prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Propositionen innehåller de ekonomiska ramarna och de politiska prioriteringarna för perioden. Låt mig vara tydlig: Det här förslaget räcker inte. Det räcker inte för att möta de stora behoven av ökat resande med tåg. Det räcker inte för att underhålla våra järnvägar och vägar. Det räcker inte för att bygga ut cykelinfrastrukturen i den omfattning som behövs. Det räcker inte för att möta vårt klimatmål på transportområdet om att minska utsläppen med till 2030. Det har varit direkt provocerande att lyssna på infrastrukturministerns och andra regeringsföreträdares försök att sälja in den här infrastrukturpropositionen till infrastrukturbranschen, miljörörelsen och hela svenska folket under förespeglingen att det här är århundrandets satsning. ”Bigger than Biden”, sa till exempel infrastrukturministern. I propositionen sätts den ekonomiska ramen till . Det är visserligen en stor summa och mer än i tidigare propositioner, men det är långt mycket mindre än vad som behövs. i ett historiskt perspektiv är de här infrastruktursatsningarna alldeles för små. , fru talman, låg infrastrukturinvesteringarna i på av bruttonationalprodukten. Med det här förslaget kommer infrastrukturinvesteringarna att ligga på lite av bnp. Vad än infrastrukturministern försöker ge sken av är det ett faktum att med regeringens förslag till infrastrukturproposition kommer ett antal viktiga järnvägsprojekt inte att bli klara . Jag talar till exempel om Norrbotniabanan. Jag talar om dubbelspåret mellan och och om nya Ostkustbanan. Jag talar om fyrspåret mellan och , ny järnväg –och dubbelspår genom mellan och . Det blir heller ingen adekvat upprustning av regionala banor som , Kinnekullebanan, Stångådalsbanan och Tjustbanan, för att nämna några. Tvärtom förstärks hotet om nedläggning av de regionala banorna med regeringens förslag. Det finns inga nya riktade satsningar till , den viktiga över järnvägen från ned till i . Det blir inte heller några nya godsspår till hamnar som eller nybyggda Norvik Hamn söder om . Varken ny järnväg till eller nya järnvägsförbindelser –och –är finansierade eller ens nämnda i det här förslaget. Då har jag inte ens kommit till det största sveket, nämligen höghastighetsbanorna. Ursprungsförslaget liksom förslag är att bygga dessa nya stambanor med lånade medel som ett separat industrialiserat projekt. Så blir det inte. I stället väljer regeringen att gå fram i snigelfart och lägga fram en infrastrukturproposition där höghastighetsbanorna fortfarande inte är fullt ut finansierade. Inte ens de tre prioriterade etapperna Ostkustbanan, –och ny järnväg –har tillräcklig finansiering. Man har inte ens kommit igång med bygget av dessa tre objekt. Apropå den votering vi hade här och att nu har uttalat sitt misstroende mot och regeringen tycker jag att hanteringen av höghastighetsbanorna är beskrivande för regeringens tondövhet inför riksdagsmajoriteten. Det finns som bekant en majoritet i form av Socialdemokraterna, för att bygga höghastighetsbanorna snabbt och effektivt. Hade regeringen förhandlat vidare med hade man kunnat lösa denna fråga. Men vårt senaste förhandlingsmöte med regeringen om höghastighetsbanorna ägde rum, tror jag, . har ingenting hänt. Har detta möjligtvis med januariavtalets punkt om att ska hållas borta från allt politiskt inflytande att göra? Ja, jag tror det. Det visar i vart fall på regeringens oförmåga att lösa en fråga som man faktiskt lätt skulle kunna finna majoritet för. Det största problemet med infrastrukturproposition är ändå själva utgångspunkten för den. Regeringen fortsätter att bedriva infrastrukturplanering baserat på prognoser om ökad trafik, inte baserat på våra politiska mål. Sedan den senaste infrastrukturpropositionen togs fram har det som bekant hänt en del. har vi en klimatlag som säger att alla politikområden ska bidra till och verka för att klimatmålen nås. Vi har till och med ett separat mål om minskade utsläpp från transportsektorn. Utsläppen ska minska med till 2030. Men i regeringens proposition är det fortfarande prognosstyrning som gäller, inte målstyrning. Detta syns till exempel i alla de motorvägsprojekt som fortfarande planeras från regeringen. Det handlar om Tvärförbindelse här i , nya anslutningsvägar till Förbifart , E22 i etcetera. Vi vet att nya motorvägar leder till ökad bilism och ökade utsläpp. Därför är dessa projekt och hela prognosplaneringen inte acceptabla ur ett klimatperspektiv. Det är inte bara vi i som säger detta, utan det har även och senast lyft fram. Vårt klimatmål, tillsammans med andra viktiga mål om jämlikhet och jämställdhet inom transportsystemet, måste vara styrande för infrastrukturplaneringen. Med anledning av detta har vi i lagt fram en motion om en förbättrad infrastrukturpolitik. Vår motion innehåller kortfattat följande: Vi vill se en ny politisk inriktning för infrastrukturpolitiken i , där våra politiska mål blir styrande, inte prognoser om ökat bilresande. I synnerhet klimatmålet ska ha en sådan styrande funktion. Vi föreslår också ökade ekonomiska ramar. Vi vill ha utöver regeringens förslag till investeringar i järnväg och utbyggd cykelinfrastruktur. Med anledning av detta vill jag också passa på att yrka bifall till reservation 26, som handlar just om våra ökade ramar. Vi vill också ha mer än regeringen till en finansierad underhållsplan för järnvägssystemet, så att all järnväg i kan rustas upp och underhållsskulden arbetas av. Vi har mer än regeringen till bättre vägunderhåll, i synnerhet i glesbygd. Vårt förslag handlar också om att höghastighetsbanorna fullt ut ska finansieras med lånade medel och att de nya stambanorna ska byggas som ett sammanhängande projekt och stå klara till början av 2030. På så sätt kommer bygget av de nya stambanorna inte att konkurrera med andra viktiga infrastrukturinvesteringar. Med dessa förslag är det parti som anslår i särklass mest pengar till att ställa om transportsystemet så att det blir modernt, jämlikt, jämställt och helt i linje med våra klimatmål. Vi kan göra detta för att vi prioriterar annorlunda. Vi prioriterar inte stora skattesänkningar till redan välbeställda människor, exempelvis. Med detta förslag handlar det inte bara om att bygga färdigt höghastighetsbanorna, utan även Norrbotniabanan kan bli klar . Även dubbelspåret längs blir färdigt, liksom fyrspåret mellan och och nya spår mellan och . Vi kan också få till stånd upprustningen av , dubbelspår genom , räddandet av våra regionala banor och upprättandet av ett antal viktiga godsspår till både hamnar och industrier. Allt detta kan vi göra. Vi i hoppas också att vi kan ta de första stegen mot att bygga ny, modern järnväg från våra två största städer, och , till huvudstad . Med våra förslag kommer vi också att få en robust statlig medfinansiering för utbyggd cykelinfrastruktur. Jag skulle vilja avsluta med att kommentera tre tillkännagivanden som finns i betänkandet. Ett tillkännagivande är helt enkelt ett beslut från där vi uppmanar regeringen att verkställa våra förslag. Det första tillkännagivandet är att vi föreslår en finansierad satsning på elektrifiering av transportsektorn. Vi vill ha en utökad satsning på laddinfrastruktur längs våra vägar, på parkeringsplatser och mötesplatser och vid mackar och annat. Denna laddinfrastruktur måste också kopplas ihop med laddinfrastruktur i resten av , så att man kan ladda sin elbil inte bara i utan även i , , och så vidare. Det är det första tillkännagivandet. Det andra tillkännagivandet handlar om att vi vill ha en finansiering av inköp av nya isbrytare. Den finansieringen ska ligga inom ramen för infrastrukturplanen. För det tredje vill vi höja anslagskredit till , för både vidmakthållande och utveckling av statens transportinfrastruktur. Detta innebär att om har ett projekt och pengarna är slut kan man låna lite pengar från kommande år så att man inte behöver avsluta projektet för att sedan dra igång det igen när har börjat. Alla dessa tre tillkännagivanden är baserade på motioner från oss i . Jag är väldigt glad och stolt över att förslagen i vår motion nu vinner en politisk majoritet i riksdag. 40 (S): behandlar vi som sagt regeringens proposition Framtidens infrastruktur eller det som i allmänt tal kallas infraproppen. behandlar vi inte mindre än 341 yrkanden från allmänna motionstiden. Inledningsvis skulle jag vilja yrka bifall till våra tre reservationer, reservation 28, 29 och 52. I övrigt står vi socialdemokrater bakom utskottets förslag. Denna proposition föreslår de ekonomiska ramarna för nästa planperiod, 2022–2033, på totalt . Det är en ökning på 176 ½ miljard jämfört med perioden –2029. Därtill kommer medel från banavgifter och trängselavgifter, som beräknas uppgå till 77 miljarder. Sammantaget blir det en ram på . Det är naturligtvis mycket pengar, men i grunden handlar infrastrukturpropositionen inte om pengar utan om vad vi kan göra med dessa resurser och pengar. Det handlar om jobben, klimatet och framtiden. Vid misstroendeomröstningen var det svårt att tro att vi befinner oss mitt i en global pandemi. Men det är faktiskt så. Vi befinner oss i en pandemi, oavsett hur många personer i karantän som väljer att samla på en och samma plats. Framtida investeringar i infrastruktur kommer att ha en avgörande betydelse för hur vi klarar tillväxt och jobb. En ökad ram på 176,5 miljarder kommer naturligtvis att påverka detta. Rätt använda kommer det också att kunna bidra till att vi klarar klimatmålen och att vi får fart på ekonomin. När så mycket som av utsläppen kommer från transportsektorn är det klart att de framtida investeringarna har en väldigt stor betydelse för omställningen. För alla som håller på med infrastruktur är detta naturligtvis en stor dag. Men infrastrukturen är inte bara viktig för dem som finns i branschen eller för dem som nyttjar vägar eller järnvägar. Den är så mycket större. Den är själva blodomloppet i hela vårt samhälle. Om tågen inte går eller om vägen inte finns går det inte att ta sig till jobbet eller skolan. Det går inte att träffa vänner och släktingar om de inte bor i ens absoluta närhet. Det går inte läsa morgontidningen, och det går inte att ta sig till sjukhuset snabbt om olyckan skulle vara framme. Om inte sjöfarten fanns skulle vi ha svårt att importera och exportera varor och därmed förlora mängder av arbetstillfällen. Utan flyget skulle vi ha svårt att få snabba transporter av till exempel en ny njure som någon har väntat på. Infrastrukturen är helt enkelt själva kittet som håller ihop det moderna samhället. Den bidrar också till att skapa gemensamma drömmar om framtiden. Den skapar jobb och nya bostäder. Den bidrar till att klara målsättningarna i godstransportstrategin och omställningen från väg till sjö och järnväg. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Det är viktigt och kommer också genomsyra objektslistan när den fastställs i den nationella planen för transportsystemet. Helheten måste bejakas, och för- och nackdelar måste vägas mot varandra. Hela måste ges goda förutsättningar att leva, växa och utvecklas. Transportinfrastrukturen spelar en viktig roll. Den bidrar till jämlikhet och utjämnar klyftor. Den skapar tillväxt och bidrar till regional utveckling i hela landet. Önskemålen är många. Det vittnar inte minst de 341 motionsyrkandena från allmänna motionstiden om. Många av ledamöternas motioner handlar inte bara om enskilda objekt och projekt utan just om önskan om hur ett enskilt objekt eller projekt kan bidra till att utveckla en ort, en stad, en region eller hela vårt land. Men oavsett vad utskottets ordförande säger här i talarstolen tar infrastrukturpropositionen inte ställning till de enskilda objekten, utan det handlar om att ge ramen och förutsättningarna för de projekt som ska fastställas. Apropå anförandet från trafikutskottets ordförande, vänsterpartisten , som också hänvisade till misstroendeomröstningen vi hade här i kammaren , kan man konstatera att han talade sig varm för höghastighetståg. Men han har precis öppnat dörren för . Då kan du se dig om i himlen efter några pengar till höghastighetståg och nya stambanor! Det blir tydligt inte minst när man läser motion på detta tema. Det är en långtgående process att ta fram en infrastrukturproposition. trafikutskott är involverat på olika sätt, och jag utgår från att företrädare för samtliga partier har, har haft och kommer att ha en dialog med företrädare för kommuner och regioner, för branscher och intresseorganisationer för att bilda sig en bra uppfattning om helheten. En sak som jag har kunnat urskilja och som har framgått mer än något från samtliga av dem jag har varit i kontakt med är budskapet om att lagt kort ska ligga. Just detta signalerar också regeringen tydligt i propositionen och i sin kommunikation om den. Jag har också uppfattat att det finns någon form av gemensam hygglig hållning i just denna fråga i trafikutskottet. Därför blir jag ganska förvånad över att en majoritet i utskottet nu har format sig kring att lyfta in finansieringen av isbrytare i detta. Låt mig vara tydlig. Det råder ingen tvekan om att vi socialdemokrater ser betydelsen av en välfungerande sjöfart och att det förutsätter att vi har en isbrytarverksamhet som fungerar effektivt även under svåra vinterförhållanden. Detta är en förutsättning för att vårt land ska fungera. Vi är också väl medvetna om att vår isbrytarflotta börjar bli ålderstigen. Här har också ett arbete inletts där arbetar tillsammans finländska i ett designprojekt. Detta ska vara klart i slutet av detta år. Att föregripa resultatet av detta arbete är inte seriöst. Att redan nu peka ut isbrytarna som en del av den ekonomiska ram vi nu behandlar är förhastat och riskerar naturligtvis att tränga ut andra objekt. Det handlar om objekt som redan nu finns i den rådande investeringsplanen och det faktum att i princip alla intressen samfällt har uttalat att lagt kort måste ligga. Vi som har satt oss in i förarbeten och underlag inför propositionen kan konstatera att det inte finns några ess i rockärmen. Den fråga man då måste ställa sig är: Vad vill ni ta bort? På samma tema blir jag också djupt bekymrad över agerande i frågan kring höghastighetståg. är kanske det ledande oppositionspartiet och gör anspråk på att ta över statsministerposten. I motion på infrastrukturpropositionen vill man nämligen göra gällande att man håller sig till samma ekonomiska ram totalt sett men föreslår en minskning av anslagen för utveckling av transportsystemet med totalt 33 miljarder. Man konstaterar också att infrastrukturprojekten är underfinansierade. Det påståendet får väl stå för , men de gör här ändå en rejäl tankevurpa tillsammans med , som vill skära ytterligare i medlen för utveckling av transportsystemet. Ingen kan väl ha undgått att debatten om höghastighetståg pågått i vårt land. Det hela började på allvar när den dåvarande moderata statsministern tillsatte Sverigeförhandlingen med uppdraget att ta fram förslag till principer för finansiering av just höghastighetsbanor mellan och och och . I den nu gällande planen återfinns finansiering för –, –och –som inräknas i projektet med höghastighetståg. I en internationell kontext kan man naturligtvis fundera på om 250–är hög hastighet och om det verkligen är fråga om höghastighetståg. Men i vilket fall som helst innebär en minskning av anslaget, vilket alltså föreslår, att man sätter dessa projekt i gungning, och detta i när investeringar behövs. Inte minst behövs de för tillväxt och för att skapa framtidstro. Ytterligare ett förslag från , där de dessutom får medhåll av en majoritet i och i trafikutskottet, gäller anslagskrediter för . Där vill man i ett tillkännagivande göra gällande att anslagskrediten för ska vara . I sin motion anger att de vill ha en återgång till , som de hävdar var gällande under regering. Men det är ju inte sant. Låt mig vara tydlig: Anslagskrediten regleras i budgetlagen, som senast beslutades . Alltså lades den fram av – gissa vem! – den moderate statsministern . Den anger att anslagskrediten ska vara men att den tillfälligtvis kan vara . verkar uppenbart inte ha koll på hur budgetlagen fungerar, en lag som de själva lagt fram i . Jag måste också understryka att har en budget på 65 miljarder. En anslagskredit på handlar alltså om 6,5 miljarder. Jag kan tycka att det är rimligt. Oavsett vilken regering vi har behöver man ha en bra kostnadskontroll. Om man sedan överskrider budgeten med 6,5 miljarder kan jag tycka att det ändå föranleder särskilda beslut i regeringen. Jag vill också poängtera att är nästan 2 miljarder. Ja, detta verkar ligga i tiden, fru talman. I jakten på att trycka till regeringen letar man krasst efter minsta gemensamma nämnare oavsett om det handlar om att fälla regeringen eller bara om att få till ett tillkännagivande. Här kan vi, på motsvarande sätt, hitta en majoritet för ett tillkännagivande kring utbyggnad av elinfrastruktur, trots att man vet, eller åtminstone borde veta, att elinfrastrukturens investeringar ligger i utgiftsområde 22. Och utgiftsområde 22 hanteras av näringsutskottet. Infrastrukturpropositionen, som vi nu behandlar, lyfter dock fram elinfrastrukturen som en viktig del för att man ska kunna minska utsläppen från transporter. Och regeringen jobbar med den frågan, inte minst i en infrastrukturkommission som ska ta fram en handlingsplan – det är ungefär det som man eftersträvar här. Man jobbar också med att ta fram ett arbete kring en nationell strategi för elektrifiering. Hade ni bara pratat med era kollegor i näringsutskottet hade de kunnat informera er om i vilken budgetpost som elektrifiering finansieras och var man därmed borde besluta om detta. Men ni kanske menar att elinfrastrukturen också ska finansieras inom infrastrukturramen. Det för mig osökt tillbaka till diskussionen kring lagt kort ligger. Vilka objekt är det som ska bort? Är det den efterlängtade stambanan mellan och eller stambanan mellan och , som oavsett vad man tycker om höghastighetståg så väl behövs för att få ordning på den regionala trafiken så att människor kan ta sig till och från jobbet på ett bra och effektivt sätt? Jag kräver ett svar. Vilka projekt är det som ska bort? Vi har en verklig chans att investera oss ur krisen. På så sätt klarar vi klimatet och kan skapa nya jobb och ett bättre samhälle för alla i vårt land. Genom samhällsbygget kan vi skapa jämlikhet och jämställdhet. Pandemin har slagit hårt mot vårt land. Den har haft allvarliga konsekvenser för svensk ekonomi, och många har blivit av med jobbet. var inte perfekt innan krisen. Klimatutsläppen måste fortsätta att minska. Utsläppen från transportsektorn oroar – såklart. Det är trångt på spåren. Det finns problem av eftersatt underhåll. Vi behöver därför modiga investeringar i mer järnväg så att fler kan resa hållbart och så att gods kan fraktas klimatsmart. Vi vill satsa på elvägar och laddinfrastruktur för att säkra elektrifieringen av fordonsflottan och bana vägen för eldrift, vätgas och andra hållbara drivmedel. behöver detta också ske när det gäller sjöfarten och flyget. Med satsningar på underhåll ska vi kunna rusta hela starkt. Vi socialdemokrater vet att vi skapar nya jobb och kan lösa samhällsproblemen när vi investerar i hela landet och i klimatomställningen. Vi socialdemokrater vet att investeringar i infrastruktur kommer att göra starkare. (: Ledamoten överskred sin talartid med .) 41 (V) replik: Jag skulle vilja börja med att kommentera den så kallade anslagskrediten. Det finns en motion från om att den ska höjas till . Det är inte några konstigheter alls att myndigheter kan ha en anslagskredit. Man kan fråga sig varför vi landar på . Jo, det är precis den summa som självt vill ha. Det är det som de har spelat in till Infrastrukturdepartementet. Varför behövs det då en viss flexibilitet i hanteringen av pengar? Jo, det var ett stort antal underhållsprojekt på järnvägssidan som fick avslutas därför att pengarna var slut . Sedan försökte man dra igång dem åren därpå. Hade haft en anslagskredit hade detta inte skett. De gick gång på gång till regeringen och vädjade om ett beslut om att de skulle kunna få en anslagskredit, och regeringen sa nej. Därför sätter vi nu ned foten och ser till att vi får lite ordning på detta. talar om att lagt kort ligger. Det tycker jag är lite problematiskt från ett klimatperspektiv, eftersom vi nu har en klimatlag och nya klimatmål. Ska då gamla motorvägsprojekt finnas kvar inom infrastrukturplaneringen? Finns det ingenting som man ska revidera utifrån den nya klimatlag som har kommit? Och kopplat till detta är Norrbotniabanan, ny järnväg längs upp till , som kommer att minska utsläppen med över . Vi i lovade att Norrbotniabanan ska bli klar . Kan också lova att Norrbotniabanan ska vara färdig till 2030? 42 (S) replik: Jag ber om ursäkt för att jag överskred talartiden. är hjärtat fyllt av mycket. Jag vill också passa på att tacka för frågorna. Först gäller det anslagskrediten. Jag har aldrig förväntat mig att ska vara de som tar det stora ansvaret för svensk ekonomi. Däremot förväntade jag mig att skulle ha ett perspektiv på den här frågan och inte fara med osanningar, till och med, i sin egen budgetmotion. Jag tycker att det är ganska allvarligt för ett parti som gör anspråk på statsministermakten. När vi pratar om infrastrukturplanering behöver vi ha en långsiktig horisont. Det behöver finnas långsiktiga perspektiv och långsiktiga förutsättningar. Just Norrbotniabanan finns med i den nuvarande investeringsplanen. För oss socialdemokrater är det självklart att den ska finnas kvar. Vad som bekymrar mig än mer är det faktum att har öppnat dörren för , vars parti lyfte ut Norrbotniabanan ur infrastrukturplaneringen. Hade de inte gjort det hade den redan funnits där , för vi socialdemokrater lyfte in den under tidigare regering. Jag skulle alltså snarare vara bekymrad över agerande just nu än över någonting annat när vi pratar om infrastruktur, för tar man in i sängen får man också leva med den. Det blir inte helt enkelt för er att få igenom de krav som ni ställer. Det är bara att titta på de motioner som finns på detta tema. Om jag var skulle jag snarare vara bekymrad för egen del. Jag skulle vara bekymrad över den politik som ni själva försöker att lyfta fram. Jag vill erinra om språkbruket. 44 (V) replik: Jag beklagar det höga tonläget. Det vi ser är ett regeringsparti som ännu inte verkar ha förstått att man inte har majoritet i riksdag. Man förväntar sig att bara ska gapa och svälja när det gäller precis allting som kommer från och . Vi tar inte det, , inte till. Vi har inte släppt fram någon ny majoritet, och vi har sagt: Vi vill ha som statsminister, men han kan inte bedriva nyliberal politik. Någonstans får man faktiskt sätta ned foten. Jag frågade om klimatmålet och om det på något vis kan få regeringen att revidera infrastrukturpropositionen. Det är uppenbart att det inte finns några sådana ambitioner från regeringens sida. Det finns inte ett enda motorvägsprojekt som man har plockat bort från infrastrukturpropositionen. Det tycker jag är problematiskt, för motorvägsprojekten kostar väldigt mycket pengar förutom att de leder till ökade utsläpp. De kostar så mycket pengar att regeringen inte har råd att finansiera vare sig höghastighetsbanorna, som man talar så mycket om, eller Norrbotniabanan – vi i var med och drev på regeringen för att de skulle föra in den i planeringen igen. finns det pengar till att bygga ett par mil räls norr om . Sedan är pengarna slut igen. När det gäller Norrbotniabanan har man vädjat till oss i . Man har vädjat till regeringen: Se till att vi får full finansiering, så att vi kan bygga färdigt det här projektet ! Men det får man inte från regeringen, för det finns inga pengar. Jag vill återigen fråga : Kommer Norrbotniabanan att vara färdig , till 2030? 45 (S) replik: Jag vill ändå påminna ledamoten om att vi höjer ramen med 176 ½ miljard.