prot · H809130 · 2021-05-31 00:00:00 — Även i andra delar av landet har människor fått ökade kostnader, till exempel om man har långt till arbetet och väljer bil framför att åka kollektivt. Den här regeringen värnar ju hela landet, inte bara våra storstadsregioner. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:703 om överskattning av skatteintäkter 57 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att medborgarna ska ha förtroende för finanspolitiken och för att försvagade inkomster från energi- och miljöskatter inte ska äventyra förutsättningarna för finansieringen av lösningar på centrala samhällsproblem. Förtroendet för finanspolitiken upprätthålls genom att finanspolitiken utformas på ett ansvarsfullt sätt. Reformer måste alltid finansieras så att den offentliga skulden utvecklas på ett hållbart sätt. skriver i sin interpellation att uppskattar att skatteintäkterna från energi- och miljöbeskattningen överskattats med och framåt. Men det är en missuppfattning av . Det säger är att skatteintäkterna från energi- och miljöbeskattningen gradvis kommer att överskattas om hänsyn inte tas till att utsläppen av koldioxid på kort sikt kommer att minska, bland annat till följd av att de beskattas. Enligt överskattas skatteintäkterna således inte nämnvärt åren närmast efter 2024 utan först på lång sikt när utsläppen av koldioxid minskar i större utsträckning. Jag kan också lugna med att finanspolitiken, i den analys som publicerades i regeringens vårproposition, är långsiktigt hållbar. Det gäller trots de mycket kraftfulla åtgärder som regeringen vidtar för att begränsa effekten av covid-19-pandemin och trots att intäkterna från energi- och miljöskatter antas minska på lång sikt på det sätt som förordar. Bedömningen att finanspolitiken är långsiktigt hållbar delas också av både och Europeiska kommissionen. De publicerade egna hållbarhetsbedömningar . Dessa positiva bedömningar riskerar dock att undergrävas av ofinansierade och budgetförsvagande utskottsinitiativ, som det oppositionen drev igenom tidigare . 58 (SD): Häktena är fulla. Brottsärenden läggs ned och läggs på hög. Den upplevda tryggheten är långt ifrån vad den borde vara, inte minst för kvinnor. Vi ser också en alltmer alarmerande situation vad gäller tryggheten i vårt land som helhet. Vad gäller de grövre brotten, till exempel skjutningar, finns det inget annat land i som har en utveckling som liknar . Här har gängen tillåtits frodas. Våldtäkterna hör till vardagen, och stöldturnéerna har blivit något som alla villaägare måste förhålla sig till. hamnar allt fler unga i ett större utanförskap. Och offentliga resurser läggs på människor som aldrig har satt sin fot på arbetsmarknaden. De kanske inte ens vill bli en del av det svenska samhället. De har kanske även svaga förutsättningar för att lära sig svenska språket, för att därigenom kunna komma in på den svenska arbetsmarknaden. Hur kan vi ta finansministerns förmåga att långsiktigt lösa centrala samhällsproblem på allvar när regeringen viftar bort rapporter som visar på vikande skatteunderlag som kriminaliteten tillåts växa okontrollerat? En eskalerande kriminalitet, en nu skenande arbetslöshet och ett utanförskap med en försvagning av den offentliga finansieringen av det som anses ge motverkan gör inte bättre. Jämfört med regeringen prioriterar nästan 33 miljarder mer till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Vi för också en politik för att förbjuda deltagande i kriminella organisationer och för att slå till hårdare även mot småbrottslighet så att inkörsporten till grov brottslighet beivras. Vi för en politik för att låsa in de gängkriminella. Vi vill i svensk lagstiftning införa något som vi kallar förvaringsdom. Det innebär att kriminalvården inte släpper kontrollen över riktigt kriminella och farliga element efter avtjänat straff. Vi finansierar även våra förslag för ett tryggare land. behöver inte sticka ut. behöver inte vara värst i klassen. kan återgå till att vara ett av de tryggaste länderna att bo i. Men för att nå dit måste vi från det politiska hållet orka prioritera det vi tycker är viktigt. Vi måste orka se vad som kommer för att kunna agera i rätt tid. Därför måste vi också satsa på att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten, så att människor ges möjlighet att både forma sina egna liv och skapa en meningsfull tillvaro. Det är vi lägger grunden för den verklighet vi kommer att uppleva . Vi behöver inte välja kriminalitet. Vi behöver inte välja otrygghet. Vi behöver inte välja arbetslöshet. Ändå är det vad regeringen väljer åt oss. 59 Finansminister (S): Om är intresserad av att diskutera straff, kriminalitet och straffskärpningar är han välkommen att vända sig till justitieministern eller till inrikesministern, om han vill diskutera polisfrågor. Interpellationen gäller statsfinansernas långsiktiga hållbarhet. Jag kan, efter att ha tagit hänsyn till kommentarer, konstatera att inte bara regeringen gör bedömningen att vi har långsiktigt hållbara statsfinanser. Samma bedömning gör både och . 60 (SD): Arbetslösheten i landet har, enligt statistik , ökat till . Det är en nivå som är dubbelt så hög som strukturell arbetslöshet, och det påverkar i allra högsta grad statens finanser. Det kan också jämföras med regeringens mål att skulle ha den lägsta arbetslösheten i EU till 2020. Även det har regeringen alltså missat. Arbetslösheten ligger nu på nivåer som skapar långsiktig och strukturell arbetslöshet och ett varaktigt lidande för människor. Utöver det mänskliga lidandet leder det till att statens finanser försvagas på lång sikt. Konkursrekord och arbetslöshetsrekord till följd av en pandemi som efterföljs av en kommunkris innebär utmaningar som regeringen måste handskas med och prioritera. Om man inte tar hänsyn till rapporten som visar på bristande skatteunderlag som vi redan har stora utmaningar i samhällsdebatten skapas sämre förutsättningar för att hantera framtida problem eller problem som faktiskt finns . Dessa växer , därför att regeringen inte förmår prioritera sin politik för att vi ska kunna hantera de problem som människor faktiskt upplever i vardagen. Kommunernas skuldsättning har fördubblats . De står inför stora investeringsbehov. Sammantaget uppgår kommunernas och regionernas samlade låneskuld till 726 miljarder, som Kommuninvest förutspår kommer att öka till till 2022. Då närmar vi oss ganska snabbt den nivå som statsskulden ligger på . Statens finanser hänger alltså mycket ihop med landets finanser, det vill säga i kommuner och regioner. Om man inte tar hänsyn till de rapporter som pekar på att vi går mot försämrade statsfinanser om vi inte sticker upp huvudet ur sanden får man ännu fler utmaningar att lösa . Om man inte ser problemen komma när de kommer kan man heller inte lösa dem. Som medlem av oppositionen anser jag därför att det gäller för finansministern att hålla huvudet högt, se de problem som kommer och ha mod att agera när de kommer. När vi får en rapport från där man pekar på att vi kommer att minska våra intäkter, även om det är , ska vi förhålla oss till det. Vi ska också förhålla oss till det i relation till de utmaningar och problem som vi står inför här och . 61 Finansminister (S): Självklart ska man förhålla sig till de rapporter som kommer från . Regeringen lämnar ju över en skrivelse om det till . Just i detta fall har vi förändrat beräkningar i enlighet med det som pekar på. Men även med dessa förändringar gör regeringen liksom även och Europeiska kommissionen bedömningen att de svenska statsfinanserna är långsiktigt hållbara. Vi tar naturligtvis hänsyn till både hur arbetsmarknaden ser ut och hur situationen i kommunerna ser ut. Det är möjligt att har någon annan insikt som saknas i , i och bland tjänstemän. Det vore i så fall angeläget att han hörde av sig till dessa institutioner, inklusive . Med det sagt är det naturligtvis alltid viktigt att bedriva en långsiktigt hållbar politik. Inte minst jag själv har tydligt pekat på den demografiska förändring som sker nu när fyrtiotalistgenerationen kommer upp och på det stora behov som finns i kommunerna att kunna anställa personal till äldreomsorgen. Även regionerna behöver anställa personal till sjukvården. har vi nittiotalistgenerationen, som också är en stor grupp, som kommer upp i barnafödande ålder. Det gör att vi kommer att behöva bygga förskolor och skolor. Allt detta kommer att kräva ökade statsbidrag så att detta av. Det är därför viktigt att säkerställa att man har ett bra skatteunderlag för det, och i det är sysselsättningspolitiken viktig. Det är ändå glädjande att vi mitt i den största ekonomiska krisen sedan nu har en högre sysselsättningsgrad än när blev statsminister, det vill säga att det är fler som jobbar. Med det sagt ska man inte luta sig tillbaka. En politik för att alla som kan arbeta ska arbeta är central för att minska klyftorna i samhället men självklart också för att finansiera vårt välfärdsåtagande. 62 (SD): Det är säkerligen fler som arbetar . Det säger jag inte emot. Men det är också många fler som bor i vårt land. Det är därför som vi, som finansministern säger, måste bygga skolor, äldreboenden och en massa olika saker. Vi måste också satsa på infrastrukturen, eftersom även den slits när fler människor är en del av det svenska samhället. Därför måste också sysselsättningsgraden öka, och arbetslösheten måste minska. Vi måste ta de rapporter som kommer på allvar. Jag vet inte hur jag ska tolka finansministern. Hon säger att statens finanser är stabila och goda, vilket även bland annat EU håller med om liksom , som lyder under finansministern. har vi väldigt stora utmaningar, vilket jag tycker mig höra finansministern hålla med om. Dessa utmaningar blir inte mindre av att fler människor kommer till vårt land. De får inte ens den plats som man förtjänar i det svenska samhället genom att man bidrar till och bygger det svenska välfärdssamhället. Man kan exempelvis titta på kommunernas pensionsskuld. Den ligger på . Om man skulle lägga in det i kommunernas balansräkning skulle av kommuner vara konkursmässiga . Situationen kan bli värre om vi inte här ser de problem som kommer . Det är detta jag vill lyfta upp till debatt. Vi behöver ta de rapporter och inspel som kommer på allvar. Vi behöver också se vad som har gjorts och vad som inte har gjorts för att sedan vidta de nödvändiga åtgärder som behövs för att stävja kriminaliteten, stärka sysselsättningen och skapa ett välfärdssamhälle som håller också . Jag tror inte att denna regering är det bästa alternativet för det. 63 Finansminister (S): Jag sa att vi har en högre sysselsättningsgrad. Ja, det är fler som jobbar eftersom vi är fler i , men det är en högre andel av dem som befinner sig i som jobbar nu än när blev statsminister. Det här är inte första gången som försöker ge vid handen att det bara beror på att vi är fler svenskar som gör att fler jobbar. Vi har dock även en högre sysselsättningsgrad, det vill säga en högre andel som arbetar. Det är naturligtvis bra, men det behöver bli ännu fler. Alla seriösa bedömare som ser över de svenska statsfinanserna gör bedömningen att de är långsiktigt hållbara. Med det sagt ska vi naturligtvis ta hänsyn till rapporter som kommer, och det har regeringen också gjort i detta fall. Även när vi har tagit sådana hänsyn görs bedömningen att statsfinanserna är långsiktigt hållbara. Det gäller inte bara en bedömning av utan även av och . Det finns emellertid ett uppenbart hot mot de svenska statsfinanserna, och det är inklusive mycket oansvariga agerande när man nu har brutit alla spärrar för hur man agerar. Plötsligt har man bestämt sig för att helt utanför ordinarie process föreslå ett utskottsinitiativ och en egen extra ändringsbudget. Att agera på detta sätt är mycket bekymmersamt . Att höja utgifter och sänka skatter genom olika koalitioner genom hoppande majoritet i är enkelt, men att få plus och minus att långsiktigt gå ihop är svårt. Det har konstellationen , inte visat att man förmår. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:706 om inbetalning av skatter man fått anstånd med 64 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen överväger någon form av betalningsplan för skatter med anstånd och, om så inte är fallet, vilka andra åtgärder som jag avser att vidta för att undvika en konkursvåg när skatter med anstånd ska betalas in. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, och Liberalerna presenterat historiskt omfattande åtgärder för att bland annat lindra effekterna för jobb och företag. En av dessa åtgärder är möjligheten för företag att få anstånd med inbetalning av avdragen preliminärskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Anståndsmöjligheten trädde i kraft . Ett viktigt syfte med dessa tillfälliga anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem för företag i den exceptionella situation som råder. Som nämner i sin fråga har detta likviditetsstöd haft stor betydelse för många företag. hade fattat totalt cirka 187 000 anståndsbeslut avseende drygt 49 000 företag. Det sammanlagda anståndsbeloppet uppgick till . Av detta belopp hade betalats tillbaka. Det utestående anståndsbeloppet uppgick alltså till . Möjligheterna till tillfälliga anstånd har utökats , och regelverket har kontinuerligt anpassats utifrån utvecklingen av pandemin och dess effekter. Ett exempel är den möjlighet till förlängning av anståndstiden som trädde i kraft och som innebär att anståndstiden kan vara högst , i stället som har gällt. Här bör det nämnas att en skattskyldig själv kan välja att betala tillbaka hela eller delar av anståndsbeloppet . Anståndstiden kan alltså i sig utnyttjas som en sorts avbetalningsperiod. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga. Regeringen har under pandemin kontinuerligt visat att den är beredd att fatta de beslut som krävs. 65 (M): Visserligen har vi haft en ganska stor enighet i finansutskottet och om många av krisåtgärderna under pandemin. Men när finansministern i sitt svar skryter om alla regeringens åtgärder för att rädda företagande och jobb klingar det lite falskt. Under pandemin har , ensamma eller tillsammans med andra, lagt fram ett tjugotal initiativ där vi lyckats samla majoriteter i finansutskottet och . Vid ett antal tillfällen har regeringen också för att undvika nederlag i finansutskottet presenterat egna förslag i linje med våra initiativ, innan beslut tagits i finansutskottet. Självklart är vi moderater glada över att vi har kunnat påverka politiken och de olika ändringsbudgetarna så mycket. Men anledningen till att vi tvingats ta initiativ och snabba på ärenden är att vi upplevt att regeringen inte har tagit de initiativ som behövs. En av de frågor där regeringen faktiskt agerade snabbt var förslaget om att ge anstånd med skatteinbetalningar för att stärka likviditeten i företagen under krisen. Anledningen till att regeringen kunde agera så snabbt var att detta förslag fanns färdigt i byrålådan sedan Alliansens hantering av finanskrisen. Det var då vi införde denna möjlighet, och kunde den lösningen anpassas och återanvändas även under denna kris. Däremot reagerade vi moderater på att regeringen ville ta ut en orimligt hög ränta på skatteanstånden. Att ta ut mycket högre ränta än statens egen upplåningskostnad kändes som ett försök att snylta på hårt drabbade företag under pandemin. väckte en kommittémotion i finansutskottet med krav på sänkta räntekostnader för anstånd med skatteinbetalningar. majoritet ställde sig bakom vår motion, och meddelade regeringen att man halverade räntan på anståndsbeloppet. föreslog regeringen en förlängning av möjligheten till skatteanstånd. föreslogs en höjning av räntan på anståndet. lade fram ett nytt förslag till utskottsinitiativ med krav på sänkta räntekostnader. Även ställde sig bakom vårt förslag. Det är alltså att företagen slipper betala ockerränta på skatteanstånden. Regeringen, däremot, visade att man inte insåg det orimliga i att staten ska tjäna stora pengar på att ge anstånd med skatten under en kris. Jag och finansministern är överens om en sak: Systemet med anstånd med skatteinbetalningar har varit värdefullt – det har räddat både företag och jobb. Modellen för skatteanstånd hämtades alltså från Alliansens krispolitik under finanskrisen, då den moderatledda regeringen tog fram denna modell. Utnyttjandet av denna möjlighet är vad jag förstår betydligt större under denna långdragna kris än vad det var under finanskrisen. Men det finns ett problem: ska dessa skatter betalas. Det blir inte så lätt för företag som fortfarande har en kraftigt minskad intäkt och omsättning att börja betala de löpande skatterna som man ska betala av skatteskulden till följd av tidigare anstånd. Om allt krävs in i sin helhet av de företag som fått anstånd väntar en dramatisk konkursvåg över landet, som slår hårt mot småföretagen och jobben. Och har ju anståndet med skatteinbetalningarna varit helt förgäves och bara fördröjt företagens obestånd . Regeringen måste ge besked om en rimlig återbetalningsplan för företag som fått anstånd med sina skatter. Att ge företagen en plan för att betala in de skatter man fått anstånd med skulle ge företagen en rimlig chans att göra rätt för sig, minska risken för konkurser och minska risken för uppsägning av anställda. Staten skulle spara stora summor på att slippa betala ut lönegaranti till dem som mister jobbet vid en företagskonkurs, och skulle staten få in skatter i stället för att förlora dem vid en konkurs. En avbetalningsplan skulle rädda både företag och jobb och vara en god affär för staten. Ser finansministern inte problemet? Delar hon inte oron för ett växande antal konkurser om skatteanstånden drivs in för snabbt? 66 Finansminister (S): Vi i regeringen har vid upprepade tillfällen visat att vi följer utvecklingen väldigt noggrant och naturligtvis är beredda att anpassa politiken efter hur utvecklingen ser ut. Det var bland annat därför vi förlängde anståndstiden från 12 . På samma sätt kommer vi naturligtvis även att följa utvecklingen väldigt noggrant och återkomma om vi ser behov av att förlänga anståndstiden. Det finns ganska gott om tid fram till dess eftersom det är först som anståndstiden löper ut. Vi följer naturligtvis utvecklingen väldigt noggrant. Det är helt korrekt att just anstånd var något som användes under finanskrisen, och det var väldigt bra att vi kunde plocka upp det förslaget ur byrålådan. Dock tillämpade Alliansen under finanskrisen de räntenivåer som nu kallar för ockerräntor. Om man nu tycker att det var en ockerränta, varför använde man sig av den under finanskrisen? Med det sagt finns det naturligtvis inför nästa kris helt andra möjligheter för regeringar att plocka ur verktygslådan eftersom den har blivit väldigt mycket större under denna kris. 67 (M): När det gäller det där med ockerränta hade vi under finanskrisen ett helt annat ränteläge i . Staten hade helt andra kostnader för sin upplåning än man har , när man i princip kan låna till nollränta. Det går alltså inte att jämföra detta över huvud taget. är räntan i princip noll för staten, och då borde man inte ta ut höga räntor av företagen för skatteanstånden. Men, fru talman, när finansministern ger mig ett icke-svar och bara talar om att man följer utvecklingen noga blir jag bekymrad. När finansministern dessutom i sitt svar hävdar att regeringen under pandemin kontinuerligt visat att den är beredd att fatta de beslut som krävs blir det närmast lite provocerande. Jag påpekade i mitt förra inlägg hur illa och tondövt regeringen agerat när det gäller räntan på skatteanstånden. Men det finns också andra exempel där regeringen visat bristande engagemang eller lagt fram dåligt genomtänkta krisåtgärder. Stödet till enskilda näringsidkare är ett bra exempel. Det föreslogs av , vilket ledde fram till ett uppdrag från till regeringen . Men inget hände , och vi moderater tvingades kalla finansutskottet till ett extra möte för att få svar på varför inget hände. Hade regeringen tagit semester mitt under krisen? Inte förrän kom regeringens förslag om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare. Det tog alltså från det att man fått uppdraget av . Det finns fler exempel. Min och åsikt är att regeringen alltför ofta dröjt alltför länge med de åtgärder som krävts, och jag känner mig därför inte alls trygg med att regeringen kommer att agera med den kraft som krävs i denna fråga. Jag upprepar därför min fråga, fast på ett lite annat sätt: Ser finansministern problemet, och delar hon ett antal företagar- och branschorganisationers oro för ett växande antal konkurser om skatteanstånden drivs in för snabbt? Är finansministern öppen för att införa någon typ av avbetalningsplan för skatteskulder och anstånd? Hur har hon annars tänkt sig att hantera denna situation? ska dessa skatter betalas tillbaka. Att man förlänger anståndstiden med gör inte att de företag som har det tuffast kan börja betala tillbaka. De behöver anstånd , vilket gör att skatteskulden blir ännu större och ska betalas tillbaka. När kan företagen vänta sig ett tydligt besked i frågan om avbetalningsplaner? Det är inte, som finansministern säger, gott om tid. För ett företag krävs en lång planering om man ska klara av en så här allvarlig situation. När företagen nu överväger om de ska våga hålla ut tills pandemin är över, sätta igång företagen igen och rädda jobben eller trots allt tyvärr är tvungna att gå i konkurs spelar detta roll. Det spelar jättestor roll att man vet hur regeringen tänker sig att de ska få möjlighet att betala tillbaka skatteanstånden. Ska det ske snabbt eller över , så att de har en chans att hänga med? Det är alltså inte gott om tid, utan det krävs ett beslut relativt snart för att skapa tydlighet och tydliga förutsättningar för dessa krisdrabbade företag. 68 Finansminister (S): Det är sällan som det är så svårt att göra ekonomiska prognoser som under en kris, särskilt nu när krisen beror på ett virus vars egenskaper vi fortfarande inte fullt ut känner till. Dessutom är det svårt att göra prognoser över den potentiella rekylen. Det är ju lite ovanligt med en kris av den här arten, där det egentligen inte handlar om några grundläggande strukturproblem i ekonomin utan om ett nytt virus. Jag bedömer att det kan finnas en väldigt stark rekyl tillbaka i svensk ekonomi, och det påverkar naturligtvis hur man ska se på en förlängning av anstånden. Det vore inte så dumt att veta vad som händer nu när en större andel av befolkningen är vaccinerad innan man slutgiltigt sätter ned foten om eventuella ytterligare förlängningar av skatteanstånden. Vi i regeringen har visat att vi är beredda att agera i frågan. Annars hade vi ju inte fördubblat anståndsperioden på det sätt som vi nu gjorde under den andra vågen. Där handlar det om att vara snabbfotad och fatta beslut när man har tillräckligt med information. 69 (M): Jag instämmer med finansministern. Det är svårt att göra ekonomiska prognoser när man inte vet hur en pandemi utvecklas, vad som händer efter pandemin och hur snabbt ekonomin kan repa sig igen. Men om detta är svårt för finansministern, och staten är det ändå inget mot hur svårt det är för den lilla enskilda näringsidkaren som har levt med pandemin . Många i vissa branscher har sett sina livsverk förstöras helt och hållet. Vi vet att många branscher har klarat det förvånansvärt bra, men vi vet också att det finns ett antal branscher där det är oerhört tufft. Det är de branscherna som har de stora skatteskulderna , och det är där man har fått anstånd. Det är just i dessa branscher man har den största oron för återbetalningarna av den gigantiska skatteskulden.