prot · H809129 · 2021-05-28 00:00:00 — har vi ett krig som har pågått , med stort mänskligt lidande. Jag tror att tilltron till militära medel är för stor. Jag tror att dialog och samtal är viktigare för att lösa diplomatiska kriser. Men vi måste också förstå att det finns motsatta intressen och att det är dessa motsatta intressen som skapar konflikterna som vi ser mellan och EU och i stort. Därför måste vi också prata om avspänning. 45 HANS (M) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i Jag vill ändå i all vänlighet varna för att blanda bort korten för mycket. Jag ska ge ett exempel, fru talman. har den stora upprustningen i världen varit i . Den drivs av , vilket har lett till att , och nu ökar sina försvarssatsningar. Kan man på något sätt säga att det är därför att de utgör ett hot och att de söker en krigsrisk? Absolut inte, fru talman! De gör det ju som logiska motreaktioner på vad ägnar sig åt. På samma sätt är det i vår del av , och då är det väsentligt att försöka förstå att det vill inrätta är sin egen intressesfär. Man vill neka länder, inklusive , möjligheten att om de så önskar söka Natomedlemskap. Där, fru talman, måste väl ändå hålla med. Ni i är emot ett svenskt Natomedlemskap, men ni måste erkänna att ska ha rätt och möjlighet att om man så önskar söka det. 46 (V) replik: Jag tycker inte att ska söka Natomedlemskap. Det gör jag främst för att jag tror att det skulle bidra till ökad upprustning i men också ökade spänningar mellan och andra länder. Att gå med i en militärallians som säger att man ska försvara varandra om något händer, betyder det att agerande från till exempel , eller skulle kunna leda till att dras med i krig som vi inte vill vara en del av? Jag är stolt över att vi har varit utanför krig . Senast var vi i krig mot , men jag hoppas att det aldrig kommer att upprepas. Jag tror att vi kan lösa det på ett diplomatiskt sätt. Vi måste se att säkerhet inte blir bättre för att skaffar fler kärnvapen. Jag kan inte förstå hur det skulle stärka min säkerhet. Vi måste också se hur olika aktörer som till exempel medvetet eldar på de konflikter som finns, till exempel i , genom ökad vapenexport. Det finns liknande exempel på att svensk vapenexport bidragit till att elda på konflikter, till exempel den mellan och . 47 (C) replik: Ja, vi i utrikesutskottet är överens om att både utrikesministern och utrikeshandelsministern ska komma till utskottet. Vi hörde tidigare utrikesministern nämna att sanktioner mot Nord Stream 2 skulle kunna drabba svenska eller europeiska företag. Det är klart att sanktioner drabbar företag. Det är viktigt att se över hur svensk handelspolitik fungerar om den hindrar sanktioner mot till exempel belarusiska energiföretag. Det är viktigt att klargöra. talar om tydlighet och en konsekvent röst. Jag undrar: Anser att den svenska alliansfriheten tjänar väl? 48 (V) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i Sanktioner är ett viktigt instrument, särskilt i kampen mot diktatorn . Jag hoppas att nu vänder från att ha hjälpt energibolagen i till att vara med och sätta upp dem på EU:s sanktionslista mot , just för att de är en del av regimens sätt att finansiera sig och finansiera internt förtryck av oppositionen. När det gäller svensk alliansfrihet menar jag att den gynnar och vår omvärld. Det gäller inte bara utan alla länder runt omkring oss. Att vi säger att vi är alliansfria betyder att vi tydligt signalerar fredliga anspråk i världen. Vi har inga ambitioner att utöka vårt territorium eller ha något otalt med våra grannländer, och jag tror att det är väldigt bra. Sedan är det ju så att situationen är svårare mellan många grannländer än mellan oss och de grannländer vi har. Men det har tagit att bygga upp de relationerna. För bara var på väg in i krig med . Men då stod den svenska arbetarrörelsen upp mot kriget, och det blev ett fredsavtal i stället. 49 (C) replik: Jag är nyfiken på om och har hört någon annan än just utrikesminister uttala att den svenska alliansfriheten tjänar landet väl. Finns det några andra uttalanden att hänvisa till? Om vi ska klara att vara tydliga mot och konsekventa i vår politik måste vi naturligtvis också vara beredda att bredda sanktioner. Är redo att stå upp för Magnitskijsanktioner som träffar systematisk korruption och penningtvätt? 50 (V) replik: Ja, jag har ett nytt besked till . står numera bakom breddade sanktioner inom den så kallade globala sanktionsregimen för mänskliga rättigheter så att de även omfattar systematisk korruption. Detta är ett nytt besked vi lämnar. Vi har funderat, tittat på de förslag som finns och tagit ställning – vi har landat i att det kan vara en bra väg att gå. Däremot finns det hos mig fortfarande stor oro kring rättssäkerheten i EU:s nya sanktionsregim. Det finns en historia kring till exempel terrorlistningen som jag tycker har visat på det problematiska med att peka ut personer eller organisationer för snabbt när det sedan visar sig att det inte rör sig om terrororganisationer. Detta drabbade flera svenskar . De drabbades hårt av detta, ekonomiskt och personligt. Jag tycker att de rättssäkerhetssystem som har byggts upp kring sanktionsregimen inte är tillräckliga . Jag hoppas att vi tillsammans i riksdag kan jobba för att utveckla detta i EU. 51 (KD) replik: Som jag tidigare nämnde utgör enligt underrättelse- och säkerhetstjänster det största säkerhetshotet mot , tillsammans med och . skriver i sin årsrapport att den ryska regimen har avsikt och förmåga att allvarligt försvaga handlingskraft, vilket tar sig uttryck i kontinuerlig rysk säkerhetshotande verksamhet. Var tredje rysk diplomat i är en underrättelseofficer. Särskild debatt om händelseutvecklingen i I den situationen, fru talman, skriver utrikespolitiske talesperson följande: ”Det största hotet mot och den svenska befolkningen är inte .” Så, , varför förminska hotet? Varför förvanska sanningen? 52 (V) replik: Jag tycker att jag har varit tydlig både i den här debatten och i tidigare debatter, men också i den debattartikel som hänvisar till. Det finns ett militärt hot från . Men av fred i tycker jag att man med visst fog kan säga att det inte är sannolikt att ett ryskt militärt angrepp sker mot . Jag tycker att man i debatten spelar upp det hotet, förstärker konflikten och bidrar till att inte skapa ett folkligt utbyte mellan svenskar och ryssar. I stället utmålar man det lite som att alla ryssar utgör ett hot mot . Därför är jag tydlig med att det finns andra hot mot , som mer troligt kommer att bli verklighet. Det handlar till exempel om klimatkrisen, pandemier och cyberattacker. behöver i ett totalförsvarsperspektiv rusta sig för att möta de hoten. Vi kan inte stirra oss blinda enbart på ett militärt angrepp. 53 (KD) replik: tackar för det svaret, . Det är nämligen precis så det brukar låta från Kreml. När annekterar och mördar i östra är Nato ansvarigt för det försämrade säkerhetspolitiska läget. När fria och demokratiska stater blir medlemmar i den västliga försvarsalliansen rustar Nato upp och utvidgar sitt territorium. Med sin debattartikel i och det vi just hörde fullföljer en inom Vänstern nedärvd sedvänja, nämligen att demonisera det demokratiska och relativisera diktaturen i . Det är, med förlov sagt, bedrövligt. 54 (V) replik: Jag instämmer inte i beskrivning av den politik jag för. Jag tycker att jag har varit tydlig med att utgör ett hot mot framför allt sitt eget folk, mot grannländerna runt omkring , vilket vi tydligt har sett många exempel på, och även mot . Men det hotet måste man spegla på rätt sätt. Man måste visa på att det är ett dagligt säkerhetshot mot dem som inte gillar regimen i Kreml eller kleptokratin och dess beteende – att roffa åt sig tillgångar som tillhör det ryska folket. Jag skulle rekommendera läsning. Jag skulle rekommendera , DN-korrespondent i , och hennes bok . Hon pekar just på hur man slår mot den civila befolkningen och hur man är en auktoritär stat, men inte en totalitär stat, som till exempel och , som är tydliga exempel på sådana. krävs det lite sunt förnuft också. 55 (KD): Särskild debatt om händelseutvecklingen i Despotin i , inte det ryska folket, utgör ett allvarligt internationellt säkerhetshot. Dödandet i östra och annekteringen av illustrerar vad den kraftiga ryska upprustningen syftar till. Det är ingen tvekan om att Putinregimens maktambitioner sträcker sig långt utanför det egna landets gränser. I bidrar agerande till krig och allvarlig destabilisering genom direkt stöd till regimerna i , och . I den säkerhetshotande verksamhet som bedrivs i är tillsammans med det största hotet. För att skydda sig mot auktoritära stormakter, politiskt och militärt, är internationell samverkan ett måste. gäller det att vara tydlig i denna situation. Inget av de avtal som har på försvarsområdet innehåller några löften om hjälp utifrån. Vi talar om ökad osäkerhet. Vi ser hur utvecklas. Vi vet att en skarp situation någonstans i påverkar alla länder i området. Ändå, fru talman, står utan försvarsgarantier. Det är hög tid att ändra på detta. Är det något denna debatt har visat är det att ett svenskt medlemskap i är viktigare och mer angeläget än kanske tidigare. 56 (L): går mandatet ut för enligt den resolution som ger FN möjlighet att föra in humanitär hjälp till , till de områden som inte kontrolleras av regeringssidan. var fyra gränsövergångar öppna, bland annat från den irakiska sidan, en gränsövergång från och även en från in till de icke Asadkontrollerade områdena. tvingade och FN att stänga tre av dessa fyra gränsövergångar. finns det en kvar; den går in till och är enda möjligheten att få in humanitär nödhjälp till den enklav som härbärgerar uppskattningsvis 4,2 miljoner syrier, varav väldigt många är internflyktingar. hotar att i blockera möjligheten att fortsatt hålla denna gränsövergång öppen. Det innebär i så fall att den enda möjligheten att få in hjälp till ska gå via . Alla förstår att det inte kommer att fungera. Det kommer inte in en enda säck mjöl till , där 4 miljoner civila just nu befinner sig. Detta agerande från i FN riskerar att skapa ytterligare en humanitär härdsmälta i . Följden blir förutom det mänskliga lidandet också ett ökat tryck på FN, på grannländerna och i förlängningen också på och . När vi diskuterar blir det ofta en diskussion om vårt närområde. Det är fullt förståeligt, för kartan ser nu en gång ut som den gör. Men vi måste även se hur destabiliserar utvecklingen i och vilka konsekvenser det får. 57 (MP): Särskild debatt om händelseutvecklingen i internationella samverkan med avser breddad demokrati, mänskliga rättigheter, miljö, klimat och jämställdhet. Sidas fortsatta arbete och närvaro för ökade självbärande relationer mellan länderna är avgörande, i synnerhet när ryska medborgare inte kan åtnjuta grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Det allmänna säkerhetsläget har försämrats, och har därför haft anledning att se om sitt eget hus. har inrättat Myndigheten för psykologiskt försvar och Nationellt centrum för cybersäkerhet. stärker också det civila och militära försvaret i enlighet med det försvarsbeslut som vi har fattat i . Demokratiindex sjunker världen över, mänskliga rättigheter kränks och människor blir mindre fria. Detta är ett exempel på. Demokratisering skapas dock inte av förstärkta försvarsbudgetar allena utan av respekt för människor och deras rättigheter. Avslutningsvis vill jag därför rikta blicken bort från den ryska staten och våra egna säkerhetspolitiska behov och mot människors vardag i . Vad kan vi göra för att bidra till positiv förändring, stödja de goda krafter som finns och uppmuntra samarbeten där det verkligen behövs inom det civila samhället, demokrati, jämställdhet och miljö- och klimatfrågor? Det är genom lyckat arbete inom de områdena som det säkerhetspolitiska hotet från kan minska. Vi måste ge allt stöd vi kan till de krafter i som vill se en annan framtid. Stödet till civilsamhället och till fria medier är oerhört viktigt. Våra markeringar mot den ryska staten får inte innebära att vi kväver stödet till de krafter som måste vara grunden för en förändring. Det gäller att skilja på det ryska ledarskapet och den ryska befolkningen, där det civila samhället, som är satt under hårt tryck av myndigheter, behöver ökat stöd. 58 HANS (M) replik: Jag har tidigare berömt för det nya som hyllar ökade försvarsutgifter. Jag gör det igen. Jag tycker att det är bra att ni har anslutit er till den gruppen av partier i riksdag. En av de poster har i den i mitt tycke olyckliga rödgröna regeringen är posten som biståndsminister. Vi vet att det finns grupper i som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter – detta visade sig i replikväxlingen mellan och undertecknad. Men det finns också sådana grupper utanför . Allt fler tvingas ju ut. Inte minst gäller detta , där man har upprättat exilstationer i både och . Min konkreta fråga är: Vad försöker göra för att underlätta och hjälpa även de i exil verkande? Jag ställde en fråga om detta till biståndsministern för någon tid sedan och fick ett mycket kryptiskt svar. Skulle kunna vara förebedjare för att vi skulle kunna göra något för exilgrupperna också? 59 (MP) replik: Tack, , för ditt beröm! Vi ska ändå vara klara över att det vi gör är att vi förhandlar om vad som behöver göras, vi kommer överens och står upp för de fattade besluten. Det är så jag och tycker att det ska fungera. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Sedan är vi ett parti som på lång sikt vill se en militär nedrustning. Det vi vill se är en fredligare värld där det inte finns ett behov av ökade militära utgifter och fler vapen. Vi vill inte exportera fler vapen till konflikter. Vi tror inte att fler vapen leder till mer fred. När det gäller stöd till exilgrupper är jag rädd att om biståndsministern ger ett i tycke kryptiskt svar kan jag nog inte klargöra det på rak arm. Men det är såklart viktigt att stödja demokratikämpar var de än befinner sig. Om man tillhör den demokratiska oppositionen och flyr utomlands är man fortfarande i behov av stöd. 60 HANS (M) replik: Konflikten mellan vad gör i regeringen och vad skriver i sina program får ni nog lösa själva inom det gröna. Det budskap som ger här i talarstolen är väl bra, men jag önskar att skulle kunna vara drivande inom regeringen när det gäller hur vi på plats skulle kunna ge stöd och hjälp åt olika exilgrupper. Låt mig ge ett konkret exempel. I finns , som har ett journalistprogram som utbildar duktiga medieföreträdare och granskare när det gäller förhållanden i och också i . Det handlar om småpengar i biståndsbudgeten, och just därför kanske de bara försvinner. Man har pekat på som ansvarigt och så vidare. Är inte detta ett typexempel på vad som verkligen skulle behövas i dessa tider, alltså granskande journalister, personer som befinner sig utanför och men ändå kan följa vad som händer? Vore inte detta ett bra projekt för att driva inom regeringen? 61 (MP) replik: Jag tycker att det är viktigt att man kan hålla flera tankar i huvudet och både se en vision av hur samhället ska se ut och hantera det som behöver göras här och och i samverkan med andra partier i , såklart. Precis som jag sa förstår jag den ökade risken för den som tillhör en demokratisk opposition men befinner sig utomlands och fortsätter sitt arbete. Jag nämnde i mitt anförande att är ett av världens farligaste länder för journalister. Att stötta den typen av insatser tycker jag låter som en klok idé. Utan att veta de exakta detaljerna när det gäller de satsningar som görs tycker jag att beskrivning låter positiv. 62 (SD) replik: Tack, , för ett intressant inlägg! Jag tror nog att vi är ganska många som är överens om att brott mot de mänskliga rättigheterna kan tacklas med dels piska, dels morot. Ett exempel på en piska kan vara sanktioner. Vi har sett hur man inom EU äntligen har kunnat enas om en form av Magnitskijsanktionsregim. Min fråga till är: Vad är det som gör att och den inte står bakom en nationell Magnitskijsanktionsregim? Varför ska vi inte ens ha möjligheten att införa nationella sanktioner om ett sådant behov skulle uppstå? 63 (MP) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i Tack, , för frågan! Den sanktionslagstiftning som finns inom EU är relativt ny och har precis börjat användas. Jag tror att denna typ av sanktioner behöver införas tillsammans med andra för att de ska fungera effektivt. Sedan tror jag att det är viktigt att man följer upp, diskuterar och vrider och vänder på hur sanktionerna fungerar, vad de ger för effekter och hur man vill utveckla dem. 64 (SD) replik: Naturligtvis blir det mer effektivt om fler länder agerar gemensamt. Men varför motsätter man sig att vi ens ska ha möjligheten att agera ensamt som land? Vi har ju sett att exempelvis baltländerna, och en lång rad andra länder har nationella Magnitskijlagstiftningar av olika typ. Det de då har som inte vi har är möjligheten att snabbt agera när det gäller. Det har vi också sett att har gjort. Varför ska inte ha den möjligheten? Vad är det som hindrar regeringen från att göra så att vi får den möjligheten? 65 (MP) replik: Jag kanske återupprepar mig lite, men jag tror fortfarande att det är just den stora enigheten. Det är också något som jag tycker har präglat debatten : Det är viktigt att man kan kroka arm och vara tydlig tillsammans med olika åtgärder. Jag tycker fortfarande att Magnitskijlagstiftningen och sanktionsregimer är någonting som man ska hålla ögonen på. Man ska fortsätta att diskutera och vrida och vända på dem och kanske utveckla dem än mer för att de ska bli ännu mer effektiva verktyg. 66 (C) replik: Jag skulle vilja fråga om har sett eller hört något land som hävdar att den svenska alliansfriheten tjänar dem väl, något annat land än ? Lavrov har ju sagt det – det har vi hört. Men finns det några andra som anser att den svenska alliansfriheten tjänar dem väl? Sedan, fru talman, vill jag fortsätta med Magnitskijlagstiftning. Vi hade ju framgång här med . Jag hoppas att jag kan få ett lika framgångsrikt svar från när det gäller att bredda Magnitskijsanktionerna till att också omfatta systematisk korruption och penningtvätt. Det skulle drabba och slå tydligt mot både och , fru talman. 67 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag ska säga att jag är osäker på hur ofta andra länder i offentliga diskussioner diskuterar just alliansfrihet och huruvida den har tjänat dem väl. Jag tycker att man ska vara noggrann med att det är som bestämmer vad gör. Att och regeringen inte vill gå med i Nato handlar inte om vad tycker om det. Det handlar om vad vi tycker om det och om hur vi vill att vår säkerhetspolitik ska se ut. Särskild debatt om händelseutvecklingen i När det gäller framgången med är det alltid spännande att höra nya besked i kammaren. Jag säger lite som jag sa i det tidigare replikskiftet. Det en ny lagstiftning som börjar användas. Jag tycker att man ska hålla öppet för att diskutera den och att man ska utvärdera hur den fungerar och hur den kan användas. Och det är av stor vikt att man kan vara många och att det är inom EU som man genomför dessa sanktioner. 68 (C) replik: Det är spännande att lyssna till . Det finns då inget tydligt exempel på något annat land, vid sidan av , som ser att det är av värde för dem att är alliansfritt. Jag hör att och vill att ska fatta beslut om svensk säkerhetspolitik – det tycker självklart vi också. Men, fru talman, riksdag har uttalat att en Nato-option ska ingå i svensk säkerhetspolitik. Det är väl en tydlig signal om vad riksdag vill se. Varför vill inte lyssna på riksdag? Och, fru talman, det finns ett antal länder som har systematisk korruption och penningtvätt med i sina sanktionsregimer. Varför ska vi inte vara med och ta lead i stället för att vänta ? 69 (MP) replik: När det gäller huruvida alliansfrihet gynnar eller inte gynnar andra länder vet jag inte heller om det är länder som uttalar att de tycker att militära alliansfrihet är ett problem för dem. Men det kanske finns exempel på det som jag inte känner till. Det är regeringen som ansvarar för säkerhetspolitiken, och där är regeringspartierna överens. Vi ser inte att en Nato-option eller en Natoanslutning ökar vår säkerhet. Vi vill se multilaterala samarbeten som stärker . 70 (KD) replik: Europaparlamentariker har i olika sammanhang uttalat skarp kritik mot gasledningen mellan och , Nord Stream 2. Kravet är att det politiska trycket på regimen i måste öka för att få detta projekt avbrutet. har på hemmaplan, så att säga, tillsammans med Socialdemokraterna motsatt sig att Nord Stream ska vara en del av de nya sanktioner mot den ryska regimen som EU just genomfört. Min fråga är: Vad är det som gäller? Är det kritiska hållning i ? Eller är det den fogliga linjen i ? 71 (MP) replik: har varit negativt inställda till Nord Stream 2. Det tror jag inte är någon hemlighet. Sedan tycker jag att utrikesministern på ett tydligt sätt klargjorde hur situationen ser ut. Ett skäl är att vi inte vill vara beroende av på något sätt, inte när det gäller rysk gas och inte heller när det gäller ryskt uran. Det är också en fråga som jag tycker att man behöver kunna besvara om man tycker att det är viktigt med kärnkraft i . Uranet kommer ju någonstans ifrån. 72 (KD) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i Ja, men det är väl utmärkt om är emot detta och ser farorna, inte minst säkerhetspolitiskt, med en fortsatt utbyggnad av Nord Stream 2. Men om partiet verkligen ser farorna går det ju inte att säga nej till att se gasprojektet som sådant i ljuset av alltmer auktoritära och aggressiva uppträdande i närområdet. Vi måste sätta tryck på den ryska regimen , genom sanktionerna och genom att kräva ett stopp för Nord Stream 2. Varför vill ni inte vara med på det? 73 (MP) replik: Utrikesministern redogjorde för hur den politiska situationen och den folkrättsliga situationen ser ut inom EU när det gäller Nord Stream 2 och också hur utrikesministern för fram de ställningstaganden som har gjort i . Det är ju så – det känner säkert alla igen som arbetar med demokrati – att det är ett ständigt samarbete. Det handlar om att hitta vägar framåt tillsammans, och det behöver man göra i regeringar, i riksdagar och inom EU. 74 Utrikesminister (S): och relationer med kommer att förbli komplicerade så länge fortsätter att utmana våra intressen och värderingar. Vi behöver agera långsiktigt och balanserat och med strategiskt tålamod både bilateralt och inom EU, och FN. Vi måste fortsätta markera mot överträdelser av folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen. ska vi söka samarbete på områden där det ligger i vårt intresse, exempelvis när det gäller miljö, klimat, hälsa och handel, samt vidareutveckla stödet till det civila samhället och det mellanfolkliga utbytet. Jag välkomnar dagens särskilda debatt om den viktiga relationen till . En bred parlamentarisk samsyn i denna viktiga utrikes- och säkerhetspolitiska relation är en styrka för . Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. vice talmannen meddelade att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:731 Interpellation 2020/21:731 Statligt stöd till klimatskadlig verksamhet av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Per (MP) Interpellation 2020/21:744 Interpellation 2020/21:744 Krigsbrott mot kvinnor och dess följder av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2020/21:756 Interpellation 2020/21:756 finansiering av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:757 Interpellation 2020/21:757 Nytt slutdatum för ripjakt av i (M) Interpellationen kommer att besvaras .