prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — En sådan här plikt när det gäller inblandning utan tillgång till de biobränslen som krävs kommer ju bara att innebära att vi driver upp priserna så att människor till slut inte har råd att köra bil eller att vi fortsätter att importera produkter som inte är lika hållbara. Hur går regeringens politik på området ihop? Och vad menar – håller han med Per om att svenskt skogsbruk är ohållbart, eller är han av en annan uppfattning? 115 (S) replik: Jag upplevde att det var ganska många frågor till . Dem låter jag ställa just till . Låt mig upprepa, i stället för att hålla en skogspolitisk debatt här just , att vi har restprodukter från skogsindustrin, restprodukter från pappersindustrin, restprodukter från massaindustrin – svensk, hederlig basindustri – kvistar, lignin, sågspån, grenar, toppar och hydrerad vegetabilisk olja från tallolja, och sedan ska vi bara, som en liten kanapé, också nämna allt vi får biogas från, som avloppsslam, gödsel, matavfall och mycket från livsmedelsindustrin och handeln. Jag kan passa på, när jag har över, att ifrågasätta historieskildring. Jag uppfattade i huvudanförande här att det i stort sett inte görs någonting. Då undrar jag om ledamoten läser affärspress, där det skrivs om att det nu pågår en historisk och omställning av hela . investeras i norra . Det handlar om batterier och stål utan kol, och därtill får vi bra och fräscha svenska biodrivmedel. Det ser jag fram emot. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Jag stannar där. 116 (M) replik: Jag kan konstatera att lägger betydligt mycket mer än regeringen på Industriklivet. Jag kan konstatera att företagen i norr säger att de har ett problem, och det är elen. Även där är regeringen svaret skyldig. Annars bejakar jag verkligen den utveckling som sker i norra och i hela . Men jag fick inga svar på mina frågor över huvud taget. sa att jag ska ställa frågorna till . Men jag ställde frågorna till regeringen, och det är ju två partier som sitter i regeringen, och de bör ha en gemensam linje i detta. Då blir min fråga när regeringen lägger fram ett sådant här verktyg på bord: Hur ska vi nå de mål som sätts upp? Är det genom ett ökat skogsbruk? Och är av uppfattningen att svenskt skogsbruk är hållbart eller inte? Det är ju det som detta kokar ned till när vi nu också sätter tuffare hållbarhetskrav, med rätta, på de produkter som vi importerar. Ska vi bruka mer skog, och hur ska det gå till att få fram de här biobränslena? Låt mig slutligen addera frågan, och så får vi se om jag får något svar på den, om att det verkar finnas en riksdagsmajoritet som vill att regeringen återkommer för att ge en ny möjlighet att ta beslut utifrån en mer gedigen konsekvensanalys än vad som har presenterats . Är regeringen beredd att återkomma till för ett sådant beslut? 117 (S) replik: Jag nämnde pappersindustrin, skogsindustrin, massaindustrin, kvistar, lignin, sågspån, grenar, toppar och hydrerad vegetabilisk olja från tallolja – vi behöver inte föra en skogspolitisk debatt här , herr ålderspresident. Angående konsekvensanalysen kan jag inte låta bli att notera att nu tycker att det skulle ha sagts mer och att det skulle ha sagts snabbare och tydligare. Jag vill minnas att ganska ville att vi skulle ha gått ännu snabbare fram med hela reduktionspliktsbetänkandet och hela detta arbete. Jag får inte ihop den här analysen eller balansgången riktigt. När det gäller konsekvensanalyserna i fråga – det går lite inflation i konsekvensanalyser, tycker jag när jag lyssnar på – pågår det enkelt uttryckt, herr ålderspresident, många analyser just nu angående pris, produktion, efterfrågan och omställning. När vi lyssnar på här , när vi talar om reduktionsplikt, satsningar och påstådda ännu större satsningar än vad vi socialdemokrater gör, har vi ett facit. fick vi ta emot en budgetmotion från och som bifölls av och som var en makaber slakt av svensk klimat- och miljöpolitik. 118 (SD) replik: Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Vad bilister undrar nu är vad det här ska kosta. och förklarar här varför man ska slå fast världens mest radikala biodrivmedelspolitik. påstår sig inte veta vad det här kommer att kosta för bilister, och det kan jag förstå, för man har inte undersökt detta. Man har inte försökt undersöka detta, utan sätter helt enkelt igång med en väldigt radikal politik på området. Det som går att fråga är: Vad är det rimligt att det ska kosta bilister? Hur mycket dyrare ska det bli att köra bil i Socialdemokraternas ? Vad är rimligt? Hur många kronor dyrare ska det bli? Vi kan redan se att reduktionsplikten har drivit upp priset. Det är dyrare att köra bil . Det är mycket dyrare att tanka diesel än vad det hade varit om man inte hade genomfört reduktionsplikten. Men hur mycket ska det kosta? Hur mycket mer ska man betala för att köra bil i Socialdemokraternas ? 119 (S) replik: Det enkla svaret är att om vi kunde förutsäga världsmarknadspriset på olja skulle vi nog alla här inne ha annat att göra än att stå här och diskutera . Bensin- och dieselpriser har fluktuerat otroligt mycket . De har gått upp och ned, och de speglar konjunkturläget, efterfrågan, produktion, skatter, effektivitet i olika sorters förbränningsmotorer och så vidare. Jag ska svara på fråga, som är en väldigt bra fråga, om hur mycket det ska kosta att en socialdemokratisk devis som är viktig att betona är att vår klimatomställning ska vara rättvis och att alla ska kunna vara med på den. Det var svaret på frågan. Motfrågan till blir då, när man tittar på tio-i-topp-länderna när det gäller produktion av olja: Vad har för intresse av att vara beroende av , , och ? Det undrar jag, herr ålderspresident. Vad har för intresse av att vara helt beroende och försämra vår möjlighet att hantera självförsörjningsgraden och möjligheten att i händelse av kris kunna köra vidare med våra förbränningsmotorer? 120 (SD) replik: Socialdemokraterna och kan inte svara på vad som är rimligt att betala för reduktionsplikten. Men det borde man faktiskt kunna, för man har ju slagit fast en reduktionspliktsavgift. Den är för bensin. Det är så mycket konsumenterna av bensin förväntas betala extra, och för diesel är det . Räknar vi framåt kommer den här reduktionspliktsavgiften att vara dubbelt så hög. Det är vad människor förväntas betala. Det är det som Socialdemokraterna och regeringen tycker är rimligt. De tycker att det är rimligt att dieseln ska kunna kosta mer än utan just det här styrmedlet, och man tycker att det är rimligt att ska dieseln kunna kosta 13–mer, med moms tillagd. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Det är alltså svaret på frågan. Det är det som är rimligt. Ni vill ju redan här slå fast den reduktionspliktsavgiften. Det är det priset man tycker är rimligt att betala. Blir det för dyrt träder reduktionspliktsavgiften in, och så blir det fossilt i stället. Men då kostar det mer. Där finns i alla fall en begränsning. Men varför är begränsningen på den här nivån? Varför inte lägga reduktionspliktsavgiften lägre? Och varför ska människor tvingas tanka hundratals liter palmolja ? Vi vet att det i den svenska statistiken ser snyggt ut, men om vi vill minska utsläppen i världen är det här en idiotisk politik. Det här är också en idiotisk politik om man vill att andra ska ta efter. Om övriga världen skulle genomföra den här biodrivmedelspolitiken skulle det bli en fullständig klimatkatastrof. Att bedriva den här politiken i resten av världen skulle inte vara hållbart, och det kommer inte att vara hållbart i heller. 121 (S) replik: Jag noterar en handfull frågor. Jag ska försöka beröra de flesta av dem. Jag noterar först och främst att inte kan svara på varför ska vara direkt beroende av , , och . Varför vill inte att vi ska vara självförsörjande i händelse av kris? Det svarade inte på. Jag noterade också ordet palmolja. Vi producerar inte palmolja i . Vi socialdemokrater vill bedriva en klimatpolitik som är rättvis och som alla ska vara med på. Vi har ingen palmolja och ingen naturskog här. Vi vill ha fler fabriker, fler gröna jobb och en rättvis omställning. Efterfrågan och utbud – kan lika lite som någon annan prognostisera oljepriset . Men vi socialdemokrater kan se till att det kommer till fler fabriker och stimulera en kundefterfrågan på att köra med smart, reduktionspliktigt bränsle. Jag kan, precis som anförde i fråga om någon typ av hög svansföring när det gäller klimat- och miljöpolitiken, påminna om den servettskiss vi alla fick smaka på . När vi fick släppa fram en högerkonservativ budgetmotion blev det en tydlig slakt av klimat- och miljöpolitik. Därför blir det lite fattigt när ska försöka prognostisera kommande oljepris. Det egentligen framför här är att de vill att vi ska fortsätta vara beroende av smutsig, fossil olja från länder som milt sagt inte är stabila leverantörer, om jag får säga så. 122 (V) replik: sa tidigare att vi inte skulle ha en skogspolitisk debatt här. Det är lite talande. vill bygga nya fabriker, han vill starta gröna jobb och han vill minska utsläppen – jättebra! Men han vill inte prata om den andra sidan, om på vilket sätt det ska göras. Jag var ganska tydlig i mitt anförande. Jag sa att ifall båda reduktionsplikterna genomförs fullt ut, för flyget och för vägsektorn, kommer vi att få en ökad efterfrågan på biodrivmedel. Det behövs biodrivmedel. Dessutom är nästan allt till de importerat. Och vill att vi ska producera allt själva. Då är det alltså 55 inhemska terawattimmar som ska produceras här i . Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 talar om en ökad efterfrågan på . kom med en rapport där de talade om en ökad efterfrågan på biodrivmedel på . Vi vet alla att det kommer att bli extremt stor efterfrågan. säger att det är grenar och toppar, att det är lignin och att det är sågspån och restprodukter från skogsindustrin och jordbruket. Det är jättebra. Men det råkar förhålla sig på det sättet att väldigt mycket av de restprodukterna redan används till andra ändamål. Jag tror att vi kan få ut lite till, och jag tror att vi kan ha en inhemsk produktion av hållbart biodrivmedel, men inte i den utsträckning som förutspår. Därför har jag två konkreta frågor: Vad är , Socialdemokraternas och regeringens bedömning av hur stor efterfrågan på biodrivmedel blir som en följd av reduktionsplikten? Och, återigen, varifrån ska råvaran till produktionen av dessa biodrivmedel tas? 123 (S) replik: sitter i en guldsits, om vi ska jämföra med till exempel andra länder i världen i allmänhet och i EU i synnerhet. EU:s tredje största land heter . Är det någonting vi har i är det kunskap, gott om naturresurser och än så länge politisk vilja. Vi socialdemokrater driver både produktionskapacitet och stimulerar efterfrågan. Vi vill driva en klimatomställning som är rättvis och som alla kan vara med på. När det gäller och fråga om varifrån ingångsmaterialet ska komma borde vi kunna komma en lång bit på vägen med tanke på att vi är ett så stort och glesbefolkat land. Det finns flera länder i vår omgivning som har betydligt större problem. 124 (V) replik: svarade inte riktigt på min fråga. Min första fråga var: Hur stor blir efterfrågan på biodrivmedel som en följd av dessa helst två reduktionsplikter, men ifall det blir för komplicerat, åtminstone reduktionsplikten för vägsektorn? Här måste regeringen ha ett svar. Men regeringen har inte ett svar. Jag ser det inte i propositionen. Jag ser det inte i betänkandet. Det är en extremt viktig fråga. Jag nämnde till 2030, vilket kan jämföras med , då den största delen importeras. Ifall man inte har koll på de storheterna faller det lite platt att tala stort, vitt och brett om dessa industrier, dessa gröna jobb och den stora inhemska produktionen. Det kommer att få en baksida. Det är det säger mellan raderna; den svenska skogen ska huggas ned, för att bli biodrivmedel. Jag vill påminna om att vi har ett väldigt intensivt skogsbruk. Förutom att jag ber svara på hur stor efterfrågan blir som en följd av reduktionsplikten vill jag veta från om fler träd kommer att huggas ned i , som en följd av reduktionsplikten. 125 (S) replik: Svaren på och ledamoten frågor är: Ja, det kommer att huggas ned skog. Och ja, vi kommer att komma fram med ny teknik. vet vi kanske inte ens vad för någon teknik. Vi socialdemokrater väljer att satsa pengar på det. Kanske kommer till och med fritösfett att användas i betydligt högre grad. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Många bäckar små – jag har en aning respekt för läget och klimathotet vi står inför. Den samlade forskningen, som kan och förstår frågan, är nog alla överens om att det inte finns något alexanderhugg i den här frågan. Vi socialdemokrater vill se fler gröna jobb. Det är ett enkelt svar till . Vi vill att fler kör fordon med, gärna inhemskt producerat, biodrivmedel eller reduktionspliktigt bränsle. Men ny teknik har vi, som ingenjörsland, kunskap och möjlighet att driva den omställningen. 126 (C): Vi debatterar en ganska ambitiös förstärkning av reduktionsplikten för inblandning av biodrivmedel. Det gör mig som centerpartist lite extra glad, eftersom det är en avgörande fråga för att vi ska kunna ställa om det svenska samhället till lägre utsläpp, också till nollutsläpp. Det är viktigt för att vi ska kunna nå de ambitiösa, men kanske inte tillräckligt ambitiösa, mål vi har satt upp för att minska utsläppen från transportsektorn. Men, herr ålderspresident, det är också viktigt för att vi ska nå den ambition som jag hoppas att alla i kammaren har: ska inte bara vara ett samhälle där vi kombinerar tillväxt med låga utsläpp, utan vi ska faktiskt också se en ökad svensk tillväxt när vi skalar upp den svenska bioekonomin, när vi producerar mer i och skapar gröna jobb som kommer från den produktionen. Det här gör mig som gammal ungdomsförbundare lite lycklig. Jag vet nämligen att det som får det att klicka till allra mest i människor är när man försöker tala om hur omställningen ska gagna fler i det svenska samhället. Finns det någonting som får alltifrån bönder till klimatambitiösa stockholmare och transportelever på gymnasier i att greppa vikten av en omställning som alla tjänar på är det när man talar hur vi ersätter fossil olja från , eller till och med med biodrivmedel från det svenska jord- och skogsbruket. Detta är något som de flesta greppar. Det är bra inte bara för klimatet utan också för det svenska samhället. Med det sagt är detta en ambitiös målsättning. Det är också av vikt att den ska vara ambitiös. Vi är just nu inne i ett skede där vi har små och stora företag runt om i som just funderar över om de ska våga satsa på denna produktion. Ska de våga ta investeringsbeslut som kanske är ett av de största som de gör detta decennium och som inte sällan ligger i miljardklassen behöver det finnas en klar och tydlig målsättning från politikens håll om att vi ska ställa om transporterna i och att vi bland annat ska göra det med svenska biodrivmedel som grund. Annars, herr ålderspresident, är risken att det här inte blir av eller att det blir av någon annanstans än i . Jag tror inte att jag behöver påminna mina kollegor här i kammaren om vad som händer när vi svajar på målet eller om vad vår målsättning är. Om det finns en osäkerhet huruvida vi ska bygga ut drivmedelsproduktionen i skapar vi en osäkerhet som mer än någonting annat förhindrar sådana investeringar. Det är självklart att enbart en mer ambitiös reduktionsplikt inte löser omställningen av transportsektorn. Det här kommer självfallet att behöva kombineras med annat. Det behöver gå hand i hand med en ambitiös bioekonomistrategi som tar tag i alla delar i ledet för hur vi ökar produktionen av svenska biodrivmedel och andra resurser som kommer från den svenska bioekonomin, såsom jorden och skogsbruket. Det behöver gå hand i hand med en säkrad äganderätt och goda förutsättningar för jord- och skogsbruket. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Detta är saker som har funnits med i januariavtalet och de processer som har följt av januariavtalet. När nu en majoritet i kammaren har fällt den nuvarande regeringen vill jag påminna om vikten av att oavsett vilken regering vi har , efter nästa val och i mandatperioden efter det behöver man säkra att alla dessa delar finns med. Det här måste gå hand i hand med en omställning av transportsektorn som helhet, inklusive ökad transporteffektivitet. Det är en effektivitet som ligger oerhört lågt i , oavsett om vi talar om transporteffektiviteten för personer och varor eller om transporter i stadsmiljö eller på landsbygd. Det behöver gå hand i hand med en omställning som innebär en ökad elektrifiering av både väg- och järnvägsnätet. Det behöver gå hand i hand med att vi kollar på hur vi stärker järnvägar och sjötrafik. Detta är en helhet, men i denna helhet är en ambitiös reduktionsplikt av största vikt. Slutligen vill jag ta upp något som har väckts här tidigare, det vill säga oron för att reduktionsplikten kan komma att ha negativa effekter för svenska företags konkurrenskraft och för landsbygdsbefolkningen i vårt land. Det är en oro som man ska ta på största allvar, men jag hoppas också att de som har uttryckt denna oro i kammaren tar med sig oron och viljan att hitta lösningar in i de andra frågor som påverkar dels företagens konkurrenskraft, dels mobiliteten på svensk landsbygd. Det råkar nämligen förhålla sig så, herr ålderspresident, att vi som bor på landsbygden i det här landet betalar mer i skatter och olika pålagor när vi äger och kör bilar än den totala samhällskostnaden. Så har man det inte i större städer. Detta är ett faktum . Det finns dessutom rent snedvridande instrument, till exempel reseavdraget som framför allt gynnar boende i storstadsområden och inte dem som man tror att det är tänkt att gynna, nämligen landsbygdsbefolkningen som ska klara av att få ihop livspusslet och privatekonomin. Den oro som har lyfts fram här i kammaren hoppas jag att ni även tar med in i dessa frågor. Med detta, herr ålderspresident, och med den stolthet jag känner över att vi kommer att få till en mer ambitiös reduktionsplikt avslutar jag mitt anförande. 127 (L): Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 23 Reduktionsplikt för bensin och diesel. Reduktionsplikt innebär att bensin och diesel blandas med biodrivmedel eller elektrobränslen för att minska koldioxidutsläppen och nå klimatmålen. Användningen av fossila bränslen måste upphöra. Transportsektorn, industrin, jordbruket och andra måste hitta sätt att sluta använda fossila bränslen. Inom transportsektorn finns lösningar som ofta både är lönsamma för den enskilde och kan rullas ut i stor skala. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Vi ser nu att detta händer. Framför allt på personbilssidan har elektrifieringen börjat ta fart på allvar. har en försäljningsökning på för laddbara bilar uppnåtts på en månad. Vi måste nu fokusera på utbyggnad av laddinfrastruktur för att inte bromsa klimatomställningen. Elektrifieringen behövs då biodrivmedel i möjligaste mån måste användas i första hand till de transportslag som har svårare att ställa om, till exempel flyget och sjöfarten. Liberalerna har tagit initiativ till , som kommer med en handlingsplan för elektrifiering av tunga transporter där satsningar på laddinfrastruktur föreslås för att underlätta övergången till tunga eldrivna fordon. behövs ett landstäckande nät av laddstolpar vid bostäder och parkeringar så att privatpersoner vågar satsa på en laddbar bil. Men trots den positiva utvecklingen inom elektrifieringen behövs mer. kommer fordon som drivs av flytande drivmedel att finnas kvar. En bil används i snitt under . Det innebär att de fossildrivna fordon vi säljer kommer att finnas kvar på vägarna 2040. finns det 5 miljoner personbilar som i huvudsak drivs av fossila bränslen. Med en stark utveckling av laddbara bilar kan av våra fordon vara laddbara bilar 2030, och därefter ökar andelen i allt snabbare takt. Enligt prognosen drivs dock av bilarna 2030 av flytande drivmedel, och vad gör vi med dem? Reduktionsplikten är därför ett effektivt sätt att sänka utsläppen från de kvarvarande fossildrivna bilarna. På lite sikt kommer de flesta av de lätta landsvägstransporterna att vara elektrifierade, direkt via batterier eller indirekt via vätgas. Det kommer att frigöra fossilfria bränslen för andra ändamål där det saknas rimliga alternativ. Det gäller flyget, sjöfarten och som råvara för industrin. Liberalerna står bakom utskottets förslag om en successiv ökning av inblandningen av fossilfria bränslen i bensin till och i diesel till till 2030. Vi har drivit frågan om ytterligare kontrollstationer. Vi har höga målsättningar för inblandningen, och det gäller att produktionen av fossilfria drivmedel kan öka i tillräckligt snabb takt för att tillgången ska vara så god att man kan undvika att de fossilfria bränslena ger en dramatisk ökning av priset vid pumparna. Kontrollstationerna ger en möjlighet att ändra målen om det visar sig att det här inte kan ske på ett kostnads- eller klimateffektivt sätt. Det är också positivt att möjligheten att uppfylla reduktionsplikten med egna eller inköpta överskott av utsläppsminskningar utökas och att överskott i viss utsträckning kan sparas till efterföljande år. Behovet av biomassa är långt större än vad som kan utvinnas hållbart. Biomassan måste därför användas klokt. Reduktionsplikten ska ses som en övergångslösning för just vägtransporterna. Allt som kan ska elektrifieras. Men trots det kan det visa sig att det blir svårt att få biobränslen i tillräcklig mängd för att säkra tillgången på drivmedel när reduktionen rampar upp till 2030. Därför har det varit viktigt för oss liberaler att fossilfria elektrobränslen, som vi kan tillverka i obegränsad mängd, också kan användas för att uppfylla reduktionsplikten. Det har även varit viktigt för oss att det står just ”fossilfria” elektrobränslen i lagförslaget. Svensk utsläppsfri el måste kunna användas för att tillverka elektrobränslen. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Det liggande lagförslaget kommer att innebära betydande utsläppsminskningar när det införs . Vi tar ett stort steg mot att ska ha nettonegativa utsläpp bortom 2045. Vi gör det med ett lagförslag som på ett teknikneutralt sätt sätter klimatet främst utan att diskriminera mellan energislagen. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 128 (MP): Vi debatterar nu ytterligare ett viktigt steg mot fossilfrihet i transportsektorn som har varit med och drivit igenom i regeringen. Med skärpningen av reduktionsplikten kommer vi att snabba på utfasningen av fossila drivmedel i transportsektorn. ligger faktiskt målet om 70 procents utsläppsminskning för inrikestransporter till 2030 inom räckhåll. Vi befinner oss i ett väldigt allvarligt läge för klimatet. Koldioxidutsläppen måste minska om vi ska kunna klara målsättningar om att hålla temperaturökningen väl under två grader, helst under en och en halv grad. Genom den klimatlag som drev igenom har satt som mål att inte ska ha några nettoutsläpp och att vi på vägen dit ska minska utsläppen från transportsektorn till 2030 jämfört med . Detta är möjligt att nå om vi skärper reduktionsplikten. Men det förstnämnda målet innebär faktiskt att i princip alla sektorer måste ha nått nollutsläpp till dess. Det gäller inte minst transportsektorn. För att nå en fossilfri transportsektor baserad på förnybar energi behöver vi jobba med tre områden . Det handlar om transporteffektivisering, elektrifiering samt hållbara och fossilfria drivmedel. När det gäller transporteffektivisering handlar det om såväl att utforma våra samhällen på ett sätt som gör att vi minskar behovet av transporter som att flytta transporter till mer energieffektiva transportslag som exempelvis järnväg och sjöfart. När det gäller elektrifieringen ser vi en snabb utveckling framåt. kommer stora delar av transportsektorn att vara elektrifierad.