prot · H90921 · 2021-10-26 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte den 21– 1 Statsminister (S): Europeiska rådets möte var mitt 66:e och med all sannolikhet sista toppmöte. Mötet präglades i stor utsträckning av den situation med höga elpriser som råder i , och detta föranledde en lång diskussion. Jag betonade att det är ett allvarligt läge i , där både människor och företag drabbas av de höga energipriserna, och att vi noga följer utvecklingen. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– I diskussionen menade vissa att orsakerna till de höga energipriserna är att klimatarbetet går för snabbt. De menade bland annat att utsläppshandelssystemet måste ses över. Jag och de flesta andra menar att situationen tvärtom visar att vi behöver skynda på den gröna omställningen. Åtgärderna måste rikta in sig på verkliga orsaker till dagens läge och inte på att sakta ned den gröna omställningen. Den verktygslåda som kommissionen har presenterat är en bra utgångspunkt. Jag framhöll kärnkraftens viktiga roll i den gröna omställningen. Däremot sa jag inte att den ska klassas som hållbar. Som EU-nämndens ordförande påpekade under samrådet finns inte stöd för en sådan uppfattning i riksdag. ska diskutera energipriser igen . Vi hade en tydlig diskussion om och EU:s rättsordning mot bakgrund av utfallet i den polska författningsdomstolen. har drivit på för att koppla bidragsutbetalningar till hur man följer regelverket. Den så kallade villkorlighetsförordningen är ett nytt verktyg för att säkerställa att våra grundläggande värderingar respekteras. Det är en stor framgång att den finns på plats. Jag förväntar mig att kommissionen nu agerar, och vi är från svensk sida beredda att använda alla verktyg. När det gäller covid-19 är pandemin uppenbarligen inte över trots att vi har haft framgångar med vaccinationerna. behöver vi jobba vidare med att så många som möjligt ska vaccinera sig. Det finns alltför stora skillnader mellan länderna. Men det räcker inte heller att vi vaccinerar oss inom EU. Den internationella tillgången till vaccin är avgörande, och ingen är säker förrän alla är säkra. De digitala frågorna var också på dagordningen. Här har vi ett gemensamt intresse av att få till det här rätt och att vi använder de digitala verktyg som utvecklas för att göra våra samhällen starka, för att klara jobben och, inte minst, för att möta klimatutmaningen. Alla måste känna att de har en roll i den här omställningen; annars kommer det inte att fungera. Insatser för utbildning och vidareutbildning är väl så viktiga. Det är viktigt att utveckling i riktning mot att göra våra samhällen mer digitala inte innebär att vi sluter oss mot omvärlden. Det som betecknas som digital suveränitet måste utvecklas på ett öppet sätt. Ensam är inte stark, och EU tjänar på samarbete med omvärlden. diskuterade också handelsfrågor, och det på svenskt initiativ. EU behöver vässa sin handelspolitik. Alltför mycket av diskussionen har handlat om handelspolitiska skyddsinstrument och andra defensiva åtgärder. För lite har handlat om det faktum att av framtidens tillväxt kommer att finnas utanför . Det måste vi ta till vara med en positiv handelsagenda; det är helt enkelt nödvändigt för framtidens jobb och framtidens tillväxt. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Många lyfte vikten av frihandel men också att aspekter som klimatomställningen och social hållbarhet måste vävas in i EU:s handelsagenda. Den externa dimensionen av migration diskuterades igen. Kommissionen ska fortsätta arbetet tillsammans med ursprungs- och transitländer. EU behöver också bevaka sina yttre gränser; det visar inte minst den senaste tidens helt oacceptabla agerande av den belarusiska regimen med president i spetsen. Människor från bland annat och flygs in med falska förespeglingar om ett liv i . De bussas till gränserna mot , eller när de har landat, och några av dem har till och med fått betala med sitt liv i det här hänsynslösa spelet. De som bär ansvar för detta är de som har iscensatt det: den belarusiska regimen. Jag betonade att EU bör anta ett nytt sanktionspaket riktat mot regimen i , vilket vi nådde enighet om vid mötet. Vi enades också om att kommissionen ska undersöka möjligheten till ytterligare åtgärder, och sådana ska naturligtvis vara i linje med internationell rätt inklusive grundläggande rättigheter. Vi förberedde också kortfattat några internationella möten, främst COP 26 i . EU behöver driva på för att 1,5-gradersmålet ska kunna nås och upprätthållas. Det kräver bland annat att klimatfinansieringen stärks och att EU-länderna gör sin del för att vi ska uppnå åtagandet om . Allra sist, fru talman, uppmärksammades den initiativ Malmöforumet som en stor framgång för hågkomsten av Förintelsen och arbetet mot antisemitism och alla former av rasism. Europeiska rådets ordförande uppmanade vid mötet alla medlemsstater att tillämpa den internationella definitionen av antisemitism. Med detta avslutar jag återrapporten. 2 (M): Tack, statsministern, för redogörelsen! Elpriserna skenar och slår hårt mot hushåll runt om i . Det var därför skulle diskutera åtgärder för att just dämpa priserna men också säkra en ökad produktion av ren fossilfri el för att lyckas med omställningen. Alla fossilfria energislag måste då ges möjlighet att bidra om vi ska lyckas. Därför krävde och en majoritet i att statsministern skulle ta till orda på och argumentera för att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som en hållbar investering inom ramen för taxonomin. Därmed skulle göra gemensam sak med länder som och , för att bara nämna några. Direkt efter mötet sa statsministern till medierna: ”Nej, jag finner ingen idé att som svensk statsminister ta upp en fråga som ingen har på dagordningen.” Sedan hade statsministern ett resonemang om att han inte behövde följa i det här fallet. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Jag tycker att det är oacceptabelt att statsministern inte respekterar det beslutsorgan i som har som uppgift att ge regeringen instruktioner i EU-arbetet. Rapporter från mötet visar dessutom att statsministern hade fel; frågan om mer ren el och en säker övergång till klimatneutralitet återfinns i slutsatserna från mötet. Även taxonomin var i allra högsta grad uppe. har tio länder skrivit brev till kommissionen, och tog bland annat upp frågan om att kärnkraften måste klassas som hållbar inom taxonomin. Men från verkar det ha varit tyst. Mina frågor är därför: Ska jag uppfatta det som så att statsministern inte biträdde det som länder som anförde om kärnkraft inom taxonomin? Varför tog inte statsministern tillfället i akt när han hade mandat i ryggen? Menar statsministern att han inte behöver följa mandat? 3 Statsminister (S): Som jag sa tidigare tog jag upp kärnkraftens betydelse för energiomställningen. Om denna är vi helt eniga. Taxonomin var inte på dagordningen. Vad ledamöter i sedan yttrar under mötet kan ingen styra, men den fanns inte på dagordningen. Vi kan också konstatera att det inte finns med något om den i slutsatserna. Min linje, den som jag drev i detta, är den som riksdag står för. Där finns inte med att kärnkraften är hållbar. Detta är enligt min uppfattning och den information jag har inte uppfattning. Jag tycker att det är bäst som svensk statsminister att stå upp för vad kammaren har för uppfattning. Det är mitt svar. Jag har hållit den linje som vi är överens om när det gäller kärnkraftens betydelse, och den tänker vi fortsätta att hålla. 4 (M): Tack, statsministern, för svaret! I sak kan jag bara beklaga att regeringen motarbetar alla fossilfria energislag. Jag tror att både energipriserna och klimatomställningen skulle gynnas av att vi alla slöt upp bakom att använda alla verktyg i verktygslådan. Men jag konstaterar också att frågan om taxonomin var uppe i diskussionerna. Då är egentligen min följdfråga: Varför tog inte statsministern tillfället i akt, när han nu hade mandat i ryggen, att biträda länder som som tog upp frågan om kärnkraftens hållbarhet inom ramen för taxonomin? Det är min fråga i den delen. Min andra fråga är om det är korrekt uppfattat att statsministern menar att han inte behöver följa mandat utan att det är fritt fram att välja vid vilka tillfällen man följer mandat. 5 Statsminister (S): När det först gäller mandat är uppfattningen den att vi ska söka samråd för att få en enig svensk position. I specifikt denna enskilda fråga framgick det av ordförandes sammanfattning att i just den del som handlade om hållbarhet och kärnkraft delades inte uppfattningen av riksdag, av kammaren. När jag företräder landet, i i det här fallet, känns det bra att ge uttryck för den uppfattning som finns i kammaren. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– När det gäller detta med att motarbeta är det helt fel. Till exempel har vi inrikes slutit en överenskommelse, inkluderande , där kärnkraften finns med, och det är den vi ger uttryck för. Den har ju sedan lämnat, och det tycker jag är synd. Det hade varit bra att ha kvar en bred energipolitisk överenskommelse. Det ger de bästa förutsättningarna för all investering i energi. Men vi står upp för den, och det tänker vi fortsätta med. 6 (SD): Jag tackar statsministern för föredragningen. Vi noterar av den tidigare ordväxlingen att statsministern alltså inte följde beslut från om att ta upp kärnkraftens hållbarhet inom taxonomiförordningen. Vi noterar då också att statsministern åkte ned till för att uppfostra andra länder om demokrati som statsministern alltså inte tycks hålla den svenska parlamentariska demokratin särskilt högt. Riksdagsordningen, dess förarbeten och beslut i föreskriver att position inför förhandlingar med ska beslutas av . är i sin tur beslutad av . Alla personer som sitter i har blivit valda av . har alltså fördelat ut till att ge mandat till regeringen. Jag undrar lite hur statsministern resonerar. Vill han ändra på riksdagsordningen? Är någonting fel? Riksdagsordningen är ju det närmaste man kan komma en grundlag utan att det egentligen är det. Hur mycket respekt har statsministern för den parlamentariska demokratin i ? 7 Statsminister (S): Jag har så mycket respekt för att jag tänker följa uppfattning i en sakfråga. Kammarens uppfattning i en sakfråga tycker jag är rätt så väsentlig i det här avseendet, och därför följer jag också den. Det har också framgått av kommittéarbeten som har pågått i parlamentet vad som gäller i en sådan här situation. Det är ingen tvekan om att vi alltid söker samförstånd och försöker hitta en gemensam linje i . Men det framgår också att när regeringen inte gör det får den ge en förklaring till varför den inte gör det. Självfallet är det ytterst parlamentet som då får ta ställning till om man accepterar förklaringen eller inte. Det är precis det som har skett här. Jag följer riksdag eftersom jag tycker att det är viktigt att göra det. Jag tänker inte läxa upp någon annan om demokrati, men detta var position. Återigen: Vi menar att kärnkraften har och kommer att ha en viktig roll i energiomställningen och kommer att finnas där . Vem som helst får också investera i kärnkraft i . Det är välkommet. Det har ännu inte skett, men vill man göra det får man göra det. 8 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Vi kan notera att statsministern har kommit med olika förklaringar till att man inte följde beslut. En är att frågan inte skulle ha funnits på dagordningen. Vi vet att frågan förekom i diskussionerna, att såväl som tog upp taxonomiförordningen. Vi vet att frågan om inte fanns med på dagordningen, men statsministern åkte i alla fall ned till mötet och tog upp den. Statsministern framför vidare att det existerar en falsk majoritet i . Då kan man fråga sig: Varför ska vi i så fall ha som beslutsorgan över huvud taget, så som riksdagsordningen föreskriver? Bryr sig statsministern inte om hur riksdagsordningen formulerar att EU‑arbetet ska bedrivas? Jag har väldigt svårt att förstå vad statsministern egentligen menar. Hur kan ha en falsk majoritet när det är som beslutat vilka som sitter i ? 9 Statsminister (S): Det kanske inte är så konstigt som det låter. Om är samlad i kammaren finns det en uppfattning i den här frågan, och det är den som jag har gett uttryck för. Jag tycker att det är rätt så väsentligt vad tycker. Vi söker samförstånd, som jag sa, vid alla tillfällen och i de allra flesta frågor – något annat är ytterst sällsynt – och vi gör det via . Det är inte så att det finns någon nonchalans mot här, tvärtom. Vi arbetar målmedvetet för att hitta samsyn, bereda kompromisser och vara pragmatiska för att så ska ske. Sedan finns möjligheten att inte följa det beslutet. Det ska vara vid enskilda tillfällen, och ska man också förklara varför man inte gör det. I det här fallet fanns det en majoritet i och en annan om kammaren är samlad. 10 (C): För mig är det de höga elpriserna som är oroande. Diskussionen vi haft kommer inte att lösa det på något sätt, åtminstone inte på kort eller medellång sikt. De höga elpriserna i framför allt är ett direkt hot mot företag och hushåll. Det är någonting som det är väsentligt att göra någonting åt. Där delar jag statsministerns bild att det är de höga priserna på fossil energi, framför allt på kontinenten, som spiller över på och gör att omställningen behöver gå snabbare. Statsministern lyfter fram kommissionens verktygslåda som ett bra initiativ och en bra utgångspunkt. Därför blir jag lite nyfiken på vilka åtgärder statsministern tar med sig hem från toppmötet, från kommissionens verktygslåda eller andra, för att på kort sikt, där det faktiskt spelar roll, göra skillnad för människor och företag i . 11 Statsminister (S): Det var precis den diskussionen, substansen när det gäller energipriserna, som vi ägnade tid åt på . På lång sikt är det naturligtvis viktigt att se till att vi har en produktion, en överföring och en möjlighet till lagring – allt sådant som stärker den europeiska energimarknaden. Det måste vi jobba vidare med. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– På kort sikt är det den så kallade verktygslådan. Där finns det möjligheter för medlemsstaterna att vidta åtgärder, vad gäller både enskilda hushåll och konsumenter, men också företag. Därför har vi sagt att vi följer frågan väldigt noga för att se hur detta utvecklas. Kommer detta att fortsätta , och vad behöver vi i så fall göra? Här finns spekulationer om huruvida det kommer att fortsätta vara ett så högt pris, exempelvis på naturgas. Några menar att det inte kommer att vara det, andra menar att det förmodligen kommer att vara det åtminstone över . Det är därför jag har sagt att regeringen följer detta och är beredd att vidta åtgärder utifrån den här verktygslådan. 12 (C): Tack, statsministern, för svaret! Tyvärr har regeringen inte tagit tillräckliga initiativ på lång sikt. Man har haft sju, snart åtta, år på sig att göra det, och det händer förvånansvärt lite. Men när det gäller just hur man ska göra på kort sikt fick jag faktiskt inga svar från statsministern. Man följer utvecklingen. Problemet är att i är det här ingen ny fråga. Man har haft betydligt högre elpriser än i norra väldigt länge . Att följa den frågan räcker inte. Det behövs åtgärder, och det går inte att vänta in och se hur det blir på lång sikt och att det blir mer produktion och mer överföring, som ju också är viktigt, utan det behövs åtgärder här och . Frågan är: Vilka åtgärder är regeringen de facto beredd att vidta? 13 Statsminister (S): Först och främst har haft de lägsta energipriserna, elpriserna, i hela EU för till exempel små och medelstora företag. Det beror bland annat på att vi har ett överskott på el i , och det beror bland annat på att vi har byggt ut vindkraften rätt så rejält i . Den står nu för av eltillförseln, och vi fortsätter med ytterligare utbyggnad av vindkraften, inte minst den havsbaserade. Vi har prospekt på upp till . Vi har alltså exporterat ren el ut till , och därmed har vi tänkt bort fossil energi. Det är så vi har agerat. Det var därför vi slöt överenskommelsen också, för att se till att få ett långsiktigt perspektiv på detta, och det är därför vi har de investeringar vi har i . Sedan behöver vi göra mer och bygga ut mer – det är sant – med kommande vindkraftverk, transmission och överföring och satsa mer på energilagring. 14 (V): Jag vill tacka statsministern för återrapporten. Statsministern har helt rätt i att ingen är säker i världen förrän alla är säkra. Det innebär att vi måste underlätta för alla världens medborgare att vaccinera sig mot covid-19. Tyvärr är tillgången till vaccin väldigt ojämlikt fördelad i världen. De rika länderna har en god tillgång, men fattiga länder har det inte. Ett sätt att sprida vaccinet över hela världen vore att lätta lite på de hårda patentbestämmelser som finns och säga att liv får gå före rätt den här gången och att vi därmed ger gratislicenser till länder som , , etcetera så att de kan producera inhemska vaccin med stöd av de licenserna. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Är statsministern beredd att verka för det? Var det något han tog upp på toppmötet? Vad gäller det viktiga klimattoppmötet COP 26 i som inleds nu har vi en gigantisk förtroendeklyfta mellan rika länder och fattiga länder. De rika länderna har, precis som statsministern sa, åtagit sig att hjälpa de fattiga länderna i klimatomställningen med klimatfinansiering på . Vi är inte där. De pengarna finns ännu inte. Och såvitt jag vet tänker man från EU åka till utan en konkret siffra om klimatfinansiering, alltså utan nya klimatpengar för de fattigaste i världen. Jag vill fråga statsministern: det verkligen så illa? Har statsministern tagit upp frågan om att EU måste höja sin klimatfinansiering? Och hur mycket kommer EU egentligen att bidra med på klimattoppmötet? Om man inte kommer dit med minimikriteriet, nämligen att hjälpa dem som drabbas här och av klimatkrisen, ja, då har man faktiskt inte där att göra. 15 Statsminister (S): När det gäller vaccin är det så att alla ska vara säkra. EU är det bästa exemplet, om än inte tillräckligt bra. Om vi har distribuerat ungefär 800 miljoner doser inom EU har vi faktiskt också exporterat 1 miljard doser, tror jag att det är. Ni får ta de siffrorna lite med en nypa salt, men ungefär varannan dos som EU har producerat och fått möjlighet till har faktiskt exporterats. Här vill jag alltså påstå att vi ligger bra till. Men med det inte sagt att det räcker. Vi kommer att behöva göra mer för de fattiga länderna. Det är därför vi ligger på, och det är därför vi själva, alltså , höjer vår egen insats till Covax. Vi har också sagt att hela världen måste göra det. I det här fallet är EU en föregångare jämfört med många andra, men mer behöver göras. När det gäller COP 26 är det precis som säger att det är en stor skillnad mellan rika och fattiga länder. Dessutom drabbas de fattiga mer. Det är de rika som har ställt till det men de fattiga som drabbas och kommer att drabbas rejält. Därför tog vi redan i samband med generalförsamlingens öppnande i upp det här på ett extra möte som och hade kallat till. Betydelsen av att vi innan vi kommer till ska ha sagt att vi har täppt till det där glappet på är stor. Jag menar att vi inte kan sitta där och eventuellt komma överens under mötet, utan det ska vi ha klarat av. Det har vi också självfallet tagit upp i EU-sammanhang. Både Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande har uttalat att EU ska höja sin insats men vill naturligtvis också se att andra gör det. Men jag menar att det här inte får bli ett chicken race eller något sådant, utan vi måste klara av det här. Det är egentligen bara att göra matten – det är 20 miljarder som fattas, så vi får se till att täppa till det gapet, helt enkelt. 16 (V): Inget av de industrialiserade länderna har ett åtagande till klimattoppmötet som möter det som sägs i – inte EU och inte heller och förstås inte eller de andra stora spelarna heller. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Våra klimatambitioner måste höjas. Jag tror att det som är viktigt för att de här klimatförhandlingarna ska ta sig framåt är att den rika världen åtminstone kommer dit och gör sin hemläxa och säger: har vi fixat klimatfinansieringen – vi kommer att hjälpa dem som drabbas av klimatkrisen här och . Därför är det positivt att statsministern har tagit upp frågan om en höjd klimatfinansiering. Men jag hör fortfarande inte hur mycket som EU tänker bidra med i klimatfinansiering till världens fattigaste länder. Vad är det för summa som man från EU reser med till ? Jag vill också fråga statsministern: statsministern själv att vara på plats vid COP 26 i ? En stor del av världens ledare kommer ju dit. 17 Statsminister (S): På den sista frågan är svaret ja. Jag kommer att vara med i och driva på för att se till att vi håller de åtaganden som vi har gjort finansiellt, alltså när det gäller de 20 miljarderna. Jag kan inte ge exakt besked om vad EU kommer med, men den uppfattningen har jag fått uttryckt för mig både från Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande att EU måste höja sin insats. Det ska vi också göra som land. En annan sak är våra nationella åtaganden och hur vi de facto ska få ned utsläppen. Det är lika viktigt att vi får till nya åtaganden i enlighet med mekanism och kan förbättra och förstärka så att vi faktiskt kan upprätthålla målet om max en och en halv grads uppvärmning. Det är de besked som finns och de statements som kommer att göra. 18 (KD): Tack, statsministern, för redogörelsen för den sista nattmanglingen tillsammans med EU:s stats- och regeringschefer! Inte alldeles oväntat var det energifrågan och de skenande elpriserna som vållade de längsta diskussionerna. När man läser referat i internationella medier och kommentarer från EU:s ledare framgår det med all tydlighet att frågan om huruvida kärnkraft ska klassas som hållbar i taxonomin var minst sagt närvarande. Därmed håller inte den argumentation som statsministern anförde inför mötet om att beslut inte gick att följa då man inte bara kan kasta in en fråga som inte finns med på dagordningen. Självklart ska mandat alltid respekteras. Jag beklagar att statsministern inte delar den hållningen. Men därutöver behövde statsministern aldrig kasta in den frågan, för den låg redan där eftersom andra EU-ledare insåg hur relevant den faktiskt var för diskussionen. Jag vill fråga statsministern: det inte så att frågan om kärnkraftens framtid stärktes av att andra regeringschefer lyfte frågan, i motsats till vad statsministern hävdade, och att vi snarare missade att vara med och visa ledarskap i en för avgörande fråga? nämns inte i energislutsatserna. Betyder det att man valde att blunda för att prisökningen delvis drivs av att kan styra inflödet av rysk gas till EU:s medlemsländer? Det är en direkt och olustig beroendeställning till . Och hur agerade statsministern för att understryka allvaret i den situationen? Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– När det gäller frågan om migration och den situation som har uppstått framför allt på gränsen mellan och är det lite oklart vad som egentligen blev EU:s enade svar. Människor som drömmer om att skapa sig ett bättre liv utnyttjas av diktaturer som brickor i ett stort utrikespolitiskt spel för att skapa oreda vid EU:s gränser. Därmed nyttjar man både enskilda människor och unionens sårbarhet. Det var viktigt att rådet fördömde detta i slutsatserna, men vad innebär det egentligen i praktiken, och vad innebär det för svensk del? 19 Statsminister (S): Jag börjar med energin och elen. Det diskuterades, men det var alltså inte på agendan. Man valde ändå att kasta in det. Jag konstaterar att resultatet blev: ingen skillnad. Länderna står där länderna står. Det finns ingenting i slutsatserna om detta. Det beror på någonting. Det jag försökte säga var att det inte spelar någon roll; om vi så skulle använda åt det kommer det inte att ske någonting. Det kommer inte in. När det gäller var vi såklart också med i diskussionen.