prot · H90919 · 2021-10-21 00:00:00 — Allt fler höjer nu rösten för högre pensioner. Men om vi ska lyckas skapa trygghet för alla äldre måste vi se klass- och könsorättvisorna i systemet och göra något åt dessa. Det är vanligare att kvinnor har lägre pension. Det är vanligare att drabbas av sjukdomar om du har kort utbildning eller arbetar i tunga yrken. Därför driver fackföreningarna och frågan om Britt-Marie-pension eller knegarpension. I och ändras systemen. Man ser nu över möjligheten för de som har jobbat i slitsamma yrken att lämna yrkeslivet lite tidigare utan att förlora den ekonomiska tryggheten. Min fråga till statsrådet blir: På vilket sätt arbetar regeringen för att den som inte har förmågan och orken ska kunna slippa jobba hela vägen fram till pension utan att tappa den ekonomiska tryggheten? 80 Statsrådet (S): Låt mig först säga att jag känner stor glädje över att höra ordet klass i denna kammare och att man tar upp klassperspektivet när det gäller pensionssystemet. Vi måste minska ojämlikheten i pensionssystemet och öka tryggheten för personer som arbetar med kroppen. ligger förslaget om trygghetspension på bord. Den som har slitit ut sig ska få ekonomisk trygghet. Vi ska ha specifika regler som innebär att människor inte ska tvingas ta ut sin ålderspension , utan man ska få ekonomisk trygghet i form av trygghetspension. Den som är sjuk, den som är utsliten och den som drabbas av en arbetsskada efter ska aldrig behöva tvingas ta ut sin ålderspension . Det ska finnas en ekonomisk trygghet. Vi står fast vid vårt förslag. ligger det på bord, och vi följer noga hur riksdagspartierna förhåller sig till detta viktiga förslag för svenska arbetare. 81 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. kommer att fatta beslut om ett alternativ till budget. På vilket sätt, tror statsrådet, skulle ett moderat budgetförslag hantera frågan om trygghet för dem som har haft ett långt och slitsamt arbetsliv? 82 Statsrådet (S): Jag kan ärligt säga att jag känner sorg när jag läser en del av de förslag som läggs fram på socialförsäkringsområdet. Alla är inte akademiker, fru talman. Det finns ganska många människor i vårt land som börjar jobba med kroppen när de är 17–, och många av dem är utslitna när de är 60–. Jag hoppas att fler partier tar in denna sanning. 83 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna alla om och understryka att frågestunden handlar om statsrådens tjänsteutövning. Graden av självförsörjning hos utrikes födda 84 (M): Tack för påminnelsen! Regeringen har lovat väljarna EU:s lägsta arbetslöshet. har vi i stället den fjärde högsta. För att kunna säkerställa välstånd och vår välfärd behöver fler i vara med och bidra. Nästan 700 000 utrikes födda kan inte försörja sig själva . Dessa problem är strukturella. I går konstaterade nationalekonomen och professorn att dessa problem inte ens bemöts eller är på gång att lösas i regeringens budget. Jag undrar därför, och vänder mig specifikt till arbetsmarknadsministern, vad regeringen gör för att höja graden av självförsörjning. Vi behöver nämligen öka incitamenten att gå till jobbet i stället för att leva på bidrag. 85 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för frågan. Regeringens politik är solklar. Alla som kan arbeta ska arbeta. Politikens uppgift är att se till att ge människor det stöd som krävs för att komma i arbete men också ställa krav på människor att anstränga sig och gå en utbildning så att de också kan ta de jobb som finns och som växer fram på svensk arbetsmarknad. Tyvärr ser vi en total idélöshet från sida. Det enda som föreslås från dem är att man ska göra människor fattigare. Men, fru talman, det är inte så vi skapar nya jobb. 86 (M): Jag undrar om arbetsmarknadsministern är beredd att utreda att vi i ska ha ett mål om självförsörjning. Bidragstak är ett annat förslag som skulle bidra till just detta. 87 Arbetsmarknadsminister (S): Det var just detta jag syftade på i mitt svar. är helt idélösa när det gäller att få människor att komma snabbare in i jobb. Allting handlar bara om att göra människor fattiga. Men vi skapar inga fler jobb genom att människor blir fattiga. Det enda som händer är att människor blir just fattigare och att klyftorna ökar. Det är inte ett sådant samhälle som vi socialdemokrater vill ha. Vi vill ha ett samhälle där alla som kan arbeta ska arbeta. Det är därför vi satsar mycket resurser, kommer med reformer och ger stöd. Vi ställer också krav på människor att arbeta. 88 (SD): är sämst i på arbetsmiljöarbete sett till antalet sysselsatta. Vi har en betydligt mindre statlig arbetsmiljöbudget och färre inspektörer än våra grannländer. Och vi har inte levt upp till de internationella krav om arbetsmiljö som finns. Enligt bör det finnas en inspektör per 10 000 arbetstagare. Med över 5 miljoner sysselsatta bör antalet inspektörer vara över 500. har vi runt 300 och ligger långt ifrån målet. Vi är det enda land i som inte klarar målet. med den socialdemokratiskt stödda regeringen, som säger sig värna svenska löntagare och deras arbetsmiljö, måste detta ändå ses som ett stort misslyckande. Jag vill därför ställa min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur ska regeringen nå upp till mål och vara trovärdig om sin egen antagna arbetsmiljöstrategi? 89 Arbetsmarknadsminister (S): Jag välkomnar att engagerar sig i arbetsmiljöfrågorna. Det är verkligen inte symtomatiskt för det parti som han företräder. Låt oss titta på vad som hände när gav stöd till budgetar. Varenda gång som har haft möjlighet har de slaktat resurserna till arbetsmiljöpolitiken. Den här regeringen har tillfört ungefär 100 miljoner , och vi fortsätter att satsa pengar på för att se till att fler arbetsmiljöinspektörer anställs. Det har vi också sett . Jag vill dock göra ännu mer. Sanningen är dock att så fort får möjlighet röstar de tvärtom. De lägger dimridåer. 90 (SD): Om arbetsmarknadsministern hade bemödat sig och tittat på budget hade hon sett att vi lägger ett betydligt större anslag på än vad regeringen gör. Det har vi gjort ända . Trots att regeringen säger sig ha större ambition för är höjningen av anslaget väldigt liten. väljer man att utlokalisera myndigheten, vilket gör att myndigheten tappar enormt mycket kompetent arbetskraft. Detta har även generaldirektören flaggat för. Det rimmar inte med det som arbetsmarknadsministern säger här. 91 Arbetsmarknadsminister (S): talar väldigt gott här i kammaren om arbetsmiljön och löntagarna, och de lägger fram budgetar. Men när det väl kommer till kritan och de ska rösta röstar de alltid emot det som rör löntagarnas trygghet och arbetsmiljön. Se bara på RSO-frågan! När jag ville se till att alla regionala skyddsombud skulle få tillträdesrätt till samtliga företag där det finns kollektivavtal röstade nej till en helt livsavgörande institution som de regionala skyddsombuden utgör. Upp till bevis i kommande omröstningar! 92 (KD): Jag vänder mig till som representerar övergripande frågor för regeringens del. Jämlikhet är ett honnörsord. Det behöver dock inte alltid betyda att man ger exakt lika till alla. De som har sämre förutsättningar kan behöva mer hjälp för att komma upp i samma nivå som övriga. En väl utbyggd infrastruktur ger förutsättningar för en region att utvecklas, för människor att pendla in och ut och för företag att transportera sina produkter och få fram reservdelar. Tyvärr är ojämlikheten stor när det gäller infrastruktur. Vårt hemlän, län, har fått lägst tilldelning i förhållande till befolkningen för att underhålla vägar, järnvägar och så vidare. Vårt läns företag har därigenom en svårare konkurrenssituation gentemot övriga . har regionen gjort en upphandling av el- och batteridrivna tåg och är beredd att satsa miljarder för att anpassa Stångådalsbanan. Är regeringen beredd att ge jämlika förutsättningar för hela landet? 93 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jämlikhet är väl att i princip aldrig göra likadant. Jag vill bara understryka det. Det brukar ibland missförstås. En del brukar apropå jämlikhet säga: ”Ni vill att alla ska ha det likadant.” Nej, det är precis det som inte är poängen. Visst kan man göra en överföring på infrastruktur. För mig handlar det väldigt ofta om välfärd, men det finns förstås andra paralleller att dra. När det handlar om specifika infrastrukturfrågor, till exempel vilka satsningar som ska göras, tror jag att har mycket stor förståelse för att infrastrukturministern arbetar både med den nationella planen och med att resa runt. Det sker ett stort förankringsarbete, och det kommer att fattas beslut i kammaren. Jag kommer inte att lägga mig i detta arbete mer än när regeringen fattar gemensamma beslut. Men angående det löpande arbetet och den konkreta frågan får jag hänvisa till infrastrukturministern. 94 (KD): har i sin trafikpolitiska motion tagit upp vikten av att prova nya former för drift för att komma ifrån fossilbränsleberoendet på mindre järnvägar där tågen drivs med diesel. Vi nämner både regionala banor där man ska pröva vätgasdrift och Stångådalsbanan som planerar för en bimodal drift med partiell elektricitet och däremellan batteridrift. Är regeringen beredd att stödja sådana pilotprojekt? 95 Socialminister (S): Om vi ska klara klimatmålen och kunna lämna fossilsamhället bakom oss kommer transporterna att vara väldigt avgörande. Det kommer att behövas förändringar, omstruktureringar och utveckling i hela landet. Det gäller i såväl län som övriga delar av landet och såväl på väg som på järnväg. De specifika frågor som har tror jag återigen är bäst lämpade att ställa till infrastrukturministern. Kvinnor med skyddad identitet och rutiner 96 (L): mördas i snitt 15 kvinnor i av sin nuvarande eller tidigare partner. Kvinnor är som mest utsatta när de är på väg att lämna eller precis har lämnat en relation. De som har lämnat en relation tvingas ibland att leva under skyddad identitet på grund av hotbilden mot dem. har som en av sina uppgifter att hantera post för personer som lever med skyddad identitet. avslöjades att det finns stora brister i rutiner för hantering av postförsändelser. En reporter testade att skicka paket med gps-sändare för att spåra kvinnor till tre kvinnor som lever med skyddade personuppgifter. Samtliga paket passerade säkerhetsapparat och levererades till kvinnornas hemliga bostadsadresser utan problem. Vad avser statsrådet , som är ansvarig för de nationella jämställdhetsmålen där mäns våld mot kvinnor ingår, att göra för att den plats som kvinnor som ofta lever under en hotbild befinner sig på inte ska röjas på grund av brister hos ? 97 Statsrådet (MP): Att stoppa mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck är en oerhört högt prioriterad fråga för regeringen. Därför har vi också lagt fram det omfattande 40-punktspaket som även avses ingå i det åtgärdsprogram som kommer att presenteras . I det ingår ett antal åtgärder för att hålla kvinnor skyddade även när de behöver lämna en destruktiv relation. Vi har gett uppdrag för att de som möter kvinnorna ska ha rätt kompetens både för att ställa rätt frågor och därmed kunna erbjuda rätt hjälp och för att inte röja uppgifter om kvinnor som lever med skyddad identitet. ligger inte under min portfölj. Jag måste därmed be att få återkomma om den specifika frågan. Däremot kan jag garantera att regeringen är beredd att göra allt för att skydda de kvinnor som tvingas leva med skyddade personuppgifter och göra allt för att det är förövarna som ska begränsas snarare än offren. 98 (L): Tack för svaret, statsrådet! har vi en akut situation där vi har väldigt många kvinnor ute i landet som sitter och är rädda för att få sin adress röjd. Det behövs skyndsamma åtgärder för att man ska komma åt bristerna inom . Det här är ingen ny fråga som har uppkommit i nutid. Det har varit känt . Vad avser ni att göra i det akuta läget? Är ni redo att vidta åtgärder snabbt i den här frågan? 99 Statsrådet (MP): Vi är absolut beredda att vidta åtgärder. Det är oerhört viktigt att de som lever med skyddade personuppgifter inte får sina uppgifter röjda. måste postgången fungera även för de personerna. Vi har också sett andra typer av problem i hanteringen som man behöver ta tag i, som när till exempel post inte kommer fram och det därmed kan bli betalningsanmärkningar och andra bekymmer. Det är en enormt viktig fråga. Vi är absolut beredda att vidta åtgärder. Men jag kan inte svara på vad. Det behöver vi återkomma till, men jag tackar för frågan. Villkorat investeringsstöd för hyresrätter 100 (S): Min fråga går till bostadsminister . Först och främst vill jag tacka ministern för hennes sociala engagemang, inte minst alla de möten som hon haft med människor från , där jag också bor. Det är mycket uppskattat. En viktig del av bostadsministerns uppdrag är att vanligt folk med vanliga inkomster har någonstans att bo. I säljs delar av beståndet av bostäder med rimliga hyror ut. Därför undrar jag hur bostadsministern ser på att villkora investeringsstödet för hyresrätter så att det inte ges till kommuner som säljer ut allmännyttan. 101 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Att fler har möjlighet till bostad är en oerhört högt prioriterad fråga. Det är också glädjande att se att vi har fått en så stor förändring. Efter de åtta åren med alliansregeringen där vi i princip inte byggde någonting alls har vi nu en byggtakt som innebär att man inte bara bygger i takt med befolkningstillväxten utan dessutom har börjat bygga bort bostadsskulden bit för bit. är utmaningen att hålla den byggtakten uppe. Investeringsstöden, som moderater och kristdemokrater slaktar varje gång de får möjlighet, har varit helt avgörande för den här situationen. Investeringsstöden är väldigt viktiga, och de behöver komma de delar av landet till del där de gör mest nytta. Däremot finns inga planer på att ställa andra villkor för investeringsstöden. De villkor som ställs är att en del av bostäderna viks just till personer som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden eller till unga personer. Så är investeringsstödet utformat. Vi har sett att det har gett god nytta och också gör att bostäderna i det allmännyttiga beståndet har ökat . 102 (S): I min hemstad, i vår hemstad, är bostadsbristen akut. Här säljer och deras stödpartier ut allmännyttan. Hur ser ministern på de utförsäljningarna? 103 Statsrådet (MP): Den kommunala allmännyttan är en angelägenhet. Den styrs inte i första hand från den här kammaren utan från de fullmäktigeförsamlingar som styr i respektive kommun. Jag kan däremot konstatera när jag tittar på statistiken att det är glädjande att se att utförsäljningarna i allmännyttan har minskat kraftigt som byggandet i allmännyttan har ökat. Det gör att antalet bostäder i allmännyttan har ökat i rad. Jag är väldigt glad för den utvecklingen. 104 (M): Jag har en allmänpolitisk fråga. För att få bedriva ekonomisk verksamhet med hund, exempelvis hundrastning eller hunddagis, krävs tillstånd från . För de tillstånden har i en handläggningstid på . Det finns företagare som sökte tillstånd och som fortfarande väntar. De allra flesta som startar företag i den här branschen är eldsjälar som älskar hundar. De får nu vänta på att få starta sin verksamhet som efterfrågan är större . I ansökan till måste också en beskrivning av lokalerna finnas med. Det innebär att vissa tvingas stå med lokalkostnader innan verksamheten kan börja. Dagens långa tillståndsprocesser riskerar att leda till att många helt enkelt avstår från att starta den verksamheten. Det är djupt olyckligt både för den enskilda och för vår tillväxt. Det ska inte behöva ta att få besked om man får bedriva hunddagis eller inte. Vad säger ministern till dem som får vänta ? 105 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att det handlar om övergripande allmänpolitiska frågor, som jag anmälde initialt. 106 Socialminister (S): Jag tackar fru talmannen för att hon underströk det. Jag har själv hund. Jag kan förstå att det är frustrerande för den som går och väntar. Jag får verkligen be att ställa den frågan till ansvarigt statsråd. Oavsett om det är en verksamhet där någon vill starta ett hunddagis eller någon annan verksamhet är det klart att handläggning av alla former av tillstånd och den administration som krävs för tillstånd ska gå så fort som möjligt. Någon annan uppfattning kan vi inte ha. Jag kan inte svara på frågan om vad man gör på detta område och hur det de facto ser ut. 107 (M): Det här handlar om huruvida det ska vara enkelt eller svårt att starta och driva företag i . Arbetsmarknadsministern sa i ett tidigare inlägg att alla som kan jobba ska jobba. Det här är entreprenörer som har hittat ett sätt att försörja sig själva som får vänta på att få tillstånd och veta om de får lov att gå ut med andras hundar eller inte. Tycker regeringen att det är rimligt att det ska vara så krångligt att starta företag i ? 108 Socialminister (S): Om frågan handlar om huruvida det ska vara krångligt att starta företag i tycker vi naturligtvis inte det, precis som arbetsmarknadsministern tidigare beskrev. Vad som är skälet till att det just specifikt i den verksamhet som beskriver skulle vara svårare att få tillstånd kan jag inte svara på. Vi är angelägna om att man åtminstone har de tillstånd som krävs för att för att bedriva verksamhet där vi kanske lämnar våra hundar, våra familjemedlemmar, . Jag rekommenderar att ställa frågan till ansvarigt statsråd. Nyanländas ansvar för sin integration 109 (SD): Trots allehanda åtgärder har vi en icke fungerande integration som sätter sprätt på våra skattepengar som vårt land går sönder. Redan ansträngda kommuner tvingas på olika sätt ta ansvaret för statens misslyckade invandringspolitik. En nyanländs fokus och intresse bör rimligtvis vara att lära sig vårt lands språk, kultur och värderingar för att snabbt bli en del av vårt samhälle och göra sig själv anställbar. Men det tar ofta , om det alls sker, att en egenförsörjning blir verklighet. Jag vill fråga statsrådet : Vilket ansvar anser statsrådet att nyanlända har för att själva lyckas etablera sig, bli en del av vårt samhälle och bidra till ett sammanhållet land – göra sin plikt för vår gemensamma välfärd? 110 Statsrådet (MP): Jag skulle säga att en av de viktigaste frihetsreformerna jag ser, inte minst som jämställdhetsminister, är att alla människor har möjlighet att försörja sig själva och stå på egna ben. I väldigt många fall går vägen till självförsörjning via sysselsättning och introduktioner in i samhället. Det är oerhört viktigt att vi kan erbjuda alla som har kommit till och bosatt sig i vårt land detta, och regeringen har gjort en lång rad insatser på det arbetsmarknadspolitiska området för att det ska gå snabbare och enklare för alla som lever och verkar i att stå på egna ben och ha en egen inkomst – och den frihet som kommer med det. 111 (SD): Tack för svaret, statsrådet! står det fullständigt klart att regeringen inte klarar av detta. Vi har en för stor invandring till vårt land, och regeringen väljer i många fall att lägga ansvaret hos kommunerna – som redan är hårt ansträngda och som faktiskt inte har del i regeringens förda politik på det här området. 112 Statsrådet (MP): Det är oklart om det gömde sig en fråga däri, men jag kan konstatera att allt fler kommer i arbete allt snabbare. Allt fler är sysselsatta, och vi har en mycket hög sysselsättningsgrad. Det gäller inte minst bland utlandsfödda kvinnor när vi jämför med andra europeiska länder, där väldigt många utlandsfödda kvinnor i stället står helt utanför arbetsmarknaden. Detta är oerhört positivt, och det har skett då vi har haft ett stort mottagande. Det har vi klarat alldeles utmärkt. Det går för långsamt, men utvecklingen går i rätt riktning och allt fler kommer i arbete. 113 (S): Regeringen har kommit överens med parterna på svensk arbetsmarknad om att inrätta etableringsjobb. Det är en typ av subventionerad anställning som ska kunna kombineras med utbildning. Etableringsjobben ska vara enkla för arbetsgivarna att administrera och kunna bidra till kompetensförsörjningen. Syftet är också att skapa en långsiktig etablering på arbetsmarknaden. Vi behöver många olika insatser för att förbättra etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända och för att motverka långtidsarbetslösheten, som har ökat i spåren av pandemin. Etableringsjobben är en viktig del. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Hur går arbetet med att få etableringsjobben på plats, och när kommer parterna att kunna börja teckna avtal? 114 Arbetsmarknadsminister (S): Tack för frågan, ! Etableringsjobben är en helt ny modell och ett helt nytt sätt att stimulera just varaktig etablering för långtidsarbetslösa och nyanlända. Regeringen har skickat in vad man brukar kalla en sorts förhandsanmälan till , eftersom detta även är förknippat med statsstödsregler. Tanken är ju att det ska vara väldigt billigt och enkelt för arbetsgivaren att anställa; det kommer att handla om , och kommer staten att ersätta individen upp till den nivå som gäller enligt kollektivavtal. Planen är att detta ska vara på plats , och det anger vi också i budgetpropositionen. Då ser jag stora möjligheter för alla arbetsgivare som tecknar de branschvisa kollektivavtal som ligger till grund för villkoren att faktiskt ge chansen till fler nyanlända och långtidsarbetslösa att få den här varaktiga etableringen. 115 (S): Det är oerhört glädjande att vi alldeles snart kommer att kunna ha detta på plats. Men då är det också viktigt att parterna är på banan och att avtalen faktiskt tecknas för att långtidsarbetslösa och nyanlända ska kunna få ett etableringsjobb. När EU väl har godkänt detta, vilket vi hoppas att de ska göra, och parterna har tecknat avtal – hur många kommer att kunna få ett etableringsjobb? 116 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för den frågan! Det kommer att bero väldigt mycket på hur många som kommer in i den här åtgärden, och det kommer att bero mycket på de branschvisa avtal som tecknas. Vi har budgeterat för 10 000 i budgeten, men jag hoppas ju att detta blir ett problem för mig – att jag kommer att behöva fajtas för ännu mer resurser till etableringsjobben. Jag ser nämligen väldigt stora möjligheter både för arbetsgivarna att tillgodose kompetensbehov de har i sina företag och för långtidsarbetslösa och nyanlända att komma i varaktigt arbete. De intagnas tillgång till telefon och internet på Sis-hem 117 (SD): Situationen på de statliga ungdomshemmen är fortsatt ansträngd. Sis har ett komplicerat uppdrag – de ska vårda unga personer som exempelvis har psykosociala problem, men de ska också vårda grovt kriminella ungdomar. Intagna ungdomar har tillgång till surfplattor och mobiler med vilka man kan planera upplopp, köpa droger och planera fritagningar. Att exempelvis en flicka som är placerad på Sis på grund av vårdbehov ska ha tillgång till sin telefon för att kunna ha kontakt med sin familj är i sak rimligt, men att kriminella ungdomar – som kanske egentligen borde befinna sig under kriminalvårdens vingar – har tillgång till surfplattor, telefoner och internet, och på så sätt har full koll på sin omvärld, är faktiskt ganska dåligt. Min fråga till socialministern är därför: Anser socialministern att detta är rimligt, eller har man för avsikt att ge personalen större befogenheter att dra in tillgången till telefoner och internet? 118 Socialminister (S): Tack för en högst relevant fråga, ! Å ena sidan är det som säger så att det på statens institutionsboenden finns både personer som vårdas för missbruk och psykosociala problem och personer som är dömda och avtjänar sitt straff där. I varje fall har personalen möjlighet och, vill jag säga, skyldighet att göra en individuell bedömning: Är det här en individ som ska ha tillgång till teknisk utrustning som mobiltelefon, Ipad eller dator? I vilken form ska individen ha det, och när ska individen ha det? Man behöver fatta ett nytt beslut , vilket jag vet att myndigheten gärna skulle komma ifrån så att man inte behövde utföra den pappersexercisen . Men jag vill understryka att man som personal måste se till att ta det ansvaret och göra den prövningen.