prot · H80983 · 2021-02-24 00:00:00 — Jag förstår att hon står inför en tuff uppgift att sätta sig in i många områden och utrikespolitiken, där det ibland är hårda tongångar och tuffa . Jag hoppas på ett tufft miljöparti som vågar stå upp för sina värderingar och sin bakgrund i klimat- och miljörörelsen och i fredsrörelsen. Det är viktigt att ni trycker på för som observatör till kärnvapenkonventionen. Det var välkommen information från utrikesministern att man har skickat brev till FN och meddelat att ska delta som observatör. Det är bara genom att MP ligger på hela tiden som kommer att ligga i framkant. Det är också i grunden bra att vill ha vaccin och att hela världen ska skyddas. Vi har sett att det lätt blir nationell protektionism i frågorna. Där är röst viktig så att biståndsarbetare och sjukvårdspersonal runt om i världen vaccineras i ett första skede. 129 (MP) replik: Jag har såklart mycket kvar att lära, men jag känner mig trygg i grundvärderingar i freds-, miljö-, kvinno- och klimatrörelsen, det vill säga att stå för våra värderingar och vår solidaritet med ekologi, natur och djur, världens alla människor och kommande generationer. Vi ska vårda världen för att kommande generationer ska kunna leva tryggt i den. 130 (S): Jag tycker att det är en ovanligt spänstig utrikespolitisk debatt . Det är lite förvånande på ett sätt, när i stort sett allt fokus i samhället ligger på covid-19-pandemin – inte utan anledning. Covid-19 och behovet av global vaccinering har också kommit upp här i debatten. Det är alltså inte så att vi på något sätt för en debatt som är verklighetsfrämmande, i en liten bubbla, utan tanke på vad som händer utanför. Väldigt mycket av det som är grunden i svensk utrikes- och säkerhetspolitik finns det en bred politisk enighet om här i riksdag. Jag brukar välkomna detta faktum i olika sammanhang. I presentationer och debatter pekar jag på detta och hävdar att det är en styrka för och säkerhet som ett litet land i en orolig och stormig värld. Men det finns också skillnader – ganska konstanta skillnader, tycks det som. Delvis kommer väl spänsten i dagens debatt ur det som i har varit vattendelaren i svensk utrikes- och säkerhetspolitik: om ska gå med i Nato eller inte. Under några korta veckor tog den frågan en delvis ny vändning. formades en majoritet här i för en så kallad Nato-option. Den ska enligt samma majoritet vara av samma modell som den finska så kallade Nato-optionen. Argumenten hos de partier som bildade majoritet – , – varierar något. Framför allt finns det två olika uppfattningar mellan dessa partier om huruvida den ska användas eller inte. , vill att ska gå med i Nato. vill inte att ska gå med i Nato. I dagens debatt har framför allt gjort vad de kunnat för att göra detta till huvudfrågan i debatten: option eller inte? Men, herr ålderspresident, frågan måste vara: Natomedlemskap eller inte? Detta är inte vilken kamratförening som helst som vi eventuellt ska gå med i och där vi bara hamnar i glada vänners lag. Det låter så enkelt och ytligt i debatten när det gäller vad det är vi ska gå med i. Nato är en geopolitisk organisation som från tid till annan, i takt med hur världen utvecklas, tvingas att leta efter sin uppgift och i någon mån också återuppfinna sig själv. Nato är inte EU. är en organisation som inte har krav på sina medlemsstater att vara demokratier. Det är därför som ett land som hittas i medlemslistan. agerande är ett uppenbart problem, inte bara för länder som funderar på att söka medlemskap i och funderar över vilket sällskap man kan tänkas hamna i. är också uppenbart ett problem inom Nato med sina köp av ryska vapensystem och krig i , till exempel. är en organisation där artikel 5 i stadgarna innehåller det som brukar kallas en bindande försvarsgaranti. Ett militärt angrepp på ett medlemsland är ett angrepp på alla, och alla har ett solidariskt ansvar att slå tillbaka det. Ett angrepp på ska alltså slås tillbaka av samtliga – och då också av i framtid, antar jag. Nato bygger sin strategiska militära planering på vissa medlemsstaters innehav av kärnvapen, det som brukar kallas kärnvapenparaplyet. var en gång för nu ganska länge sedan på väg att utveckla egna kärnvapen. Vi har definitivt kunnandet och kapaciteten för att göra det, men klokt nog valde vi att avstå. I stället fokuserade vi på kärnvapennedrustning globalt. vill genom Natomedlemskapet bakvägen göra till ett kärnvapenland. Kommer då Nato att vara så intresserat av och som Natomedlemmar? Vad skulle våra medlemskap göra för säkerheten och stabiliteten i norra ? är Natos nordöstra gräns . 2 355 av de kilometerna går mellan på ena sidan och och på andra sidan – rimligen ganska lättbevakat, tryggt och stabilt. går mellan och – kort och överskådligt, kan man tycka, men klart mer spänt. Kommer Nato verkligen att vilja flytta den här gränsen så att den i stället blir en direkt gräns mot ? Ingen kan vara säker på svaret på den frågan innan det givits av Nato, men det bör nog inte tas för givet att det blir ett ja. Det vore nog att göra det lite för lätt för sig. Det är ingen kamratförening vi går med i, som bekant, och inget glada vänners lag. Avslutningsvis, herr ålderspresident: Jag tycker att fortsatt ska ha ett nära och gott samarbete med Nato men inte bli medlem i organisationen. säkerhetspolitiska linje ska ligga fast. På så vis bygger vi bäst stabilitet och säkerhet i norra . 131 HANS (M) replik: Herr ålderspresident och utskottsordförande ! En sådan här debatt kan innehålla väldigt många frågor, fler än vad våra replikskiften kommer att ge utrymme för. fokuserade sitt anförande på Nato. Det var tacknämligt. Det behövs att fler talar Nato. Jag tänkte inte tala Nato. Det finns andra frågor som också är viktiga. Det finns till exempel frågor om en demokratisering i världen värd namnet. Att bidra till demokrati och jämställdhet i fattiga länder är viktigt, men det är också viktigt att de stora auktoritära systemen utmanas. har föreslagit ett House of på . Det är att utmana en maktordning i östra . Det är att ge möjlighet för en demokrati som ligger i skuggan av en stor auktoritär regim. Är med på det? 132 (S) replik: Jag tackar för frågan om ett House of på . Jag uppfattar och förslag och idé som att det ska vara en officiell svensk representation. Sådana inrättas inte av . De inrättas av regeringen. Dessutom inrättas de i länder som vi har diplomatiska förbindelser med. är inte ett område som vi har diplomatiska förbindelser med, kan jag säga som en ledtråd. Jag vill dock inte på något vis föregripa ett beslut i vare sig den ena eller den andra riktningen av någon svensk regering. 133 HANS (M) replik: Där tyckte jag mig höra en liten öppning. vill inte utesluta detta. Ungefär en sådan formulering hade vi i . Att ha möjlighet till ett utökat utbyte med en demokrati som, som sagt, ligger i skuggan av skulle vara värdefullt för del. är en nation som har ett stort ekonomiskt utbyte med. Det skulle också vara bra för . är ett land som en gång företrädde i FN och som får kämpa i skuggan av den stora röda makten. Det skulle vara bra för att ha en etablerad relation med i form av ett House of . Det finns i , det finns i och det skulle kunna finnas även i . Det här skulle också kunna vara en möjlighet att driva på för ett frihandelsavtal mellan och . Skulle det passa ? 134 (S) replik: När det gäller den sista frågan är jag inte ens säker på att det är tekniskt och formellt möjligt för EU att sluta ett sådant frihandelsavtal. Om har uppgifter om att det finns lagrum för det får man naturligtvis diskutera det. Men jag är lite osäker på om det ens är tekniskt möjligt, och därmed kanske det inte blir någon fråga. Jag är för att samarbeta med och stödja alla demokratiska krafter i hela världen. Det gäller även demokratiska krafter i och . Det finns en sak som just nu är det kanske allra mest brådskande i världen vad gäller , och det är att de i praktiken är utkörda från . Det är naturligtvis fullkomligt orimligt, inte bara för att det är ett av de länder, eller kanske det land, som har klarat covid-19-pandemin allra bäst, utan också för att det är ett land med många och stora kunskaper och som naturligtvis borde vara med runt bordet även i WHO. 135 (V) replik: Tack, , för anförandet! Jag håller med om mycket av kritiken gentemot Nato även om jag inte håller med om slutsatsen om att vi ska ha ett bra samarbete, för jag tycker att vi ska stå självständiga. Jag tänker lyfta en annan fråga. bröt agerande den långa vapenvilan i . Kriget hade kunnat undvikas om FN hade levt upp till sitt uppdrag och genomfört den folkomröstning som parterna en gång var överens om. Vi ser nu hur förtrycket mot västsaharierna och den ockuperade delen av fortsätter och intensifieras. Ett stort antal västsaharier har tvingats fly och lever i flyktingläger. Trots den här svåra situationen har Polisario lyckats bygga upp en fungerande stat i lägren och i den del av landet som man själv kontrollerar. Är det inte hög tid nu att verkligen erkänner den västsahariska staten som majoritet fattade beslut om att göra ? 136 (S) replik: och folk och ställning är frågor som engagerar både mig och väldigt mycket. Däremot har vi olika uppfattning vad gäller erkännandefrågan. Jag ser inte att det finns förutsättningar , tyvärr, för ett erkännande, helt enkelt därför att det västsahariska folket inte har kontrollen över sitt eget territorium. Det finns en orsak till det: De är ockuperade av . Det är en ockupation som måste upphöra. För att den ska kunna upphöra måste världssamfundet engagera sig. Ett första steg i det är att den vakanta posten som FN:s generalsekreterares sändebud måste återtillsättas. Den har stått tom alldeles för . är aktivt i FN-systemet och påtalar detta för generalsekreteraren. Jag hoppas att det snart kan komma en ny person på plats som kan börja driva de här frågorna för FN igen. 137 (V) replik: Tack för svaret, ! Situationen har inte förändrats i jämfört med hur den var 2012 när vi tillsammans röstade för att skulle erkänna . Den är densamma. Ett stort antal länder har erkänt . De är fullvärdiga medlemmar i unionen. Det stämmer att de inte har full kontroll över sitt land, men de har kontroll över en del av sitt land, och de har lyckats etablera och bygga upp en fungerande stat. Kända folkrättsprofessorer menar att det är fullt möjligt att erkänna utifrån de premisser som råder. Vi kunde göra det när det gällde till exempel Bosnien och , och som inte heller hade full kontroll över sina respektive länder. De folkrättsliga principerna finns alltså där egentligen. Det är bara den politiska viljan som saknas. Det skulle betyda väldigt mycket för västsaharierna om erkände . Det skulle flytta fram västsahariernas position, och det skulle bidra till att lösa konflikten och till att stoppa kriget. 138 (S) replik: Tyvärr har situationen förändrats – till det sämre. Den har förändrats till det sämre genom att det nu pågår väpnade strider, vilket jag djupt beklagar. Det är västsaharier som efter många årtionden av ockupation är totalt uppgivna och griper till vapen. Det är beklagligt och i någon mån ändå förståeligt – även om jag aldrig står bakom tankar om väpnad kamp, för jag tror att det aldrig leder till stabila lösningar. Något annat som också har försämrat situationen är president märkliga erkännande av rätt till . Det har försämrat situationen och är någonting som världssamfundet behöver reda ut eftersom det råder en djup juridisk oklarhet om det erkännandebeslutet. 139 (C) replik: lade stora delar av sitt anförande på förhållande till Nato och den Nato-option som vi nu har en majoritet för här i riksdag. Jag vill ge rätt i en sak, och det är att jag tror att han har helt rätt i att vårt förhållande till Nato handlar om att välja sina vänner och att välja vilka vi samarbetar med. I det sammanhanget tycker jag att det är värt att nämna att alla vi ser som våra vänner på den politiska scenen i världen och som vi vill samarbeta mest och närmast med är medlemmar i . De är det av en anledning: De tror att det bygger säkerhet. Jag tror att det är en syn som vi i också borde anamma. Men Nato-optionen handlar inte nödvändigtvis om det. Den handlar inte om att tvinga Socialdemokraterna att bli för ett Natomedlemskap. Det borde man kanske bli, men det är inte det som det handlar om, utan det handlar om att minska risken den dag vi är i ett osäkert läge och eventuellt kan behöva söka oss närmare. Då ska dörren finnas och vägarna dit vara tydliga och klara för oss här i kammare och för andra beslutsfattare utanför den. Är inte det här en god sak, ? 140 (S) replik: Jag störs lite av den här Natodebatten, för det låter så enkelt. Det låter som att vi ska gå med i någon kamratförening, vilken som helst, och i goda vänners lag göra saker tillsammans. Det är en bistrare verklighet som väntar om vi är medlemmar. Det är en medlemsskara som inte bara består av de länder som vi gillar att samarbeta med. Jag tror nämligen inte att och gillar tanken på att samarbeta med , i varje fall inte dagens med dagens turkiska ledning. Jag tror att det som gynnar nordeuropeisk säkerhet bäst är att ha den säkerhetsorganisation och den mosaik av lösningar som vi har i norra där några är medlemmar och några inte är det och några samarbetar nära och andra inte alls. 141 (C) replik: Där tror jag att vi har ett av problemen. Jag tror inte att det är gott, ökar säkerheten eller ökar förutsägbarheten, vilket är ett värde i sig, att vi har den här typen av mosaik och att det finns en osäkerhet om var vi står. Vi har en solidaritetsförklaring gentemot grannländerna men säger i nästa andetag att vi inte vill ta det här samarbetet hela vägen och faktiskt samarbeta. vet också att några av dem som tillsammans med oss starkast står upp i kritiken mot till exempel Erdoğans regim är våra grannar som är Natomedlemmar. Det finns ingen motsättning i det. Vi har de historiska orsakerna till varför Nato har det medlemskap man har, men det har inte varit ett hinder för till exempel och att samarbeta inom det här, och det borde inte vara ett oöverstigligt hinder för oss. Men som sagt handlar det här inte om att få och hans parti att bli Natoförespråkare, utan det handlar om att ha en klar och tydlig väg när det går. Utrikesministern hade svårt att svara på varför man vägrar att ha partisamtal om säkerhetspolitiska linje. Det är en fråga som jag vill upprepa. Varför kan vi inte tillsammans lägga fram det här, just för att öka tydligheten och förutsägbarheten? 142 (S) replik: Nej, det handlar nog inte ytterst om att övertyga Socialdemokraterna. Det finns nämligen en betydligt större uppgift för och andra Natoförespråkare att ta sig an: att försöka övertyga svenska folket. Stödet för Natomedlemskapet har i princip inte rört sig alls . Det ligger lite . Det som har hänt är att motståndarna har minskat och att antalet osäkra har ökat. Det innebär, sett ur synvinkel, att det finns möjliga väljare att värva för Natomedlemskapet. Ur min synvinkel innebär det att vi behöver prata mer om vad Natomedlemskapet innebär. Det är inte vilken kamratförening som helst där vi hamnar i bara glada vänners lag. Jag tycker att utrikesministern svarade utmärkt bra på varför regeringen inte bjuder in till de samtalen. Vi har haft en rad samtal om olika saker, bland annat Försvarsberedningen. Den hoppade och även och andra partier av. 143 HANS (M): En rysk kvinna boende i skrev följande på Facebook: Jag vet inte vad jag ska säga utan att låta för dramatisk. Det råder undantagstillstånd från och med . Det kommer att bli värre. Medan jag skriver detta arresteras hundratals människor på gatorna. De har blivit slagna eller fängslats , bara för att ha varit på fel plats . Något jag är riktigt rädd för, för min egen del just , är att de stänger av nätet med början med alla sociala medier. Jag är livrädd för det. Det finns några saker som är viktiga för mig: tillgång till information, möjligheten att utforska och kommunikationsfrihet. Jag förstår inte hur och varför man ska leva utan det. när landet jag befinner mig i har blivit främmande och fientligt blir det uppenbart att vi isoleras från världen. Då känns det som att alla alternativ tas bort på en gång. Jag ångrar den tid då jag funderade på att flytta från men valde att inte göra det. Jag tvivlar på att det finns något jag fortfarande kan göra. Det är precis som en av de där mardrömmarna om när du drunknar. Du vet att du måste agera snabbt men kan inte röra en muskel utan sjunker långsamt under vattnet. Fängslade demonstranter och farsartade rättegångar mot oppositionella sker i efterdyningarna av kemvapenattacken mot . Användande av kemvapen måste möta omvärldens kraftfulla reaktioner, så som när de användes i liksom när de användes av mot kurder och när de används mot oppositionspolitiker i . och EU ska därför inte utesluta andra sanktionsinstrument än rent ekonomiska för att möta onda och destruktiva krafter. Även gasledningen Nord Stream 2 måste upp på bordet. Det är dags att övergå från att reagera till att agera och göra det proaktivt, oavsett vem det berör och varför. Inte bara våld och terrorism är demokratins fiender. Teknikutvecklingen är snabb och inte alltid förutsägbar. Artificiell intelligens som utvecklas under internationellt kontrollerbara och regelstyrda former kan innebära oanade möjligheter för människor och för mänskligheten. Men artificiell intelligens i händerna på destruktiva och auktoritära krafter kan bjuda på motsatsen. Direkta attacker på länder, folkgrupper eller enskilda kan vara fysiska men kan också uppträda i form av hot och industriellt spionage. Industrispionage är att betrakta som en del av vardagliga intrång i människors liv. Framför allt är det ryskt och kinesiskt spionage som utgör ett lågfrekvent men väl så destruktivt hot mot svenska intressen. I det korta perspektivet är en påtaglig aktör som störningsmoment. Ur ett långsiktigt perspektiv är det kinesiska spionaget av en betydligt mer kraftfull och genuint systematisk magnitud. brister i förmåga att agera behöver världen samla de goda för att möta dessa krafter. Demokratiska länder med fungerande marknadsekonomi och en uttalad respekt för mänskliga rättigheter måste, genom sina gemensamma värderingar, också kunna uppvisa gemensam handling. En lika god som nödvändig början är att återupprätta en samarbetsvillig relation mellan och . Förutsättningarna för detta är bättre än . Det är också av en helt annan nödvändighet. Det behövs en aktiv och fungerande transatlantisk samverkan, inte bara på handelsområdet utan även vad gäller en av de fem globala utmaningarna: säkerhet. Lika regler och lika villkor måste gälla i utbytet med . EU måste tillsammans med och andra likasinnade länder öka pressen på att öppna upp sina marknader och respektera andras marknader. i våra länder måste granskas med samma måttstock som våra egna i vad gäller konkurrens, subventioner, ägandeförhållanden och korruption. Denna uppmärksamhet måste numera även gälla industri- och kunskapsspionage. Där handel är världens universella språk byggt på överenskommelser baserade på tillitens grund är industrispionage dess förolämpande svordomar. Coronans fulla effekt på världshandeln ser vi inte riktigt ännu, men som alltid när etablerade system hamnar i obalans finns det krafter som utnyttjar läget till egen fördel och till andras nackdel. Den kinesiska imperialismen som eftersträvar politisk, militär, kulturell, teknologisk och ekonomisk världsdominans är i sammanhanget inte sen att ta tillfället i akt. 1984 var en gång en skrämmande framtidsspaning där tiden hann ikapp och förbi dystopi. Även om boken 2084 inte kommer att skrivas är det upp till oss i den fria världen att i gemenskap med andra goda och genom demokrati, marknadsekonomi och respekt för människans okränkbara värde se till att den historien aldrig blir verklighet. Ingen ska få skriva den åt oss, än mindre tillåta att den får upplevas. 144 (V) replik: har precis som jag själv ett långt engagemang för mänskliga rättigheter i . Det är oerhört hedervärt. Men vi kan inte bara prata utan måste också agera, se till att det blir lite verkstad. Jag undrar därför hur ställer sig till företags ansvar och engagemang för de mänskliga rättigheterna. Det finns ett stort antal svenska företag som har intressen och investeringar i . Granskningar har visat att företag inte gör tillräckligt för mänskliga rättigheter. Hur ser på att lagstifta om att företag måste införa en obligatorisk riskanalys och åtgärdsplan i syfte att förhindra kränkningar av mänskliga rättigheter? 145 HANS (M) replik: Jag vill tacka för frågan. Den är viktig att diskutera. Jag har diskuterat det med representanter för svenska företag på plats i , på den svensk-kinesiska handelskammaren. Egenansvar borde många lägga mer kraft på, såväl individer och medborgare som företag. Att stå upp för demokratiska värden och för mänskliga rättigheter gör man i vardagen. Det ska man göra av övertygelse, av egen kraft och av egen vilja. Jag utgår från att den egna viljan inte är svår att locka fram. Det är viktigt att vi i det politiska systemet skickar de signalerna till företag som verkar i andra länder. De är ambassadörer för . De ska representera svenska intressen och svenska värderingar. Det bör kunna ske utan lagstiftning. 146 (V) replik: Tack, , för svaret! Jag delar tyvärr inte din slutsats, utan jag tror att det är helt nödvändigt att vi ställer krav på företagen. Även företagen måste leva upp till mänskliga rättigheter och ställa krav på länder när de gör investeringar i sådana stenhårda diktaturer som . Det har visat sig att det finns brister på en rad olika områden. Jag tycker därför att detta är otroligt viktigt. För är det viktigt att går före och utreder hur vi kan införa en sådan lagstiftning här. Jag anser att den är helt nödvändig. 147 HANS (M) replik: Ja, vi ska ställa krav på att man uppför sig. Det är ungefär som när man uppfostrar sina barn. Man lär dem hur de ska uppträda i sammanhang med andra. De får lära sig hur man hälsar och respekterar lagar och normer. Jag vet att i många sammanhang ser förutom även näringslivet som fiende. Man vill gärna lagstifta, försvåra, komplicera och lägga på ytterligare bördor. Den dag då man lagstiftar om en sådan fråga har politiken misslyckats. Vi har instrument såsom och . I dessa sammanhang skulle man kunna föra in sådana villkor, men jag tror inte att man ska göra det lagvägen. Även våra myndigheter har ett ansvar för det här. 148 (SD): Den utrikespolitiska debatten återkommer . Det är väldigt stort. Vi politiker får möjlighet att ta upp precis vad vi vill, bara det rör utrikespolitik. Det här är tredje gången jag deltar i debatten. tog jag upp kurdernas situation och kriget i . tog jag upp det folkmord som ännu inte har erkänt. hade jag lite svårt att bestämma mig för ämne. Det finns mycket att välja mellan, och jag velade mellan flera olika. Till slut landade jag på något som är oerhört viktigt att belysa, som finns över hela världen och som tyvärr drabbar många människor. Det handlar om kvinnors och barns utsatthet, det vill säga mänskliga rättigheter. I FN:s förklaring om mänskliga rättigheter, som antogs , kan man läsa att var och en har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet. Det borde vara något självklart, men tyvärr efterlevs det inte överallt. Runt om i världen utsätts nämligen miljontals kvinnor för en förtryckande och våldsam hederskultur, vilket kraftigt begränsar deras möjlighet att leva sina liv så som de själva önskar. Det borde varje individ oavsett kön ha möjlighet till. I stället tvingas kvinnor runt om i världen att leva ett liv som de själva inte har valt. beror det på att de måste sätta familjens och släktens heder i första rummet. På flera håll utsätts de även för sexuella övergrepp, hot, våld, sexuell handel, arrangerade äktenskap, barnäktenskap, övergrepp och andra former av våldsyttringar såsom könsstympning av flickor. I många länder med stark hederskultur har kvinnor inte ens möjlighet att välja sin egen partner.