prot · H809123 · 2021-05-19 00:00:00 — Därför landar vi också i att trots kritiken som finns gå fram med förslagen med de avvägningar som gjorts av de olika perspektiven. Det är en grundläggande skyldighet för oss att se till att personer inte ska kunna vistas olovligen i vårt land . Det är viktigt både för säkerheten och för trovärdigheten för vår migrationspolitik. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 95 (C): har länge drivit en migrationspolitik som kombinerar medmänsklighet och humanitet med ordning och reda. Det innebär att asylrätten är okränkbar, men det innebär också att den som fått ett avslag ska lämna landet. Ett avslag ska innebära just ett avslag. Inre utlänningskontroll är en mycket svår men viktig fråga. Inre utlänningskontroll är viktigt för att arbetet med återvändande ska kunna fungera effektivt. är det en fin balansgång med att inte kränka individens integritet, fri- och rättigheter. Här bedömer vi att regeringen lyckats balansera detta på ett bra sätt och ställer oss därför bakom utskottets förslag i sin helhet. Förslaget innebär i sin korthet att ges utökade möjligheter att dels ta fingeravtryck i identifieringssyfte, dels omhänderta pass eller andra identitetshandlingar. tror på en migrationspolitik som hjälper människor på flykt. För att ska kunna vara ett land som tar ansvar och hjälper människor i svåra situationer är det viktigt att ingen ska kunna vistas olagligt i landet. Vi vet att det vistas alldeles för många olagligt i . Oavsett om det är för att de aldrig gett sig tillkänna för myndigheterna, stannat kvar efter att uppehållstillstånd gått ut eller undanhållit sig från ett utvisningsbeslut är detta något som behöver motverkas på ett bättre sätt än vad vi gör . Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten Dessutom har de senaste årens säkerhetshot, terrorhot och fruktansvärda terrordåd belyst hur viktigt det är att ha kontroll på vem som vistas i vilket land. Även när det kommer till frågan om gränsöverskridande brottslighet är det viktigt att kunna belysa vem som vistas i landet. ska förhoppningsvis få en ny migrationspolitik. Det blev tyvärr inte den stora översyn av migrationspolitiken som ville ha. har därför följdmotionerat både om en översyn av rättssäkerheten och om hur vi kan få på plats ett mer effektivt och sammanhållet återvändande. Det är två förslag som är viktiga för att komplettera den proposition som vi ska fatta beslut om här . Avslutningsvis, fru talman, är det väldigt intressant att många partier här inne pratar mer om barnperspektivet än någonsin – för nu passar det att prata om barnperspektivet. Man kunde önska att samma partier hade fäst samma vikt vid barnperspektivet exempelvis i frågan om familjeåterförening. 96 (MP): Vi diskuterar många frågor både i kammaren och i andra sammanhang som rör parallellsamhället. Det finns goda skäl till det. Det handlar om människor som utnyttjas och exploateras på olika sätt på arbetsplatser där man inte har de villkor som man ska ha och i andra sammanhang. Det handlar om människor som lever gömda. Det finns alltså goda skäl att diskutera detta, för det är ett stort problem. Före lunch debatterade vi ett ärende som rörde samordningsnummer, där kontrollen ska stärkas. Det ärende vi har uppe nu handlar om identitetsfrågor och om att öka kontrollen över systemet. Polisen och ges ökade möjligheter att ta fotografier och fingeravtryck vid inre utlänningskontroller. har och ska ha en reglerad migrationspolitik. Man ska inte vistas olovligen i . Om man gör det ska man inte vara kvar. Därför behöver också myndigheterna kunna identifiera människor, och man måste kunna hitta de personer som inte har rätt att vara i . Det här är ett förslag som leder ditåt. Förutom värdet av att kunna hitta människor som inte har rätt att vistas i och att kunna komma åt den problematik som finns med parallellsamhället finns det andra viktiga perspektiv som vi också måste balansera mot varandra. Det är oerhört viktigt att ha med frågan om diskriminering när vi gör kontroller på det här sättet. Det går inte att se på en människa om han eller hon är född i och är svensk medborgare eller är född någon annanstans och har ett annat medborgarskap. Polisen får inte, och ska inte få, göra en inre utlänningskontroll på grundval av utseende. Det måste finnas en grundad anledning till att kontrollen görs. Det är oerhört viktigt. Balansen måste finnas. Vi ska ha kontroller, men de får inte vara diskriminerande. I förslaget införs också en begränsning när det gäller främlingspass. Det finns inte , och det är en rimlig förändring att göra. Det finns för vanliga pass, och det måste också gälla för främlingspass. Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten Med detta vill jag yrka bifall till propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling § 17 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling betänkande 2020/21:SfU19 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (prop. 2020/21:110) 97 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 2. Vi debatterar nu socialförsäkringsutskottets betänkande 19 gällande regeringens proposition om att ytterligare förstärka nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling. Nedsättning av arbetsgivaravgifter för företag som arbetar med forskning och utveckling infördes , och 2020 gjordes en ytterligare förstärkning av dessa. har regeringen lagt fram förslag på ytterligare förstärkningar. Förstärkningarna i den aktuella propositionen innebär bland annat att arbetstidsvillkoret, alltså kravet på hur stor del av arbetstiden under kalendermånaden som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling för att avdrag ska få göras, ska vara minst hälften i stället för minst tre fjärdedelar av arbetstiden, som tidigare gällde. Vidare höjs det sammanlagda avdrag från arbetsgivaravgifterna som får göras från till . Detta medför att taket för nedsättning av den allmänna löneavgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling höjs i motsvarande mån. Lagändringarna föreslås träda i kraft den l och tillämpas på ersättning som utges efter . Goda förutsättningar för forskning och utveckling är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi, och står därför bakom propositionen. Dessa förstärkningar är också viktiga för att företag ska kunna ges goda förutsättningar att bedriva forskning och utveckling på internationellt sett konkurrenskraftiga villkor. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Sedan avdraget infördes har en majoritet av remissinstanserna tillstyrkt förslaget. Genom förslaget förbättras exempelvis också svenska företags möjligheter att attrahera utländska experter och forskare, vilket bland annat remissinstansen tidigare lyft fram i sitt remissvar. anser att förslaget leder till att de får ökade möjligheter att behålla kvalificerad forskningspersonal i , vilket är av stor betydelse och vikt inte minst i då vi står mitt i en allvarlig pandemi. Att satsa på forskning och utveckling kan också långsiktigt bidra till ökad produktivitet och sysselsättning i andra branscher samt ge positiva effekter på samhällsekonomin. är kritiskt till förslaget därför att man menar att det riskerar att ta resurser från välfärden. Men vi sverigedemokrater menar att om man inte investerar i svensk företagsamhet, innovation, forskning och utveckling stannar svensk ekonomi och företagsamhet, som faktiskt är med och finansierar just vår välfärd. Däremot är det självklart viktigt att satsningarna är effektiva och ger avsedd effekt. Vi hade därför önskat att regeringen hade utfört den utvärdering som utlovades redan i budgetpropositionen 2014, när förslaget infördes och innan ytterligare förstärkningar infördes. Vi framförde detta förra gången förstärkningar lades fram och infördes , och vi framför det nu igen. Eftersom detta är en viktig reform för företag som arbetar med forskning och utveckling tillstyrker vi propositionen i sak, men vi tycker att det nu är att regeringen genomför en utvärdering av effekterna samt utvärderar risken för och eventuell förekomst av missbruk och fusk. Flera remissinstanser, däribland , , , TCO och Tillväxtanalys, har påpekat detta och efterfrågar också en utvärdering av den nuvarande nedsättningen. Regeringen har som sagt länge utlovat en utvärdering och gör så även i denna proposition. Men det har ännu inte skett, och vi vill därför särskilt påpeka vikten av att en utvärdering faktiskt nu också genomförs. 98 (V): står vi här igen och ska göra ineffektiva skattesubventioner som inte leder till fler jobb. Och det är endast som är berett att försvara våra socialförsäkringssystem. Det är illa. Den del av arbetsgivaravgiften som ska gå till sjukförsäkringen, a‑kassan och arbetsskadeförsäkringen har minskat rejält. I stället har det som kallas den allmänna löneavgiften mångdubblats. Den infördes för att finansiera medlemskap i men var då bara 1 ½ procent av lönen. Sjukförsäkringsandelen har mer än halverats . Den har aldrig varit lägre än . Givetvis finns det ett samband mellan det och alla utförsäkringar av personer som är sjuka och egentligen har rätt till ersättning. Den som påstår något annat är inte ärlig, och ärlig ska man vara. Alliansen gav bort vårt avstådda löneutrymme i enorma skattesänkningar på hundratals miljarder. De gav våra pengar till dem som har mest. Pensionärer, arbetslösa och sjuka straffades till och med med högre skatt, straffskatter som endast vi i föreslog att helt ta bort i vår budget . tömmer vi skattkistan igen. De andra partierna tar av de surt förvärvade kronorna och kallar det för satsningar. Det vi diskuterar – hur vi ska stimulera forskning och senare, i nästa betänkande, stödja företag med få anställda – måste sättas i ett större perspektiv. vill också göra just detta, men med helt andra och mer effektiva åtgärder. Mandatperioden inleddes med att , röstade fram en höjning av straffskatten som sjuka, arbetslösa och pensionärer skulle få betala. Januaripartierna valde sedan att sänka skatten för dem med inkomster över 60 000 i stället för att höja pensionerna rejält eller göra skatten rättvis för sjukskrivna. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Den tillfälliga sänkningen av arbetsgivaravgiften, som vi skattebetalare fick hosta upp 30 miljarder för, är enorm. Det är mer än vad vi lägger på flera kärnområden i välfärden. Det är inte riktade satsningar till branscherna med de största behoven, som föreslagit. Givetvis ska man inte behöva gå omkull på grund av pandemin, men det är helt orimligt att oavsett hur lönsamt ett företag är ska vi undvara våra avgifter som i stället hade kunnat rusta upp sjukförsäkringen. Det är en oansvarig politik. Så gör inte den som också bryr sig om ifall människor går omkull. Berättelserna är många om dem som har drabbats av försämringarna i sjukförsäkringen. Folk som inte orkar resa sig ur sängen friskförklaras av . , som vi fick möta genom ett reportage i tv:s där hon berättade att hon länge nekats ersättning, har fått rätt. Trots att hon var väldigt sjuk fick hon inga pengar från vårt, sitt, trygghetssystem. har hon äntligen fått upprättelse. Efter att ha underkänts av kunde hon nu knappt tro att det var sant. Att hon orkat kämpa vidare är helt otroligt. Jag skulle ha lagt mig ned och dött för länge sedan. En del gör just det. Vi nås av besked om människor som inte ser någon annan utväg än att ta sitt eget liv. Är du politiker måste du ta ansvar. Så varför gör vi inte det? Ska välfärdslandet bygga på att man blir medialt uppmärksammad? Är det rättssäkerhet? Finansminister sa tidigare om sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga att det var en dyr reform utan effekter på sysselsättningen. Men det var då, för nu har hon själv gett bort 18 miljarder av vårt gemensamma avstådda löneutrymme utan att ett enda nytt jobb skapats, som hon själv sa 2012. Våra pengar hamnar i fickorna på arbetsgivare som exempelvis . Den här mandatperioden blev ett rejält Happy Meal till eliten, får man nog konstatera. Vi andra ser hur folk knappt har råd med hyran. Bostadstillägget för sjukpensionärer höjs inte ens till den nivå ålderspensionärer ligger på – småslantar i sammanhanget, som skulle betyda extremt mycket för den enskilde. Men där håller man hårt i plånboken. Det är skillnad på folk och folk. Hur tänker man när man agerar så vårdslöst med våra pengar? För det är ju precis vad det är: våra pengar. Det är ingen allmosa; det är vårt avstådda löneutrymme. Alliansens egeninrättade finanspolitiska råd säger att sänkta arbetsgivaravgifter för unga är en dyr och ineffektiv åtgärd. och alla nationalekonomer från höger till vänster håller med. Varför satsar vi inte riktat till exempel på unga som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, på företag som går på knäna eller på forskning och utveckling i framtidsbranscher som kan växa? Svaret är sorgligt men enkelt: Det är inte en politik för fler jobb man vill ha utan en politik som gynnar ägarna. I regeringens vårproposition slås fast att arbetslösheten ska ligga på en hög nivå även efter pandemin. De tror alltså inte ens på detta själva. Flera remissinstanser kritiserar även de ärenden vi har på bordet . Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för forskning har inte ens, till skillnad från alla de andra genomförda sänkningarna av sociala avgifter, utvärderats ordentligt. Ändå går man fram med en utbyggnad innan man vet hur det slår. Det är anmärkningsvärt att det trots detta är endast som vill avslå propositionerna . , , , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar med flera säger som vi: Detta riskerar att urholka socialförsäkringssystemen ytterligare. Men politikerna lyssnar inte. Så då ryker flera hundra miljoner till som kunde ha lagts på sjukförsäkringen. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling har chans att gå in i en ny guldålder. I stället för att, som resten av gänget vill, öka kapitalkoncentrationen ytterligare vill genomföra stora investeringar som ger jobb och välstånd. Elnätet måste byggas ut, bostäderna måste bli fler, järnvägen måste rustas upp och vägarna på landsbygden måste fungera att köra på. Forskning ska vi satsa massivt på, inte genom försämrade socialförsäkringar utan med riktade satsningar som kan bidra till omställning och en långsiktig näringspolitik. För att samhället ska funka krävs trygga och starka löntagare som vet att om man blir sjuk finns de pengar man har avstått till hands. Och när man går i pension ska man kunna leva gott, inte bara överleva. har vi i gått från att vara ledande i industripolitik, jobb och välfärdsbygge till att knappt kunna hålla oss över ytan. I stället toppar vi ligan i snabbast ökande ekonomiska klyftor. Jag kan inte låta bli att undra varför dagens ledare gett sig in i politiken. ville Socialdemokraterna bygga välfärden. Åtminstone en del högerpolitiker hade idéer för långsiktigt företagande. verkar dock ingen vara intresserad av att visa handlingskraft. Man backar undan och säger att det där får marknaden lösa. Just därför händer det inget. Eller ska bemanningsbranschen måhända fixa det här också? Finns det inga jobb – ring , säger och kaosprivatiserar Arbetsförmedlingen. Marknadskrafterna härjar fritt, och man har totalt tappat kontrollen över den koloss som utarmar välfärden och gör vinst på våra skattepengar, gör sjukvården dyrare och gör skolorna sämre. Lata ägare till välfärdsföretag premieras i stället för innovativa företag som kan bidra till samhället. Och när hela välfärden krackelerar och våra socialförsäkringar är tömda har man börjat skylla det på invandringen. Nej du, den gubben går vi inte på! Det är inte invandrarna som har släppt lös vinstjakten i omsorgen. Det är inte de som har dränerat sjukförsäkringen. Det har politiker i den här kammaren gjort alldeles själva genom sina marknadsexperiment och skattesubventioner. Där har vi den stora bluffen. är det främsta partiet för jobb och företagande. Vi förstår att endast genom omfattande investeringar kan vi få igång ekonomin igen, bygga välfärden stark och få det här landet på fötter. Då kommer jobben. Då kan småföretagen få uppdrag som underleverantörer och annat. Med trygga löntagare som har pengar i plånboken, oavsett om man blir pensionär eller drabbas av sjukdom, kan ekonomin stimuleras. Har man inte så mycket lägger man inte pengar på hög. Då köper man nya gummistövlar till barnen eller tar familjen på restaurang för att fira födelsedagen. Nedsättningarna fungerar i praktiken som en försvagning av socialförsäkringssystemet. Jag yrkar därför bifall till reservation. 99 (S): Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Vi kommer att behandla två betänkanden som båda handlar om nedsättning av arbetsgivaravgifter. Förslagen har lite olika inriktning men syftar i grunden till samma sak: att stärka konkurrenskraft och stärka svenska företag och därmed öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Detta kan göras på många olika sätt. I grunden behövs en stark utbildningspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik för att stärka den enskildes möjligheter till jobb. Det behövs offensiva satsningar på infrastruktur och på en vård och omsorg där personalen räcker till för de behov vi har när vi blir sjuka. Detta har tydligt visats i samband med den pandemi vi just nu brottas med, och för oss som länge pekat på behovet av ökade offentliga satsningar och fler arbetskamrater till vårdpersonalen är det naturligtvis bra att allt fler sluter upp bakom den tanken. Detta är grunden. Men i den situation vi nu befinner oss i och som vi delar med resten av världen behöver vi använda alla våra tillgängliga verktyg för att få fart på sysselsättningen och få ned arbetslösheten. Det är i det sammanhanget som förslaget om ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling ska ses. Att vi har företag i som är starka när det gäller forskning och utveckling är avgörande för vår konkurrenskraft. Men det är också en ökad risk som företaget tar, en risk som förhoppningsvis betalar sig både för företaget och för samhället men framför allt en nödvändig risk för att svenska företag ska vara med på en världsmarknad och utveckla nya produkter och idéer. För att stimulera till ökad forskning och utveckling, inte minst i den situation som vi har framför oss där ekonomin behöver återstartas, föreslår regeringen nu en ytterligare förstärkning av nedsättningen av arbetsgivaravgiften relaterat till forskning och utveckling. Detta görs på två sätt för att underlätta för både små företag och företag som har lite större volym av forsknings- och utvecklingsarbete. Den första delen handlar om den tid som den anställde ska arbeta med forskning och utveckling för att omfattas. Den tiden sänks nu till att den anställde under en kalendermånad ska ha arbetat minst hälften av arbetstiden med forskning och utveckling. Det bedöms att detta ska kunna träffa fler personer och i många fall mindre företag. Den andra delen handlar om utökningen när det gäller det högsta sammanlagda avdraget för dem som arbetar med forskning och utveckling i ett företag, som föreslås höjas till . I reservationerna framförs kritik mot den bristande utvärderingen. Jag håller med om att det behövs en ordentlig utvärdering, men jag tycker inte att det behövs ett tillkännagivande om det utan nöjer mig med regeringens besked om att det ska göras men att det gått . Däremot innebär ju inte avsaknaden av en sådan utvärdering av vi helt saknar en bild av vilken typ av företag som använder stödet. Vi har en bra bild av hur stödet har utnyttjats genom den statistik som SCB tagit fram . Där visar det sig att bedömningen att många mikroföretag skulle använda sig av avdraget stämde. I mer än hälften av de företag som använde avdraget var det färre än tio anställda. Den delen kan också väntas förstärkas, inte minst när det gäller justeringen av hur stor del av arbetstiden som ska vara knuten till forskning och utveckling. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Det bör som sagt göras en utvärdering, och jag har förtroende för att så sker. Men att nu sända signalen att staten inte tycker att det är angeläget med fortsatta satsningar på forskning och utveckling vore minst sagt olyckligt mot bakgrund av den återhämtning som behövs i ekonomin och för att motverka stigande arbetslöshet. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag. 100 (MP): är en ledande forskningsnation. Svensk forskning står sig mycket starkt i internationella jämförelser. Vi satsar stora resurser på forskning, totalt en bra bit . Av den summan står staten för ungefär en tredjedel medan näringslivet, företagssektorn, står för ungefär det dubbla. Det är bra. Det placerar bland de få nationer som satsar allra mest på forskning och utveckling. Vi hamnar i topp fem bland i de utvärderingar som brukar göra . Det är framför allt den offentliga finansieringen som är särskilt stark i internationell jämförelse. Företagssektorn satsar faktiskt något mindre än jämförbara länder, och tittar vi lite längre tillbaka i historien ser vi också en nedåtgående trend för företagens forskningssatsningar . Coronapandemin har bromsat ytterligare. Därför vidtar regeringen åtgärder. För att lärosätena inte ska drabbas nu under har extra fördelats till lärosätena via basanslagen genom den forskningspolitiska propositionen, som vi antog här i för nästan exakt en månad sedan. Det är medel som ska stötta upp befintliga forskarmiljöer på lärosätena och i samverkansprojekt med näringslivet och stärka upp där företagssektorn har tappat. Men det behövs ytterligare stimulansåtgärder för att få igång forskningen på våra företag, och det ärende som vi debatterar är en sådan åtgärd. Företag som anställer forskare har en möjlighet att göra avdrag på arbetsgivaravgifterna för anställda som arbetar med forskning och utveckling. Det handlar om och ett tak som tidigare höjts från till . Det diskuterade vi här i kammaren . höjer vi taket ytterligare till . Dessutom ska fler forskare, framför allt eller förhoppningsvis på lite mindre företag, kunna omfattas genom att det ska räcka med att forskningen utgör minst hälften av arbetstiden för den aktuella forskaren i stället för som tidigare tre fjärdedelar av arbetstiden. Syftet med den här reformen för forskningsstarka företag är naturligtvis att ytterligare stärka som forskningsnation och stimulera forskning i det svenska näringslivet. Forskning har ju den naturen att det rör sig om ett stort risktagande. Långt ifrån all forskning leder till slutlig ”nytta” i den mening som vi brukar prata om, alltså ny teknik och nya produkter för företagen. Ytterligare förstärkt nedsättning av arbets-givaravgifter för per-soner som arbetar med forskning eller utveckling Forskning som bedrivs av ett företag kan även leda till fortsatt forskning men också vinster i ett annat företag eller i offentlig sektor. Det finns alltså en samhällsekonomisk vinst i att företag stimuleras att våga satsa på mer forskning. Det innebär också en ökad arbetsmarknad för forskare och i förlängningen att vi kan bygga ännu starkare miljöer på våra lärosäten. Det här är en del i en samlad strategi, skulle man nog kunna säga, för att stärka den företagsnära forskningen. Den forskningspolitiska propositionen som jag nämnde tidigare behandlar ett helt batteri av åtgärder för det vi kallar nytta, det vill säga innovation.