prot · H809134 · 2021-06-04 00:00:00 — Finns det något initiativ för en bredare översyn av politiken för personer som av olika skäl inte kan vara på arbetsmarknaden utan särskilt stöd och där ingår som en del av en helhet? Detta tror jag verkligen är nödvändigt, och jag efterlyser svar från ministern om det. 37 (M): Jag kommer tillbaka till de frågor som jag ställde i utskottet. Ministern har fått tid på sig att förbereda sig på dem. Vi fick ju inget svar där. Var tredje person inom har en kognitiv funktionsnedsättning. Denna grupp har, tillsammans med de personer som har nedsatt inlärningsförmåga, ökat dramatiskt. Min fråga är: Vilken klassificering används i detta sammanhang? Vad menas egentligen med en kognitiv funktionsnedsättning? Jag vet vad som menas, men jag efterlyser vad som avses i dessa sammanhang när det gäller . Man skulle kunna anse att detta är frågor på detaljnivå, men det är det inte. Det är ytterst relevant eftersom denna grupp har ökat så väsentligt. Man måste inför en eventuell justering ha en god kunskap om vilka diagnosgrupper som finns inom . Något har skett , och det krävs en analys. Var femte person har nedsatt inlärningsförmåga. Jag skulle jag vilja ha ett förtydligande även av det begreppet. har antalet anställda med nedsatt eller begränsad rörelseförmåga halverats . hade man , och 2020 är det . Det är en anmärkningsvärd minskning, och jag skulle vilja ha kommentarer kring det. Det är viktigt med dessa detaljer så att vi verkligen förstår orsak och verkan, som jag sa. Åldersspannet har också förändrats. var , och har den gruppen minskat till . Vi kan också se på könsfördelningen. Det är män och kvinnor, alltså en stor övervikt av män. Ministerns analys av detta vore intressant. Jag fyller på med röster kring utifrån samhället. Chefer har påtalat att det inte sker någon personlig introduktion av de anställda och ingen anpassning till vars och ens förmåga. Alla ska in på samma schema. Statskontoret slog larm om en lägre andel personer med rörelsenedsättning och en ökad andel utrikesfödda med arbetsförmåga. Andelen människor med stora behov av stöd och anpassning har minskat eftersom kraven har skärpts. Bolaget får dessutom en klumpsumma på flera miljarder, och det finns stora problem med att ersättningen betalas ut just i klump. Det är svårt att följa vad pengarna har använts till; det är också anmärkningsvärt. uttrycker att det inte från vare sig årsredovisning eller någon annan ekonomisk redovisning går att härleda hur ersättningen har använts. Det rör sig alltså om ett statligt bolag som inte har den transparensen. Det är högst anmärkningsvärt, måste jag säga. Min fråga till arbetsmarknadsministern utifrån detta blir: Hur kan regeringen eller arbetsmarknadsministern tolerera detta? Det handlar alltså om skattemedel, och varje krona borde utvärderas. Hamnar den rätt, för den enskilde arbetstagaren men också för samhället i stort? Bristen på transparens är anmärkningsvärd. Ministern får gärna kommentera detta. 38 Arbetsmarknadsminister (S): Varje skattekrona ska användas till det den är avsedd för. Det är också centralt i det arbete som vi nu bedriver från regeringens sida och i de uppdrag vi har gett för att säkerställa bland annat att rätt målgrupp anvisas till . Att man ska ha goda arbetsvillkor är självklart också en väldigt viktig utgångspunkt. Jag delar verkligen bild. Vi ska skapa ett arbetsliv där alla får plats och behövs – ett arbetsliv som ger förutsättningar att bidra utifrån egen förmåga, som ger både trygghet, utveckling och arbetsglädje och där man har goda villkor. Detta ska gälla för alla i vårt avlånga land, så det är en viktig utgångspunkt. Vi ser en tudelning på svensk arbetsmarknad. Det är därför regeringen vidtar en rad olika åtgärder för att både möta de behov som finns hos personer med en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga och ge möjlighet för alla som har till exempel en lägre utbildningsnivå att fylla på sina kunskaper för att kunna ta de jobb som växer fram i ekonomin. Det är ingen tvekan om att arbetsmarknaden har förändrats. Det är tuffare krav , som beskriver. Detta har också påverkat och det arbetsliv som medarbetarna där möter. Utöver stora satsningar på till exempel utbildningsreformer och stöd till människor när det gäller att komma in i olika typer av utbildningar har vi också ett antal nya reformer på gång. En sådan är etableringsjobb, något som också är viktigt om man tittar på den stora grupp som står långt från arbetsmarknaden , som långtidsarbetslösa. Regeringen vidtar alltså en rad olika åtgärder för att säkerställa just det arbetsliv vi talar om, där man har ett arbete och rätt till egen försörjning – ett arbetsliv där alla får plats och behövs, helt enkelt. Detta är en väldigt viktig utgångspunkt för mig och regeringen. Från vänsterhåll väcks ibland diskussionen om att affärsmässigheten är ett problem för . Från högerhåll låter det ibland precis tvärtom: har så goda ekonomiska förutsättningar att de dumpar priser; man tar upp konkurrensfrågan. Jag håller inte med interpellanterna om något av dessa perspektiv. Jag skulle vilja säga något kort om hur jag och regeringen ser på modellen med och varför den är utformad på just det sättet. Idén med är att människor ska få riktiga jobb. I många länder har man i stället skapat låtsasjobb, där människor med en funktionsnedsättning hamnar i passivitet. Vi tror inte på det. Människor som har en funktionsnedsättning ska få riktiga jobb där de verkligen kan bidra och behövs. Det är så man får utveckling, gemenskap och stolthet i sitt arbetsliv. För att detta ska vara möjligt via måste producera sådant som faktiskt behövs och efterfrågas på arbetsmarknaden. Detta betyder i praktiken att man också konkurrerar med andra aktörer om uppdrag på marknaden. Det är självklart för oss att arbetet ska anpassas efter förutsättningarna för dem som anvisas till och har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det är därför får ersättning från staten: för att kunna kompensera och anpassa arbetet för dessa individer. Affärsmässigheten får alltså aldrig eftersträvas på bekostnad av medarbetarna. Det är för dem som existerar, och arbetet ska alltid anpassas efter medarbetarnas förutsättningar. 39 (V): Det är en återkommande talepunkt att vi inte ska tillbaka till skyddad verkstad. När det handlar om industriproduktion av enklare slag har behoven ändrats, liksom ekonomins sätt att fungera. Men jag menar att man då måste ha ett bättre svar på vad de personer som tidigare kanske passade väldigt väl för jobb inom den typen av produktion ska göra i stället, som kan vara tryggt och utvecklande för dem. Det behövs ett arbete från regeringens och sida för att komma framåt i den frågan. Lösningen för alltför många har varit att man har sagt att det går jättebra att vi växer inom exempelvis städbranschen, och det funkar bra för en del personer på . Men det funkar väldigt dåligt för andra, och det är de som kommer i kläm. För att detta ska funka menar jag att det är jätteviktigt att man verkligen lyssnar på de anställda och deras fackliga företrädare. Jag tror verkligen att det är viktigt att understryka att det inte alltid kan göras på samma sätt som när man frågar mellanchefer hur de har det på jobbet. Det krävs ansträngning och arbete för att få fram de verkliga problemen och lyssna på folks olika erfarenheter av att vara på . Jag tycker som sagt att det finns flera saker som är bra i det som ministern sa, men jag är fortsatt mycket orolig för hur dessa stora strukturella problem ska lösas. Ministern återupprepar en del utgångspunkter, som vi är överens om, men det räcker inte att ha bra utgångspunkter om man råkar gå åt fel håll. Jag hoppas därför att vi kan fortsätta ha den här dialogen. 40 (M): Jag måste ändå kommentera detta med affärsmässighet. Det handlar alltså om att man vinner anbud för att man kan ha låga kostnader, till exempel för två personer som utför gräsklippning. Då håller man med både bränsle och själva maskinerna. Det finns ju ingen annan som kan konkurrera med sådant. Det kanske mest anmärkningsvärda är väl att man när egen personal inte har tillräckliga kompetenser eller förmågor tar in underleverantörer, alltså helt friska personer. Det handlar om städning på och på SF:s biografer i , där fullt friska personer verkar i organisation. Det känns ytterst anmärkningsvärt, och det finns stora frågetecken kring det. Detta säger jag bara som en kommentar till detta om affärsmässighet. Jag hör vad ministern säger i redogörelsen för åtgärder. Bättre sent än aldrig, kan man kanske säga. Det är bra att ministern har höga förväntningar, och vi kommer att följa detta. har tagit många debatter om , och vi kommer att fortsätta göra det. Det är stora brister gällande arbetsmiljö, avsaknad av individuella anpassningar och osund konkurrenssituation. Det handlar om att väljer sina arbetstagare. Personer med fysiska funktionsnedsättningar får inte plats medan personer utan funktionsnedsättningar arbetar inom . Åldersstrukturen har förändrats liksom könsfördelningen. Personer som är anställda i vanliga städföretag arbetar i , som jag sa. Listan kan göras lång. kommer att följa den här frågan. Den är ytterst relevant och viktig. Jag avslutar ändå med att tacka ministern för att vi fick tillfälle att diskutera ett oerhört viktigt ämne. 41 Arbetsmarknadsminister (S): Tack till interpellanterna! Jag vill avsluta med att säga att jag känner en stor stolthet över . Jag välkomnar att brister och problem kommer upp, för det är på det sättet som vi också kan göra något åt dem. Det har jag också sagt tidigare i den här debatten. En viktig fråga som tas upp av båda interpellanterna handlar om detta med att erbjuda meningsfulla arbeten inom en bredd av olika arbetsinsatser som också motsvarar individernas behov. Såväl som var inne på den frågan. Det är ett av skälen till att vi från regeringens sida har gett ett uppdrag att just se till att öka bredden av olika typer av jobb beroende på vad det är för typ av problem som individen behöver få stöd med och hitta en bra sysselsättning utifrån. Som sagt, vi vidtar nu många olika åtgärder från regeringens sida. Det handlar om arbetsmiljön, anvisningarna och de ekonomiska förutsättningarna för bolaget, och det handlar om att säkerställa att är verksamma inom en bredd av olika verksamheter. Allt detta är viktigt för att ska kunna erbjuda meningsfulla och utvecklande jobb där individen får arbete utifrån sina förutsättningar. Problem ska åtgärdas, punkt. Men jag vill inte låta detta komma i vägen för att se att är en oerhört viktig verksamhet som vi också ska vara stolta över. Min ambition är att fortsätta att utveckla till att bli ännu bättre. Man ska fullt ut kunna erbjuda meningsfulla jobb med en god arbetsmiljö för alla som arbetar där. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:RR5 Riksrevisorns årliga rapport med anledning av prop. 2020/21:196 Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel 2020/21:4082 av m.fl. (SD) 2020/21:4083 av m.fl. (M) 2020/21:4084 av m.fl. (KD) § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:796 Universitets- och högskolerådets validering av utländska gymnasiebetyg av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:797 Sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:798 Vårjakt på i hela landet av (M) till statsrådet (S) 2020/21:799 En strategi för en återstart av kultursektorn av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:800 Hanteringen av elbilsbränder av (M) till statsrådet (S) 2020/21:801 Åtgärder för att öka villabyggandet av (KD) till statsrådet (MP) 2020/21:802 Det framtida ålfisket av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:803 Upphörandet av det allmänna uppdraget av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:804 Svenskt kustfiske av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:805 Ett projekt för att rädda ask och alm av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:806 i av (SD) till statsrådet (S) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:3092 Fler skadade kvinnor än män inom den psykiatriska vården av (SD) till socialminister (S) 2020/21:3093 Illegala transporter av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:3094 Bristande tillgänglighet till av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:3095 Bekämpning av granbarkborren i reservat av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3096 Lång väntan på uppkörningstid av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:3097 En höjning av jaktkortsavgiften av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3098 Ökade möjligheter för äldre att komma ut i friska luften av (M) till socialminister (S) 2020/21:3099 Förändringar i jaktförordningens regler för jakt med lös hund och hundträning av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3100 Presidentvalet i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:3101 Stöd till folket i av (SD) till statsrådet (MP) 2020/21:3102 Den ökande vargstammen av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3103 Möjligheten att spara till en kontantinsats av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:3104 Ersättning vid markintrång av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:3105 Rättigheter för resande med kollektivtrafik av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3106 Kompetensförsörjning av specialistsjuksköterskor inom intensivvården av (M) till socialminister (S) 2020/21:3107 En mer flexibel plan för återöppnandet av arenasporter och större evenemang av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:3108 Trafiksäkerhet vid järnvägsövergångar av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:3109 Vikten av verksamhetsförlagd utbildning av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3110 Internationellt stöd för ökad sjukvårdskapacitet av (M) till socialminister (S) 2020/21:3111 Fysisk aktivitet i skolan av (C) till utbildningsminister (S) 2020/21:3112 bidrag till ideella läxhjälpsföreningar av (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:3113 Rättssäkerheten för jägare av (M) till statsrådet (S) § 12 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2020/21:2958 Belarusaffären av (SD) till utrikesminister (S) § 13 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 2 Anmälan om granskningsrapport § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Svar på interpellation 2020/21:648 om implementering av EU:s engångsplastdirektiv 1 Miljö- och klimatminister (MP) 2 (SD) 3 Miljö- och klimatminister (MP) 4 (SD) 5 Miljö- och klimatminister (MP) 6 (SD) 7 Miljö- och klimatminister (MP) § 5 Svar på interpellationerna 2020/21:693 och 694 om implementering av vapendirektivet 8 Miljö- och klimatminister (MP) 9 KOPPARKLINT (M) 10 (M) 11 Miljö- och klimatminister (MP) 12 KOPPARKLINT (M) 13 (M) 14 Miljö- och klimatminister (MP) 15 KOPPARKLINT (M) 16 (M) 17 Miljö- och klimatminister (MP) § 6 Svar på interpellation 2020/21:727 om information från utrikesministern och UD med anledning av svenskars död i 18 Utrikesminister (S) 19 (M) 20 Utrikesminister (S) 21 (M) 22 Utrikesminister (S) 23 (M) 24 Utrikesminister (S) § 7 Svar på interpellation 2020/21:744 om krigsbrott mot kvinnor och dess följder 25 Utrikesminister (S) 26 AMINEH KAKABAVEH (-) 27 Utrikesminister (S) 28 AMINEH KAKABAVEH (-) 29 Utrikesminister (S) 30 AMINEH KAKABAVEH (-) 31 Utrikesminister (S) § 8 Svar på interpellationerna 2020/21:709 och 710 om 32 Arbetsmarknadsminister (S) 33 (V) 34 (M) 35 Arbetsmarknadsminister (S) 36 (V) 37 (M) 38 Arbetsmarknadsminister (S) 39 (V) 40 (M) 41 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Anmälan om interpellationer § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 12 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 13 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2021