prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Vi behöver kunna hålla dessa frågor parallellt i ett långsiktigt perspektiv. Mycket av försvarsarbete och krisberedskapsarbete liksom den grundläggande vardagsberedskapen bottnar i att vi har livskraftiga företag runt om i hela landet. Vi har resurser runt om som kan vara behjälpliga i att hantera kriserna. Det såg vi inte minst vid skogsbrandsbekämpningen 2018 men också . Då är nyckeln för dessa entreprenörer, dessa markägare, att kunna utveckla sina verksamheter och ha förutsättningar att veta vad som gäller långsiktigt. Det är stora frågor i luften just . Det här kan ha bäring på vår förmåga att lösa våra beredskapsutmaningar framöver, så det är oerhört viktigt att vi i är tydliga men också gör det vi kan för att ge goda förutsättningar till dessa markägare. Det som man bör ha i fokus är äganderätten, brukanderätten och möjligheten att inom den här balansen utveckla och producera mer. Det görs jättemycket fina insatser för att främja näringen. Därför ställer jag de här frågorna utifrån inlägget om att skydda mer. Då är logiken i hur man får ihop helheten en relevant fråga. Vi har ju återkommande de här praktiska försvars- och totalförsvarsdiskussionerna i utskottet. diskuterar vi krisberedskap, och då är detta en viktig pusselbit i hur man ska få ihop den praktiska helheten långsiktigt och främja den lokala utvecklingen. Jag tackar för svaret, men vi får återkomma med mer i de här frågorna, tror jag. 26 (MP) replik: Jag håller helt med om att det finns stora och viktiga frågor som man behöver fundera på när det gäller skogen och hur vi använder och skyddar den på bästa sätt. Det handlar verkligen om att vara ”inom den här balansen”, som ledamoten nämnde. Det här är frågor som vi kommer att diskutera mer och mer när det gäller och behandlingen av den. Jag skulle också vilja understryka något som jag nämnde i mitt huvudanförande, nämligen vikten av näringslivets olika aktörer när det gäller beredskapen. Där ingår skogsägare, jordbrukare och hela spektrumet av näringslivet i samhället. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU17 27 (C): Då är det att debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU17 om jordbrukspolitik. Den debatt som avslutades handlade om krisberedskap. Jag måste säga att det är väldigt passande att ha denna debatt om svenskt jordbruk precis därefter, för livsmedelsförsörjning är en oerhört viktig del i svensk krisberedskap och i samhällets motståndskraft. Men tyvärr är vår livsmedelsproduktion alltför sårbar. När vi stod i den här debatten hade coronapandemin ganska brutit ut. På sina håll hade butikshyllorna börjat gapa tomma sedan medborgare börjat hamstra inför en eventuell isolering. Även om frågan om livsmedelsförsörjning inte är riktigt lika påtaglig denna vår är frågan minst lika aktuell. arrangerade miljö– och jordbruksutskottet en utfrågning om lantbrukets sårbarhet med anledning av den rapport i ämnet som utskottet presenterat. Både rapporten och de medverkande på seminariet hade en väldigt stark samsyn. Svenskt lantbruk är sårbart, och svensk livsmedelsproduktion måste bli mer robust. Vi måste trygga tillgången till fossilfria drivmedel, säkerställa produktion i hela landet och vidta åtgärder för att hantera såväl för mycket som för lite vatten, till exempel genom dränering och bevattningsdammar. Vi måste också jobba för långsiktiga spelregler som gör lantbruket till ett attraktivt yrke som unga vågar satsa på. Just lantbrukets sårbarhet är en fråga som prioriterade under arbetet med en svensk livsmedelsstrategi. Det är också en prioritering för oss nu när livsmedelsstrategin ska genomföras. presenteras en utredning om fossiloberoende lantbruk. Förhoppningsvis kommer den att presentera konkreta förslag på hur omställningen från importerad diesel till inhemskt producerade fossilfria drivmedel kan ske på ett konkurrenskraftigt sätt. I den övergångsbudget för landsbygdsprogrammet som gäller har förhandlat fram en historiskt hög nivå på svensk medfinansiering som kompensation för de neddragningar som skett på EU-nivå. Totalt satsas över 4,7 miljarder . Eftersom vi lyft ut bredbandspengarna ur landsbygdsprogrammet är summan som riktas till svenska lantbrukare större än den tidigare varit. Det är viktigt att dessa pengar verkligen satsas på åtgärder som kan göra lantbruket mindre sårbart och mer rustat för framtiden. har därför i förhandlingarna prioriterat satsningar på bland annat investeringsstöd och startstöd för att få nya som vill starta i näringen. Men, fru talman, en nyckelfråga för att minska lantbrukets sårbarhet är konkurrenskraft. Regelkrångel, stelbenta tolkningar och brist på långsiktighet var också något som lyftes fram tydligt under utskottets sårbarhetsutfrågning. I möte med lantbrukare är minskat regelkrångel det som jag upplever väldigt ofta lyfts fram överst på önskelistan när man pratar om konkurrenskraft. Antalet lagkrav som berör lantbruksföretag ökade . Det totala antalet lagkrav för en mjölkproducent med växtodling är cirka 450. Detta är verkligen siffror att ta på allvar. Regelbördan har faktiskt ökat oavsett färg på regeringen. Och hur gärna man än skulle önska finns det ingen quickfix. Från sida jobbar vi fokuserat på att steg för steg försöka minska regelbördan. Vi har i förhandlingarna med regeringen drivit igenom ett regelförenklingspaket med fokus på snabbare och enklare tillståndsprocesser. Ett vildsvinspaket för bland annat enklare regler för försäljning av vildsvinskött är på rull för att öka avskjutningen och minska skadorna. har fått ett uppdrag att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften i livsmedelskedjan och föreslå förändringar. Vidare är ett arbete igång med ett digitalt system för färre myndighetskontakter. En utredning om enklare och effektivare regler vid tillståndsprövning, till exempel vid byggnation av mjölkstall eller biogas, är igång. och har fått förtydligade uppdrag om att ha fokus på företagarens förutsättningar och minskat regelkrångel i sina regleringsbrev. Men mer krävs. En viktig pusselbit för att klara målen i livsmedelsstrategin är EU:s jordbrukspolitik. När den kommande programperioden, som vi nu har framför oss, avslutas är det inte alls särskilt kvar till 2030, då livsmedelsstrategins mål ska vara uppfyllda. Därför kommer 2021 att bli ett helt avgörande år för huruvida vi ska klara livsmedelsstrategins mål eller inte. Dels kommer förhoppningsvis förhandlingarna på EU-nivå att gå i mål , dels ska bestämma vilka åtgärder vi vill välja när vi ska genomföra den så kallade strategiska planen. Ännu vet vi inte riktigt hur regelverket på EU-nivå kommer att se ut, vilket gör att även arbetet med en svensk strategisk plan blir lite grann som att skjuta på ett rörligt mål. Men några principer är viktiga att slå fast. Den svenska strategiska planen måste gå i linje med livsmedelsstrategin. Det innebär att den måste ha fokus på hur produktionen ska öka, hur sårbarheten ska minska, hur konkurrenskraften ska stärkas, hur hållbarhetsarbetet ska växlas upp och hur produktion i hela landet ska säkerställas. En parallell EU-process som blir viktig är Farm to Fork-strategin, . Här måste regeringen säkerställa att de ambitiösa mål som diskuteras om minskad användning av exempelvis antibiotika och bekämpningsmedel inte blir ett hinder för svenska lantbrukare att fortsätta sitt hållbara brukande utan i stället blir en konkurrensfördel när övriga måste höja sig mot svenska nivåer. En viktig näring som är värd att uppmärksamma när man pratar om de gröna näringarna är hästnäringen. Hästföretagandet är en väldigt viktig del av det gröna näringslivet, men vi behöver göra mer för att underlätta för denna näring. Inte minst under coronapandemin har allt fler fått upp ögonen för ridsporten, och köerna till många av ridskolor är nu långa. Detta är verkligen ett intresse som är värt att ta vara på. Just nu pågår inom ramen för januariavtalet processer där man bland annat tittar på reglerna för bygglov för till exempel ridhus, någonting som vi i har drivit på för förenklingar av. Men även inom andra områden, exempelvis inom jordbrukspolitiken, ser vi att hästen inte likställs med andra lantbruksdjur. Vi ser ett fortsatt behov av att jobba för att hästnäringen i högre grad ska kunna likställas med övriga lantbruksnäringar. Jag vill också lyfta fram vikten av hållbarhetsarbete i hästnäringen. presenterades , och i den ägnades en hel del uppmärksamhet åt just hästnäringen. Att arbeta med minskat kväveläckage och fosforläckage från beteshagar är otroligt viktigt. Men liksom för övriga lantbruksföretag tror vi i att den bästa vägen är genom frivilliga och kunskapshöjande åtgärder. Jag vill därför yrka bifall till reservation nummer 21. Avslutningsvis: Det är ibland lätt när man hör debatten om svenskt lantbruk att tro att framtiden är väldigt mörk. Visst finns det utmaningar. Men jag vill ändå från utskottets sida säga att vi tror på svenskt lantbruk. I morse läste jag ett inlägg om LRF Kickers. Det är ett nätverk av barn till lantbrukare som träffas för att göra studiebesök och prata om jordbruk, som är deras största intresse. Det gör mig så väldigt glad att det finns nya generationer lantbrukare som tror på svenskt lantbruk. För det gör jag också. Svenskt lantbruk är bokstavligt talat en livsviktig näring för . Så till er barn och unga där ute: Fortsätt att tro på en framtid inom lantbruket, så ska vi här inne göra vad vi kan för att den drömmen ska bli verklighet! (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , finansminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 29 BORIANA (M): Vi är många som minns när lovade EU:s lägsta arbetslöshet . I tal efter tal, debatt efter debatt, artikel efter artikel hamrades budskapet in: Bara Socialdemokraterna får makten kommer att ha EU:s lägsta arbetslöshet. har Socialdemokraterna haft makten , men befinner sig långt borta från det utställda löftet, nämligen på femte plats från botten jämte länder som och . Närmare 200 000 människor är långtidsarbetslösa och riskerar livstids utanförskap. Därför vill jag fråga finansministern: regeringen uppfylla sitt löfte, och i så fall när? 30 Finansminister (S): Sedan blev statsminister har 350 000 fler människor fått ett arbete, och etableringstiden för nyanlända har halverats. Med det sagt befinner sig i en djup ekonomisk kris – den djupaste sedan . Det gör att arbetslösheten har stigit och sysselsättningen minskat. Därför har regeringen så sent som i vårbudgeten kommit med kraftfulla paket riktade just till de grupper som riskerar långtidsarbetslöshet: ungdomar, nyanlända och personer utan gymnasieutbildning. Om vi däremot tittar i ett europeiskt perspektiv finns det inget annat land i hela EU där fler människor går till jobbet än . Min fråga till Boriana är därför: Vilken arbetsmarknad bland EU-ländernas tycker hon att skulle ha i stället för den svenska? 31 BORIANA (M): Arbetslösheten kommer inte att minska så länge regeringen prioriterar bidragslinjen framför arbetslinjen. För många lönar det sig inte att ta steget från bidrag till arbete. Därför vill införa bidragstak och även kvalificering till välfärden för invandrare i takt med att de får ett arbete och betalar skatt. Vad avser regeringen att göra? 32 Finansminister (S): Det är talande att Boriana inte svarar på min fråga om vilket EU-land menar att skulle efterlikna när det gäller arbetsmarknaden. Det kan möjligen ha sin förklaring i att det inte finns något annat EU-land där lika många går till jobbet . Det är 350 000 fler än när styrde och en högre andel , under krisen, än när styrde. 33 (SD): AB är ett statligt bolag som garanterar krediter som svenska exportföretag ger till sina kunder. I den verksamheten ska man enligt det egna regelverket hålla sig till . tecknade företaget ett samförståndsavtal där man garanterar krediter på för en massiv expansion av flygtrafiken i . Det här är en affär som vi i och för sig inte nödvändigtvis motsätter oss, men jag vill ändå fråga näringsminister detta: Om det nu är så att tillåter att garanterar krediter för en enorm expansion av flygtrafiken i – hur kommer det sig då att samma Parisavtal enligt till exempel kräver att vi i kraftigt minskar vårt flygande? Antalet passagerare i till exempel är ju nästan fem gånger större än i . 34 Näringsminister (S): Att vi befinner oss i en klimatkris är otvetydigt. Att vi steg för steg ska se till att komma bort ifrån detta är också otvetydigt, i alla fall för mig och regeringen. Att är ett öppet, exportberoende land med allt vad det innebär är också otvetydigt. Det innebär för oss att vi stegvis kommer att göra förändringar både i vårt land och, naturligtvis, i det sätt som vi jobbar i andra länder. Jag måste säga att jag tror att vi i och med det sätt som vi jobbar och det sätt som vi fortsätter att jobba på många sätt kommer att visa att det är fullt möjligt att till och med flyga . Vi är inte riktigt där ännu, men jag tror att vi kommer att kunna göra det på ett sätt som inte nödvändigtvis adderar till klimatproblemen. Det handlar om alltifrån bränslebyten till det som kommer i form av ytterligare nya innovationer för flyg. När det gäller enskilda exempel vet mycket väl att jag inte som minister kan lägga mig i hur bolag eller för den delen myndigheter agerar. 35 (SD): gällde ju frågan i och för sig regeringens tolkning av och inte en särskild affär. När regeringen beslutade att stänga meddelade klimat- och miljöminister att det delvis var på grund av klimatet. hänvisade i samband med detta till att vi befinner oss i en ”klimatkris” och att flygplatsen därför måste stänga. Men om den här klimatkrisen nu ändå tillåter att vi är med och bygger enorma flygplatskomplex i – hur kommer det sig då att vi inte kan ha kvar den lilla flygplatsen ? 36 Näringsminister (S): Det är otvetydigt klart för alla, förutom möjligtvis , att vi befinner oss i en klimatkris. Det är också otvetydigt så att vi måste ställa om. Men jag tillhör dem som menar att vi kan göra det på ett sätt som också förbättrar både ekonomi, trygghet och välfärd för människor, och ska vi göra det stegvis. När det gäller den specifika frågan om är det i grund och botten ett förslag som har kommit från Swedavia, som är de som sköter flygplatsen. Det vet mycket väl om. Transparens vid utbyggnaden av elnätet 37 (C): Regeringen har gått fram med förslagen från . Det var en offentlig utredning som syftade till snabbare beslutsprocesser vid byggandet av elnät. Det är dock ett perspektiv som saknas i det arbete som regeringen nu valt att gå vidare med, och det är det lokala perspektivet. För att man ska klara att bygga ut ett mer effektivt elnät i vårt land krävs det faktiskt att de som berörs av det känner sig delaktiga och kan påverka och förstå varför detta sker. Det statliga bolaget , som bygger landets stomelnät, har en historia av att varken dela med sig av sina analyser eller vara särskilt kommunikativa i det arbetet. Jag tror att det är väl bekant för flera statsråd här i kammaren. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur arbetar regeringen för en ökad transparens, en ökad delaktighet och öppna och samhällsekonomiska analyser i syfte att skapa en ökad acceptans för den kommande utbyggnaden av elnät? 38 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag tror att det är en väldigt viktig aspekt. Den proposition som vi gav till Lagrådet och som vi fattar beslut om i regeringen handlar om det största kapandet av ledtider som har gjort sedan elektrifieringen. När det gäller lokala nät, som regionledningar, halveras utbyggnadstiden. Men det stämmer också att behöver bli mycket bättre på sitt samrådsförfarande, på att lyssna och på att redovisa vad det är som gör att man väljer den ena lösningen framför den andra lösningen. Det kommer att tydliggöras i den elektrifieringsstrategi som regeringen tog initiativ till – och alla partier har varit inbjudna att delta i det arbetet. Slutprodukten kommer , och då kommer även frågor om transparens och om att få lokal acceptans för den stora utbyggnad som behöver göras att presenteras. 39 (C): Tack för svaret, statsrådet ! Kan Ygeman konkretisera på vilket sätt perspektiven delaktighet, ökad transparens och öppna och samhällsekonomiska analyser i syfte att skapa just en ökad acceptans, som är nödvändig för att denna snabbare utbyggnad med kortare ledtider ska bli möjlig, finns med? Kan statsrådet konkretisera var detta står i det beslut ni har tagit ? 40 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det kan jag absolut göra. Det handlar bland annat om hur vi ska ta hjälp av kommuner och länsstyrelser när det gäller att göra lokala planer för var elledningarna ska dras fram, så intressenterna finns med redan från början. Och vi ska komma ihåg att även det lokala inflytandet gynnas av att vi har en snabb utbyggnadstakt. Vägslitageavgift för tunga vägtransporter 41 (V): Jag har en fråga till finansminister . Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. Där orsakar de tunga transporterna med lastbil på väg över utsläpp . Att införa en skatt eller en avgift på tunga transporter på väg är enligt de flesta bedömare det effektivaste sättet att snabbt minska utsläppen från de tunga transporterna. Regeringen tog just fram ett sådant förslag, 2018, i form av en promemoria om en form av vägslitageavgift för långtradartransporter. Dessvärre har regeringen inte gjort något mer av det förslaget. Därför vill jag fråga finansministern: När avser finansministern att lägga fram ett konkret förslag om en vägslitageavgift för de tunga transporterna med lastbil på väg? 42 Finansminister (S): Tack så mycket för frågan, ! tar upp en viktig fråga, nämligen hur vi ska minska utsläppen. Just inom transportsektorn återstår det en hel del att göra. Detta har regeringen arbetat med . Vi har vidtagit viktiga åtgärder. Det gäller inte minst det besked som kunde komma med om att vi går vidare med en utbyggnad av stambanor, som naturligtvis kommer att vara oerhört viktiga när det gäller att kunna lyfta över transporter från väg till järnväg. Vi vill också gå vidare och bygga ut Norrbotniabanan. Det förslag på vägslitageavgift som hade tagits fram mötte väldigt mycket kritik. Jag bedömer att en del av den kritiken var berättigad. Om man ska gå fram med ett sådant förslag måste det vara ett som på ett bättre sätt skyddar de värden som vi vill skydda med en sådan skatt. måste detta naturligtvis träffa rätt så att man styr bort från den tunga trafiken och kanske också till mer miljövänliga lastbilar. 43 (V): Jag vill informera finansministern om att vi redan har sådana avgifter för järnvägen. Det finns banavgifter för tåg som kör på järnväg, och de avgifterna har höjts med . Men det finns ingen motsvarande sådan avgift för de tunga transporterna på väg, som orsakar väldigt stora utsläpp. Varför straffa det klimatsmarta tåget och gynna det som fortsätter att orsaka stora utsläpp längs våra vägar? 44 Finansminister (S): Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att förbättra möjligheterna att transportera på järnväg, bland annat genom att förbättra järnvägsunderhållet och bygga ut. Det finns inget som motsvarar banavgifterna. Däremot är koldioxidbeskattningen på bränsle en form av banavgift för den tunga trafiken. Där finns ju också en väldigt tydlig avgift. Och det finns såklart en diskussion även där – om den är för hög. Jag delar inte den uppfattningen. Regeringens strategi för coronastöd 45 (KD): I går kunde vi ta del av en företagares dagbok över coronakrånglet. Den tar oss med på en resa in i Byråkratisverige som aldrig verkar ta slut. För , som är vd på , har inneburit 95 procents bortfall av omsättningen. Hon har fått säga upp av personalstyrkan – resterande har fått permitteras på . Mycket administration och tid läggs på att försöka göra allt rätt enligt de regler och riktlinjer som finns. Frustrationen är stor över att ansökningar inte förenklats och informationen inte förbättrats tillräckligt . rapporteras det nästan om de långa handläggningstiderna, som i sig blir ett problem för företagare som står på randen till konkurs. Mot bakgrund av detta går min fråga till finansminister : Vad kunde regeringen ha gjort annorlunda ? 46 Finansminister (S): Vi har tagit fram helt nya stöd som aldrig har funnits i tidigare. Vi har gjort det med rekordfart, och myndigheter som handlägger detta har fått arbeta med stor intensitet för att kunna betala ut pengarna. Det är stor skillnad jämfört med när alliansregeringen styrde under finanskrisen då man hanterade svenskt näringsliv på ett helt annat sätt än vad vi har gjort under den här krisen. Men när man kommer med nya stöd och denna typ av stödutbetalningar är det alltid en avvägning. Det är det även när det gäller privata sjukförsäkringar men också när det gäller skatter. Det är alltid en avvägning mellan att det ska vara enkelt och att det ska vara kontroll på utbetalningarna. Man behöver alltid göra en avvägning. Och vi har fått larmrapporter om att det inte sker tillräckligt med kontroll och att pengar har hamnat i felaktiga fickor – det fick vi så sent som , i . Bedömningen är att det är viktigt att hitta en lämplig väg. Betalar vi ut pengar utan kontroll riskerar vi i stället att göda den grova kriminella verksamheten. 47 (KD): Tack, finansministern, för svaret! Jag tycker ändå inte riktigt att jag fick svar på min fråga. Men ni pratar ofta om att det är historiska belopp som har satsats när det gäller dessa krisstödsutbetalningar och att det är bra. Det håller vi med om. Ofta hänvisar ni också till att utredningar måste visa vad man skulle ha kunnat göra bättre. Men det går att förenkla och förbättra. Man måste då vilja. Är det verkligen rimligt att det ska ta upp till att få del av de utlovade stöden? 48 Finansminister (S): Om det tar att få ett stöd utbetalt har man nog fastnat i väldigt många kontroller. Det måste då finnas väldigt många frågetecken kring det företaget. Just nu sker väldigt många utbetalningar eller . Tar det är det för att man har fastnat i en kontroll. Vi kan inte betala ut pengar utan att ha kontroll. Det är skattebetalarnas pengar. De kan inte hamna i felaktiga fickor. Det finns exempel på det, och det kan jag aldrig acceptera. 49 (L): Min fråga går till statsrådet . Hur vet vi att vi vet? Det är en filosofisk fråga, men det är också en högst seriös fråga inom forskningen . har fler och fler inom akademin börjat varna för att det råder en så kallad replikationskris. Många vetenskapliga studier går inte att upprepa, eller så visar upprepningarna inte samma resultat. Detta måste tas på allvar. Jämfört med länder som och är bara i början av att ta detta på allvar. Replikationskrisen är inte heller ny och den är inte begränsad till ett enskilt forskningsfält. Problemet finns inom allt från genetik till ekonomi. Hur kommer statsrådet att agera i fråga om replikationskrisen? 50 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är inte en ny fråga, och det är också en fråga som kräver en hel del av ansvarstagande, inte minst i fråga om tillit och tilltro till det arbete som sker inom forskarsamhället. Naturligtvis behöver vi vidta ytterligare åtgärder från politikens sida. Jag är övertygad om att vi med det goda samarbete som vi har i mitten av svensk politik när det gäller högre utbildning och forskning också kan ta oss an den frågan. 51 (L): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi lever i en tidsålder när faktaresistensen är omfattande och källkritiken är bristfällig, vilket sätter frågan under lupp.