömningar, ofta godtyckliga, och river upp den lokala beslut. Det är i sig är ett extremt intrång i äganderätten. Frågan är vilket syfte strandskyddslagen har i grunden. Jag har ett exempel från min hemkommun. Gisslingö är en ö utanför Tjockö. När man till slut, handläggning, fick renovera en brygga som man har haft på fastigheten skrev i sitt beslut att privatiserande åtgärder på eller i anslutning till bryggan inte får vidtas. Detta skriver man fast det handlar om en privat tomt som har funnits där och om en brygga som funnits där , har jag fått höra av fastighetsägaren. Ett annat exempel är när man söker tillstånd för att bygga en brygga ute på en ö utan landförbindelse. Då avslår det, eftersom det går Waxholmsbåt dit en gång . En privat markägare får alltså avslag på sin ansökan om att bygga en brygga på sin egen fastighet. Det är helt sanslöst att höra! 10 Miljö- och klimatminister (MP): Strandskyddet är en viktig faktor för att vi ska kunna nå våra miljömål men också andra samhällsmål, till exempel friluftsmålen. Stränderna är otroligt viktiga både för växt- och djurliv och för oss människor. Jag tror att väldigt många av oss som tycker om att vara ute i skog och mark kan känna igen oss i att man tycker att det finns ett särskilt värde i att ta en fika vid en sjö, göra upp en lägereld vid eller kunna åka ut och bada på de vackra klipporna i . Det är klart att det här är något som är värt att värna inte bara för oss utan också för framtida generationer. Jag blir lite orolig när det låter som om vill upphäva strandskyddet helt och hållet. Det är i så fall första gången som jag hör någon ledamot i riksdag säga det. Strandskyddet är en nationell angelägenhet och syftar till att skydda allas vår tillgång till strandområden och att också säkerställa långsiktigt goda livsvillkor för djur och växter på land och i vatten. kanske känner till att vi har en ganska svår situation när det gäller den biologiska mångfalden. Man brukar prata om 1 miljon arter på global nivå som är hotade. Där ligger vi inte bättre till i än i resten av världen. Vi har ett stort antal arter som är hotade, och många av dem har faktiskt sin livsmiljö just vid stränder mellan vatten och land. Det är också värt att ta i beaktande när man för den här debatten, men det verkar som om inte riktigt ser den problematiken. Strandskyddet är en viktig del i den gröna infrastrukturen och hjälper också till att säkerställa att vi kan få en rad ekosystemtjänster som vi behöver, till exempel genom att trygga tillgång till stränderna för bad och allmänt friluftsliv, något som jag vet att vi är många som älskar och gärna vill kunna fortsätta med. Strandskyddet har även stor betydelse för miljökvalitetsmålen som riksdag har ställt sig bakom. De målen måste vi göra vad vi kan för att uppnå. Det kan man liksom inte bara strunta i när man tycker att äganderätten är det enda som ska gälla. Våra mål är gemensamma, och då måste vi också vidta gemensamma åtgärder för att nå dem. Även friluftsmålen är viktiga. Särskilt under pandemin har folk insett vikten av friluftsliv och värdet av att kunna vara ute i skog och mark och njuta av ron och få energipåfyllning. Vi ser också att exploateringstrycket fortsatt är väldigt högt när det gäller kusterna. Den totala längden av havsstrandlinje som är påverkad av bebyggelse ökade bara , alltså , med i . Totalt var det av den totala havsstrandslinjen som var påverkad av bebyggelse . Det är alltså en ganska stor del , och den ökar som går. Det är bara att konstatera att det här är en ändlig resurs. När ett kustområde väl har exploaterats är det exploaterat, och då är det svårt att återställa. Det är också lite förvånande när frågar om man inte kan ha olika regler i olika delar av landet. och jag kan väl ändå vara överens om att inte ser exakt likadant ut överallt, utan det är ganska olika förutsättningar i olika delar av landet. När det till exempel gäller de av kustlinjen är det självklart så att i tätbebyggda områden är det en ännu högre andel. Det kan vara ganska svårt för människor att komma ned till stranden, till exempel, medan det i andra delar av landet finns gott om strandområden. Därför har det föreslagits i utredningen att man ska ha det som kallas landsbygdsområden, vilket innebär att man skulle definiera vilka delar av som är sådana landsbygdsområden där speciella regler kan gälla. Menar att det är helt fel? Ska man inte ha den typen av landsbygdsområden? Ska man antingen upphäva strandskyddet överallt eller ha samma strandskydd i till exempel som i ? Det vore bra att få klart vad det är syftar till. 11 (M): Vad är ”grön infrastruktur” för någonting? Är det på privat mark? Det är sanslöst att höra, vill jag säga. Miljömålen kan man uppnå med andra skydd som finns. Det behöver inte vara strandskydd. Om man nu är rädd om naturen har man andra skydd, till exempel artskydd och annat. Att strandskydd ska läggas som ett lager uppepå är helt galet. I har man ett differentierat strandskydd. Där kan du ha ett strandskydd och ett efter hur förhållandena ser ut. Men här har vi generella strandskydd. Jag menar inte att allt strandskydd ska bort. Jag menar att tillämpningen ska ligga på nivå. Det vore högst demokratiskt, med kunniga politiker som är insatta i verkligheten och inte unga tjänstemän på som är nyexaminerade och inte har särskilt mycket erfarenhet av livet. Det är trots allt så att ju äldre man blir, desto mer erfarenhet får man. Det är inget konstigt. Jag fortsätter med några exempel. Det är stora svårigheter för företagare som bedriver marin verksamhet i . De som har varv och , tar upp båtar och servar och lagar dem har jättesvårt att få tillstånd . Här är det absolut stenhårt nej, och det kostar ju på näringen och jobben ute i skärgården. Det är många som lever på det här. Alla bygger inte. Det finns några som skruvar också, och det finns några som jobbar i vården. Men det är en stor sektor i skärgården. Det är mycket småföretagare. De flesta är levnadskonstnärer där ute, och de är väldigt begränsade av den här lagstiftningen. Dessutom tycker jag att det är helt odemokratiskt att går in och river upp kommunala beslut. Det är anmärkningsvärt. Och jag kan lova miljöministern att det finns gott om plats för dem som vill ut och vandra. Jag förstår att det syftet finns. Det tycker jag är bra. Jag har själv ganska mycket stränder och mark, och jag tycker bara att det är trevligt när folk kommer och går och vill ut med en picknickkorg. Det är inte det som är problemet. Problemet är att du inte får göra någonting när du äger mark. Det är också intressant att höra argumenten från miljöministern och att man tycker att det är staten som ska bestämma och inte kommunerna. Hur strandskyddet hanteras är egentligen ett intrång i det kommunala självbestämmandet. Det kommer lättnader i och skärpt strandskydd i . Då kan man undra: Varför vill man skärpa det i på ett annat sätt än i övriga landet? Trots allt äger staten begränsat med mark i , även om man i södra skärgården har en del mark som hänför sig till försvaret. I äger staten väsentligt mer mark. Jag undrar också varför redan bebyggda fastigheter än en gång ska prövas för strandskydd. Om man har en sjötomt med en villa vill man kanske komplettera med en sjöbod. Man kanske vill förlänga bryggan eftersom det har varit en landhöjning. har haft en landhöjning . Jag ser fram emot att vattnet ska gå upp eftersom det är svårt att komma in till alla bryggor . 12 Miljö- och klimatminister (MP): Det sista sa måste jag ändå kommentera. Att säga att man ser fram emot att vattnet ska gå upp, det vill säga se fram emot klimatförändringen och de enorma katastrofer som kan komma på global nivå, är häpnadsväckande. Vi pratar ju om att om vi inte lyckas stoppa klimatförändringen kan det – inte i närtid men om ett antal decennier eller – handla om tio meters havsnivåhöjning. Med lite kunskap i bagaget hoppas jag att man säger att man inte ser fram emot den. Jag tycker också att inte ska racka ned på tjänstemän som gör ett otroligt intensivt och viktigt arbete för att väga olika intressen mot varandra. Det är det som ingår i tjänstemannarollen. Eftersom har frågat kan jag säga att olika områdesskydd har olika syften. Strandskyddet syftar till att skydda både djur- och växtlivet samt allmänhetens tillgång till strandområden. Strandskyddet är också ett starkare och mer specifikt skydd än det skydd som finns för ett område som har utpekats som område av riksintresse för naturvården eller riksintresse för friluftslivet. påstår att det inte går att göra någonting, men verkligheten talar ett annat språk. Vi ser att exploateringen av stränderna fortsätter, och det påverkar möjligheten att nå flera av våra miljö- och friluftsmål. Det är en utveckling som vi måste ta på allvar. Vi kan inte låtsas som att verkligheten ser ut på ett annat sätt. Jag vill också påminna om att strandskyddets syften är långsiktiga. En strandmiljö som inte verkar ha något stort värde kan visa sig vara mycket värdefull längre fram. Just med tanke på den stora exploatering som sker av stränderna är det viktigt att ha med sig det perspektivet också. Jag anser verkligen att vi behöver strandskyddet. Det har också funnits på plats , så det är inte någon nymodighet eller innovation som den här regeringen eller den förra kommit med, utan det har funnits på plats i . Det här handlar om viktiga principer. Vi har allemansrätten i . Det är en princip som jag hoppas att vi alla ändå står bakom, det vill säga att vi ska ha möjlighet att röra oss i vårt land, att njuta av vår fantastiska natur. Det är viktigt att det inte bara finns på papperet utan att det faktiskt finns en allemansrättslig tillgång till exempelvis strandområden och att det finns utrymme för de djur och växter som har strandmiljöerna som sin livsmiljö. Utredningen säger att det kan finnas sådana förhållanden i städer och andra tätorter att exploateringsgraden och befolkningstätheten är så hög att den också går ut över möjligheten att få rekreation och att bevara ett rikt växt- och djurliv. Utredningen beskriver också att exploateringen inom bland annat kustområdena påverkar en del vattenområden särskilt negativt. Det framgår att det finns skäl att förstärka strandskyddet för att skydda den typen av värdefulla vattenområden. Det är också viktigt att poängtera att det finns näringar som är helt och hållet beroende av att det finns tillgång till stränder. Till exempel är besöksnäringen växande i . Där kan vi inte bara tänka på andra näringsbehov, utan vi måste även tänka på besöksnäringens behov – inte just nu under pandemin, men vi hoppas att vi kommer ur pandemin i hyfsad närtid. Det är en näring som också ger en första ingång på arbetsmarknaden för många unga människor, och besökare från andra länder och svenskar kan komma ut och få uppleva den fantastiska natur vi har i . Det är en näring som behöver förutsättningar att fortsätta att verka. Om vi inte kan få en vändning när det gäller den ökade exploateringen är risken att besöksnäringen får det svårare att verka . 13 (M): Vi är för allemansrätten – men med ansvar. Det är inte alltid det är så; till exempel skräpas det ned mycket i skärgården. De flesta remissinstanser är kritiska till den strandskyddsutredning som har presenterat. Det gäller SKR, som representerar samtliga 290 kommuner, LRF, Företagarna och Fastighetsägarna samt huvuddelen av . föreslog att skyddet skärps i och släpps friare i . Av vilka skäl ska olika regler gälla? Det får jag inte riktigt svar på. Jag tycker fortfarande inte att det är rättssäkert. Varför omfattas redan bebyggda fastigheter för ny prövning av strandskydd, som redan är ianspråktaget, som redan är privatiserad mark, redan ägs av människor som har lagfart via Lantmäteriet där fastigheten är klassad som sjötomt? Det borde vara en självklarhet och rättighet att få bygga en brygga och sjöbod på redan bebyggda tomter. Att bygga en brygga i skärgården är som att bygga ett garage för bilen i . Om du vill ha en levande skärgård och landsbygd krävs en kraftfull reformering av strandskyddslagen och en delegation till kommunerna, som kan hantera frågorna med större omsorg än att det sitter tjänstemän på och kör över politiken, vilket jag i sig tycker är helt odemokratiskt. Det underminerar det kommunala självstyret, och det är anmärkningsvärt. Det är intressant att höra att miljöministern har en helt annan syn än vad jag har på strandskydd. Vi är överens om att vissa stränder behöver skyddas, men inte allt. stränder är totalt tio gånger jordens omkrets – . Det behövs bara ett strandskydd – det är Nato. 14 Miljö- och klimatminister (MP): Strandskyddet är en viktig faktor för att vi ska nå många av våra miljömål och samhällsmål. Jag är bekymrad över att på det sätt han nu gör ifrågasätter strandskyddet i grunden. Det är inte något som finns på den politiska dagordningen. Det vi pratar om nu är att se över strandskyddet. Det är också något vi är överens om i januariavtalet. Vi kan konstatera, vilket också borde se, att ser olika ut i olika delar av landet. Det är olika mängd befolkning, och det är olika tillgång till stränder. Det är också olika exploateringstryck, och det gör att det finns skäl att ha olika sätt att reglera tillgången till stränder i olika delar av landet. Det är också självklart att hur mark exploateras och bebyggs avgör också hur lätt det är för allmänheten att få tillgång till värdefulla områden, till exempel stränderna. Även om mark är bebyggd kan kompletterande bebyggelse påverka möjligheten till att vara ute och nyttja allemansrätten. Det är lite märkligt att säga att det skulle vara fel att ha en prövning av nationella intressen gentemot lokala intressen. Det finns i många olika områden. Det finns riksintressen för exempelvis försvaret eller för energiproduktion och liknande. Föreslår då att vi ska ta bort alla de riksintressena och att det bara ska vara lokala intressen som ska gälla, det vill säga aldrig ha en prövning mot nationella intressen? Det är en utveckling som jag inte ställer mig bakom och som jag hoppas att när han tänker efter inte heller tycker är en god idé. Jag är glad att vi har ett strandskydd. Vi ska se till att strandskyddet finns kvar, men det ska också moderniseras. Det ska ge möjlighet till utveckling i hela landet, och det är vad vi håller på med . utgör underlag, men vi för också politiska diskussioner om hur den ska tas vidare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:715 om besked gällande slutförvaret 15 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag i närtid avser att fatta ett beslut gällande slutförvaret, vilken analys jag gör av konsekvenserna av att processen förlängs om så inte sker och slutligen hur jag resonerar gällande att dela upp besluten när berörda kommuner så tydligt meddelat att besluten måste tas gemensamt. , , har ansökt om tillstånd till uppförande, innehav och drift av en kärnteknisk anläggning för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Det är fråga om dels tillstånd enligt lagen om kärnteknisk verksamhet och dels tillstånd enligt . Ansökan omfattar tre delar: en kapacitetsutbyggnad av det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle, Clab, en anläggning för inkapsling av det använda kärnbränslet inför slutförvaring – inkapslingsanläggningen Clink – och själva slutförvaret. Ett samråd med enligt Esbokonventionen ska vara avslutat nu i dagarna. Regeringen inväntar resultatet av det samrådet. Därefter kommer regeringen att arbeta prioriterat och så skyndsamt som möjligt med att förbereda ett beslut. Regeringen är fast besluten att undvika att står utan lagringskapacitet för det använda kärnbränslet och de konsekvenser som det skulle få. Regeringens avsikt har varit att handlägga ansökan samlat eftersom SKB inte har ansökt om att bygga ut Clab enskilt utan kapacitetsutbyggnaden är en del i ansökan om slutförvarssystemet. Efter ett regeringsbeslut om den samlade ansökan vidtar en fortsatt juridisk process i mark- och miljödomstolen. Regeringen bedömer att det är en betydande risk att den processen inte är klar innan mellanlagret Clab i överskrider sitt nuvarande tillstånd. Därför undersöker regeringen möjligheten att bryta ut ansökan om att utöka kapaciteten i Clab och besluta om den separat. Om det skulle bli aktuellt att dela upp besluten kommer regeringen naturligtvis att höra med SKB, berörda kommuner och andra berörda. 16 (M): Min och vision på elområdet är att vi framöver ska se en kraftigt ökad elanvändning i för att på det sättet kunna kombinera ekonomisk utveckling med en grön omställning. Att när industrin och transporterna ställer om kraftigt öka elanvändningen gör att vi kan få nya jobb och skatteintäkter och en grön omställning – eller, om man så vill, både kärnkraft och förnybart. kom statliga med det man kallar ett UMM eller marknadsmeddelande. De säger att risken är att om kommer all kärnkraft i att stängas för att regeringen inte har fattat ett beslut om det så kallade slutförvaret. fungerar det på så sätt att avfall flyttas från ett kärnkraftverk till ett mellanlager i och är tänkt att senare flyttas till Forsmark i för slutförvar. Lagret i är på väg att bli fullt, och kan regeringen inte ge besked kan man inte bygga ut. Kan man inte bygga ut kan man inte köra de svenska kärnkraftverken; alltså måste i praktiken bortåt av den svenska elproduktionen stängas. Att nu har varnat är i enlighet med lagen. De är alltså skyldiga att påpeka att det faktum att Per inte har fattat beslut kommer att få de här effekterna 2024 om inte beslut kommer i närtid. Det finns, fru talman, en i praktiken helt färdig slutförvarsansökan på regeringens bord. Under hela den tid haft och använt kärnkraft har pengar avsatts för varje producerad kilowattimme. Det har forskats om slutförvarsteknik . Det har skett en omfattande prövning enligt lagarna, nämligen och kärntekniklagen. Alla delar i den här prövningen är i praktiken färdiga. Ansvarig myndighet, , har tillstyrkt. Avdömning mellan olika riksintressen har skett. De frågor som väcktes i yttrandet från mark- och miljödomstolen till regeringen om det man kallar kopparkorrosion är alltså kompletterade och utagerade. , som står värd för mellanlagret, har sagt ja. Man har byggt detta på ett löfte från regeringen om att regeringen ska lösa slutförvarsfrågan. kommun har sagt ja till ett slutförvar i Forsmark, det man brukar kalla ett vetobeslut. fattade beslut om ett tillkännagivande för att uppmana regeringen att i närtid fatta ett beslut. som nation har fullföljt sina internationella åtaganden i det man brukar kalla Esbosamråd. senast har regeringarna i både och meddelat i att de inte har något att anföra mot slutförvar i . Det enda som saknas är Per och regeringens beslut. Jag förstår, fru talman, att Per våndas över detta. bildades på motståndet mot kärnkraften. Men jag skulle säga så här: Om Per nu ser till att lotsa regeringen fram till ett beslut om ett slutförvar kommer han att visa prov på ledarskap och personliga kvaliteter som går långt utöver det egna partiets och den egna personens snäva egenintresse. Jag skulle säga att det är nu det avgörs vilken politiker är och kommer att vara för eftervärlden. Allt detta, fru talman, kokar ned till två återkommande frågor. Den första är: Kommer regeringen att fatta ett beslut i närtid? Det är egentligen bara ett ja- eller nejbesked Per behöver ge om detta. Eller mer konkret om han vill: Kommer man att följa uppmaningen från statliga att göra det nu ? Den andra gäller det som sägs i svaret om att dela upp ansökan. Då är frågan: Kommer regeringen att inte bara överväga utan välja att dela upp ansökan? 17 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kan svara direkt: Regeringen kommer inte att riskera att mellanlagret blir fullt på ett sätt som gör att man inte kommer att kunna köra den svenska kärnkraftsproduktionen vidare. Det vore direkt oansvarigt, och det hoppas jag att också och vill göra allt för att undvika. Då måste man också se hur verkligheten ser ut och ha möjligheten att omvärdera hur beslutsprocesser behöver hanteras. Här är jag lite orolig eftersom det verkar som om inte har kapaciteten att omvärdera och göra en förnyad analys. Det är välkommet vilken kapacitet knyter till mig som person. Jag har varit miljöminister , och under den tiden har vi haft processer som löpt för att följa de internationella konventioner och överenskommelser som har ställt sig bakom. Jag vet inte om menar att jag skulle ha struntat i de internationella konventionerna och bara låtit bli att följa dem för att kunna fatta ett beslut. Det tycker jag hade varit ganska oansvarigt. Jag tänker inte kommentera spekulationer om olika motiv och liknande. Det tjänar inte den här debatten, utan det kan vi i så fall ta i andra sammanhang. Däremot kan jag säga att det inte var någon färdig slutförvarsansökan på det sätt som redovisar som kom in till regeringen. Det var också det som mark- och miljödomstolen konstaterade.