prot · H809103 · 2021-04-07 00:00:00 — Vi kommer aldrig att medverka till att den införs, och om Socialdemokraterna skulle återinföra den kommer vi att göra allt vi kan för att avskaffa den igen. I stället vill vi helt slopa taxeringsvärdessystemet, så att det blir mycket svårare att återinföra fastighetsskatten. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi står bakom alla våra reservationer i ärendet, men för att vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall enbart till reservation 2. 140 GULAN AVCI (L): Dagens betänkande spänner över olika delar av skattepolitiken, men jag kommer att rikta särskilt fokus mot två områden: plattformsekonomin och folkbokföringsfrågan. Först vill jag säga några ord om plattformsekonomin och varför den är viktig att adressera i debatten. Den svenska arbetsmarknaden har genomgått en omfattande strukturomläggning . Digitaliseringens intåg på den svenska arbetsmarknaden är här och ger nya förutsättningar för en utbyggd delningsekonomi. Men utvecklingen går snabbt, och både företag och politiker måste vara mer proaktiva för att klara av att hantera dessa utmaningar. Tar vi oss an utmaningarna på rätt sätt kan det bana väg för nya och mer resurssmarta konsumtionsmönster som nya jobb och marknader kan växa fram. Att det tillkommer fler nya jobb när vi lämnar pandemin bakom oss är mer än välkommet för att vi ska kunna hantera och få bukt med den historiskt höga arbetslösheten. Under pandemin har vi bevittnat hur handeln med varor och tjänster blivit en naturlig del av våra mobiler och appar. Ett nytt synsätt på arbete, produktion och tjänster har vuxit fram, och detta är innovationer som ska bejakas och inte motverkas. Men den frihet och flexibilitet som uppstått på arbetsmarknaden har givetvis också skapat nya utmaningar som måste hanteras. Ska plattformsekonomin fungera krävs det en bred översyn av både skatteregler, lagar och internationella avtal. Denna utveckling är inte ett svenskt fenomen, utan den är global. Därför görs viktiga insatser både här på hemmaplan och inom ramen för EU-samarbetet för att bejaka den cirkulära ekonomin. Det har tagits initiativ för att öka kunskapen om plattformsekonomins behov på myndighetsnivå, men vi liberaler menar att det krävs ett mer samlat arbete. Den rödgröna regeringen tillsatte under den förra mandatperioden – närmare bestämt 2017 – en utredning om delningsekonomin. Mycket har dock hänt , och alla perspektiv beaktades inte i tillräckligt stor utsträckning i den utredning som gjordes. konstaterade själva 2016 att den stora anledningen till de svårigheter som följer av att tillämpa befintliga regler i plattformsekonomin är att regelverken är uppbyggda kring traditionella affärsmodeller mellan företag och konsumenter. Ska fortsätta att vara ett land som kännetecknas av innovationer, konkurrenskraft, näringsfrihet och hållbarhet behöver dessa nya utmaningar skyndsamt hanteras. Därför har vi liberaler lagt fram en motion som har sin utgångspunkt i att tillsätta en bred utredning för att identifiera och förändra lagstiftningen och riva de hinder som står i vägen för framväxandet av en hållbar plattformsekonomi. Jag tänkte nu fokusera på den andra frågan, nämligen folkbokföringen, som många föregående talare har varit inne på. Det är också en väldigt angelägen fråga att både debattera och föreslå konkreta åtgärder i samband med. Som det mycket riktigt påpekats genomfördes en folkräkning , och mycket har hänt i samhället . För oss liberaler är det otroligt viktigt – och jag utgår från att det är det också för andra partier – att staten kan utföra sina åtaganden gentemot individer utifrån ett rättighetsperspektiv. Men ska dessa rättigheter kunna säkras och samhället ta sin del av samhällskontraktet måste vi ha fungerande samhällsfunktioner. Detta förutsätter att vi vet vilka som vistas i , var människor bor och hur många med utvisningsbeslut som inte lämnat landet. Har vi inte den här kunskapen kan varken polisen, säkerhetstjänsten, eller utföra sina åtaganden. När människors tilltro till inte minst politiken minskar riskerar tilltron till myndigheter och till hela samhällets förmåga att upprätthålla systemen att minska – framför allt när tilltron till förmågan att lösa samhällsproblem minskar. Där får vi inte hamna. Utöver behovet av att säkerställa samhällsfunktioner har vi stora utanförskapsproblem i våra socialt utsatta områden. Över en halv miljon människor lever i områden där rättsstaten tryckts tillbaka, trångboddheten är stor, skolresultaten sviktar, arbetslösheten är väldigt hög och kriminaliteten är utbredd, inte minst bland unga människor. Dessutom är svensk jämställdhet satt på undantag, och tiotusentals flickor och kvinnor lever i ofrihet under hedersförtryckets järnhårda grepp. Detta är en av anledningarna till att skuggsamhällen har kunnat växa fram i . Det är ett ohyggligt svek mot samhällets mest utsatta, som varken känner sig sedda och uppmärksammade eller litar på att rätten till trygghet, som är en förutsättning i ett rättssamhälle, också ska gälla dem som befinner sig i den mest utsatta situationen. Även om jag också tycker att det är viktigt med en nationell befolkningsräkning är det trots allt viktigast att i ett första steg börja i våra socialt utsatta områden, där behoven är som störst. Just av den anledningen har vi liberaler i förhandlingar med regeringen och vår samarbetspartner drivit igenom ett beslut för att börja detta arbete i just de utsatta områdena. Vi har därmed också säkrat 43 miljoner som ska gå till detta ändamål och ytterligare 20 miljoner . är det viktigt att får arbeta utifrån de uppdrag de har fått. Detta arbete ska redovisas . Vi kommer att följa detta arbete noga och analysera utvärderingen. Parallellt med detta är det viktigt att få sagt att det sker annat viktigt arbete för att förhindra folkbokföringsbrott. ska vi, vilket har nämnts i debatten, hantera en proposition med ytterligare förslag som har till syfte att förbättra uppgifterna i folkbokföringen. Men mer behöver givetvis göras. Vi liberaler kommer alltid att vara beredda att vidta fler åtgärder för att effektivisera myndighetsarbetet, säkerställa kvaliteten i folkbokföringen och skärpa lagstiftningen för att komma åt välfärdsbrott. Med detta vill jag yrka bifall till Liberalernas reservation 8, även om jag också står bakom alla våra andra yrkanden. 141 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Det vi i diskuterar är skatteförfarandelagen och folkbokföringslagen. Skatteförfarandelagen tillkom och ersatte då ett tiotal lagar. Folkbokföringslagen fick vi . Den handlar om att fastställa personers bosättning och även att registrera uppgifter såsom identitet, familj och andra förhållanden. Riksdagsledamöterna har skrivit många motioner om detta under den allmänna motionstiden, och det är dessa vi diskuterar . Ett fungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för den svenska modellen, och de allra flesta gör rätt för sig. Skatteflykt och skatteundandragande förekommer dock och innebär mycket stora kostnader för och andra länder, och det drar undan resurser från vår gemensamma välfärd. Att bekämpa skatteflykt är ett prioriterat område för oss socialdemokrater. Åtgärder som regeringen har drivit i EU och internationellt är till exempel skärpta krav för skatterådgivare, automatiskt informationsutbyte mellan länder som gör att det är möjligt att dölja tillgångar utomlands, åtgärder som rör EU:s svarta lista och det framlagda förslaget till om förstärkta åtgärder mot gränsöverskridande skatteplanering. Regeringen har gett utökade möjligheter att arbeta brottsbekämpande, och verket har fått förstärkta resurser . Ett annat exempel är beslutet om omvänd skattskyldighet vid omsättning av till exempel mobiltelefoner, där syftet är att förhindra omfattande mervärdesskattebedrägerier som leder till stora skattebortfall. Vissa åtgärder följer internationella direktiv som har varit med om att ta fram, andra är inhemska och har genomförts på eget initiativ från regeringen. Arbetet mot skatteflykt och skatteundandragande måste fortsätta på såväl internationell som nationell nivå. Ett aktuellt exempel är att vi nu genomför en enorm ekonomisk räddningsinsats för att värna jobb och företag i spåren av coronapandemin, men inte utan villkor. och har flera nya möjligheter att kontrollera och motverka fusk och fel, helst redan före utbetalning. Det är vidare av stor vikt ur ett samhällsperspektiv att folkbokföringsverksamheten kan fullgöra sin uppgift att se till att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden, så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för åtgärder och beslut. Det finns dock ett folkbokföringsfel som beräknas till . Åtgärder som redan vidtagits av regeringen är bland annat en möjlighet för att kontrollera bosättning, och ett återinförande av folkbokföringsbrott är också verkställt. Regeringen har också tillsatt en folkbokföringsutredning som blir klar . Den ska bland annat föreslå åtgärder som gör att folkbokföringen i största möjliga utsträckning innehåller korrekta uppgifter och förhindrar att en person blir folkbokförd där den inte är bosatt. Utredningen ska även föreslå åtgärder som rör samordningsnummer. Regeringen har redan infört en sekretessbrytande bestämmelse mellan folkbokföringen och skatteenheten inom , vilket efterfrågats och nämnts av tidigare talare. Regeringen har också gett i uppdrag att i samverkan med ett antal frivilliga kommuner inrätta pilotprojekt för att utreda omfattningen av problemet med felaktig folkbokföring och utveckla metoder och arbetssätt för att åtgärda felaktigheter. Detta nämndes också av Liberalernas talesperson. När det gäller samordningsnummer har regeringen nu lagt fram ett förslag om ett snabbspår för åtgärder i väntan på . Snabbspåret innebär bland annat fler krav på den som begär tilldelning av samordningsnummer, att identifieringskravet blir tydligare, ett krav på kontaktadress, att samordningsnummer blir vilande om inte begäran om förnyelse kommit in och att ett samordningsnummer kan förklaras vilande om det tilldelats en person under falsk identitet. Dessutom tillkommer en historiskt rejäl utvidgning av skyldigheten för i princip samtliga myndigheter att anmäla misstänkta fel i folkbokföringen till . Något som är viktigt framöver är att få en fredad hemadress. Att personer utan ens medgivande kan skriva sig på den egna hemadressen är något som skapar stor oro och bekymmer för utsatta. Ett annat område i betänkandet är personalliggare som finns i olika branscher, till exempel byggverksamhet. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. Det behövs verkligen, för till exempel byggbranschen är en av de branscher som i absoluta tal bidrar mest till de svarta inkomsterna, och utvecklingen går inte i rätt riktning. Byggbranschen har gått från av de dolda inkomsterna, så personalliggare behövs och gör att har möjlighet att göra fysiska besök hos olika verksamheter, till exempel byggbranschen. Fysiska besök är ett viktigt inslag för möjlighet att arbeta mot förekomsten av svartarbete, och det gäller även inom andra branscher. Det visade väldigt tydligt en myndighetsgemensam rapport om svartarbete som kom 2019. När det gäller att betala skatt ska det vara lätt att göra rätt både för privatpersoner och för företag. har arbetat länge med detta och utvecklar ständigt sina metoder och digitala verktyg, och man har uppnått ett högt förtroende hos både privatpersoner och företag. Jag yrkar bifall till skatteutskottets förslag. 142 (MP): Att vara sist i en redan sen debatt har sina för- och nackdelar. Men jag kommer att utnyttja det på så sätt att jag inte ska återupprepa det som redan har sagts, utan jag ska fatta mig kort. Att vi kan lita på folkbokföringen i är grunden för stora delar av samhället och vår tillit till våra system. Det är på många sätt grunden för skyldigheter och rättigheter för personer som är bosatta i att vi har ett fungerande system som återspeglar verkligheten. Detta är för att vi ska kunna undvika felaktiga utbetalningar men även kriminalitet och för att vi ska ha en korrekt statistik. I budgeten har ytterligare medel avsatts, , för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten. Alla som folkbokförs i tilldelas ett personnummer och en identitetsbeteckning, och den som en gång har fått ett personnummer kommer att behålla det livet ut. Samordningsnummer, däremot, är en identitetsbeteckning för en person som inte är eller har varit folkbokförd i men som ändå befinner sig i landet än . Samordningsnumren finns till för att undvika personförväxlingar och lättare utbyta information om personer med andra myndigheter och organisationer. Men det har visat sig finnas stora brister och problem med dessa samordningsnummer, då identiteten inte alltid har kunnat styrkas. Därför har regeringen i sin proposition presenterat olika förslag, bland annat att ett samordningsnummer som är ska avaktiveras om det inte av personen själv kan återaktiveras. Det blir också möjligt för enskilda personer att ansöka om samordningsnummer utan att behöva gå via en myndighet. Myndigheter som påträffar problem eller felaktigheter får också en skyldighet att anmäla detta. Trots att vi inte är ense om exakt hur det här ska gå till råder det ändå enighet om det allra mest grundläggande, och det är att vi ska ha ett tillförlitligt system för folkbokföringen i . Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 19 Övergripande skolfrågor betänkande 2020/21:UbU10 143 (M): Jag vet inte om det var fler än jag som såg TV4-nyheterna i går och det förfärliga inslaget om en 13-årig pojke som har utnyttjats för knarkhandel. I stället för att vara i skolan har han tvingats sälja narkotika i . Det är en tragedi. När man intervjuade en polis och frågade hur vi kan förebygga att fler barn och unga utnyttjas på detta sätt svarade polisen, som så många andra poliser: Se till att barnen går ut skolan och får en utbildning. Jag står rätt ofta här i talarstolen och talar om de 600 skolklasser som lämnar utan grundskoleexamen och gymnasiebehörighet. Det är en tragedi. Vad jag inte talar så ofta om är utvecklingen i svensk skola. som så ofta har pressträffar om allt och inget hade det inte när presenterade betygsresultaten för årskurs 6 . De uppgifterna smögs i stället upp på och fick tyvärr ingen medial uppmärksamhet alls. De uppgifterna och den statistiken är väldigt oroande. Mer än var fjärde elev i årskurs 6 har icke godkänt i något eller några ämnen. Med tanke på det polisen sa och det vi alla vet om hur arbetsmarknaden ser ut är det en tragedi om vi inte vänder utvecklingen och ser till att alla barn går ut skolan med fullständig grundskolekompetens. Vi står här med 190 kloka yrkanden som alla skulle göra skolan lite bättre, men alla avslås. Ingen diskussion förs över partigränserna om hur vi ska hjälpas åt för att komma till rätta med dagens problem. Vi moderater föreslår tidigare start med lovskola och läxhjälp eftersom rektorer, lärare med flera vittnar om att dagens insatser sätts in . Vi har också förslag när det gäller digitaliseringen eftersom det är uppenbart att alla barn inte har tillgång till tekniken och att lärarna inte har fått den kompetenshjälp de behöver. Men alla våra förslag avslås med hänvisning till att allt är under utredning. Socialdemokraterna väljer i stället att lägga all energi på att skriva debattartiklar om skolmarknaden och friskolereformen – precis som om det vore friskolorna som är dagens problem för skolan. Men de verkliga problemen, alltså de barn som går ut skolan utan examen och lämnas till en mörk framtid, vill Socialdemokraterna inte tala om. Att bara tillsätta långa utredningar kommer inte att vända trenden och utvecklingen i svensk skola. Jag yrkar bifall till reservationer nummer 1 och 15. 144 (SD): Låt mig först och främst yrka bifall till reservation nummer 2. har i detta betänkande en rad yrkanden med förslag om hur kunskapsnivåerna ska kunna öka och hur kvaliteten på undervisningen ska kunna förbättras. Det handlar om huvudmannaskapet, tillsynsärenden, läxhjälp, nivågrupperingar i matte, svenska och engelska, regler för uppflyttning till nästföljande årskurs med mera. De flesta av dessa förslag bereds så kallat förenklat, det vill säga de har behandlats i ett liknande betänkande tidigare riksdagsår. Jag vill dock peka på ett antal frågor som vi lyfter fram och vill fokusera på och som fortfarande inte har bifallits av . I den senaste Timssrapporten, som mäter kunskaperna i matematik och naturvetenskap i årskurserna 4 och 8, var det tydligt att kunskapsresultaten i svensk skola är medelmåttiga. När det gäller kunskaper på avancerad och mycket hög nivå släpar efter sina främsta konkurrenter och ligger långt efter de främsta länderna. De bästa elevresultaten i är alltså inte tillräckligt många för att vara konkurrenskraftiga gentemot de allra bästa länderna. Det här är naturligtvis allvarligt, och om även fortsättningsvis ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation måste ambitionerna höjas, inte minst inom det naturvetenskapliga området. En viktig förutsättning för lärande är, förutom det mest grundläggande att det råder lugn och ro på lektionerna, att eleverna vet hur pass väl de inhämtar kunskaper och vilka extra ansträngningar de eventuellt måste göra. är i denna del nöjda med att ganska fattat beslut om att skolor ska kunna införa betyg från årskurs 4 – även om vi hellre sett att det blev obligatoriskt i stället för frivilligt. Men betygssystemet måste också vara klart och tydligt för både elever och lärare. Vi som gick i skolan kunde i och för sig få sådana fantastiska besked som att ”femmorna är slut” eller ”du fick en fyra i mitt andra ämne, så då får du en trea här”. Men oavsett det var vi ganska väl bevandrade i var vi stod rent kunskapsmässigt. Vi var medvetna om vilken kunskapsnivå vi hade. Det var ganska svårt att bli överraskad av ett visst betyg, åtminstone om man hade en gnutta självinsikt och inte överraskningsmomentet ”femmorna är slut” kom. är det inte alls på det viset. Betygssystemet mäter inte längre som förr faktakunskaper utan är mer inriktat på att mäta förmågor. Det innebär att en elev i princip kan ha alla rätt på alla prov i ett ämne men ändå inte nå upp till de högsta betygen. Det är oförutsägbart och sporrar inte elevernas motivation. Ett betygssystem måste vara enkelt och lättbegripligt. vill därför se ett betygssystem som grundar sig på rena faktakunskaper. Även undervisningen ska vara faktabaserad. Den som kan sin kurslitteratur ska helt enkelt få högsta betyg. På så vis tror vi att elever kan stimuleras i sina studier och även få tillräckliga grundkunskaper för att klara högre studier. I ett antal andra länder tillämpas ett percentilsystem. Har man rätt får man ett A, ett B och så vidare. Mycket tydligare än så kan det inte bli, och vi skulle vilja ta efter detta. Det skulle dessutom underlätta enormt mycket för lärarkåren. Det är inte bara betygssystemet som måste förändras för att stärka kunskapsnivåerna. Vi anser även att hjälpinsatser för elever i behov av stöd måste utredas mycket mer skyndsamt än . Så fort man får signalen att det behövs stöd måste det utredas. I dagens system tar det . Det är viktigt att insatser görs tidigt under läsårets gång så att man får rätt insatser vid rätt tillfälle. Mitt under allmänna motionstiden fattade beslut om att stänga sina databaser för uppgifter på förskole- och skolenhetsnivå. Beslutet gällde både kommunala och enskilda huvudmän. beslut var ett resultat av SCB:s policyförändring, som också vann laga kraft i ett antal domar i kammarrätten. Innebörden av dessa inskränkningar var att uppgifter om till exempel elevsammansättning, betygsättning, genomströmning och lärartäthet blev sekretessbelagda och därmed inte kunde användas för att göra jämförelser mellan skolor och huvudmän. Inte heller föräldrar och elever skulle med dessa regler kunna göra rationella skolval baserade på tillgängliga uppgifter. Den situationen var inte påkallad av någon, vare sig från politiskt håll, av eller av kommunala eller fristående aktörer. Den bara kom. Helt plötsligt var information som alltid tidigare varit tillgänglig inte längre offentlig. Det har i den politiska debatten ibland, framför allt från Socialdemokraterna, framhållits att detta skulle vara något som friskolorna låg bakom – att man skulle tycka att det är bra att uppgifterna är sekretessbelagda. Så är såklart inte fallet. Jag instämmer med föregående talare i att det är olyckligt att man koncentrerar så mycket tid och kraft i debattartiklar när det gäller system och påståenden som inte stämmer. Vi lade fram ett motionsyrkande om att alla uppgifter som varit offentliga ska vara det även fortsättningsvis. Vi är glada för att man nu har fattat eller i alla fall kommer att fatta ett beslut om att så ska vara fallet, med den tillfälliga lösning som ligger på bordet, men vi skulle vilja att denna lösning permanentas och inte bara blir tillfällig. Vi permanentar den så slipper vi diskussionen. Allt blir klart och tydligt för alla, och allting återgår till precis som det var tidigare. Den pågående coronapandemin har ställt vårt samhälle och vårt skolväsen inför en rad prövningar, och detta har fått stora konsekvenser för lärare och elever. Lagstiftningen måste vara beredd och redo för att något liknande kan återkomma , eller , men också om – vi vet inte. Om det är något som vi har lärt oss under pandemin är det att saker och ting inte går att förutse. Vi har tidigare framfört bland annat att elever som själva tillhör riskgrupper eller som har föräldrar som tillhör riskgrupper ska kunna få rätt till undervisning på distans och fullfölja skolplikten i hemmet. Vi kan konstatera att regeringen inte har tillgodosett detta behov under pandemin. Vi tycker att det borde införas bestämmelser i skollagen som möjliggör den typen av hemundervisning vid extraordinära händelser för särskilt sårbara elever eller elever till särskilt sårbara föräldrar, så att vi är redo om vi får en sådan situation igen. Lagstiftningen måste vara lite förutsebar. Vi kan inte bara vara reaktiva. är för ett statligt huvudmannaskap för den offentliga skolan. Detta tjatar vi om i nästan varenda debatt, tillsammans med några andra partier. Vi anser att det var ett stort misstag att kommunalisera skolan . Det har försvagat läraryrkets status, och det har inte bidragit till att stärka likvärdigheten, snarare tvärtom. De nationella målen, ambitionerna och riktlinjerna måste vara överordnade kommuners olika prioriteringar. Staten ska också kunna överta och direkt driva dysfunktionella skolor till dess att problemen är lösta. På så vis garanterar vi att tillsynsärenden efterlevs fullt ut. Avslutningsvis, fru talman, föreslår vi sverigedemokrater i betänkandet ett förändrat regelverk när det gäller tillsyn av fritidshem med konfessionell inriktning. är det kommunerna som både godkänner och utövar tillsyn över verksamheten. Vi menar att detta är orimligt och att det i högsta grad innebär en ytterst rättsosäker ordning. Det är inte lämpligt att kommunala politiker och tjänstemän ansvarar för både godkännande och tillsynsverksamhet, och vi vill därför att Skolinspektionen ska ta över även denna tillsyn. 145 (C): Vad behöver svensk skola? Det är en fråga som inte låter sig besvaras så lätt, vilket framgår med all tydlighet av de nästan 200 förslagen i underlaget till dagens debatt. Att vi inte kan gå igenom alla säger sig självt. Jag vill inte stå här och påstå att jag fullt ut kan ge svar på vad skolor behöver, för det första därför att jag inte tror att jag någonsin kommer att ha svar på allt och för det andra därför att skolor behöver många olika saker och olika skolor kan behöva helt olika saker. Det finns dock vissa saker som jag och anser behöver förändras.