prot · H809132 · 2021-06-02 00:00:00 — Ser ministern att ni kan växla upp ytterligare i kontakten? 130 Statsrådet (S) replik: Vi ska växla upp ytterligare i kontakterna, för vi är inte nöjda och inte framme . Vi ska göra allt vi kan för att lösa detta för de drabbade familjerna, företagen och arbetstagarna. Jag tackar för att han har uppmärksammat oss på vaccinationsfrågan, och driver vi den. Vaccinationer måste ju kunna ske oavsett vilket nordiskt land man befinner sig i. Vi visste detta från början, men det har aktualiserats ytterligare i och med veckopendlarnas problematik. Hur upplevs dialogen? Jag vill inte spekulera eftersom det är beslut. Det är viktigt att komma ihåg att varje land fattar beslut om sina gränsrestriktioner, och jag vill inte spekulera i om och när kommer att förändra sina restriktioner. Men med vaccinationer och vaccinationspass, som åtminstone ska kunna på plats från , borde det självklart bli nya öppningar. Det är alltså kvar, men den kan kännas lång för familjer som inte har träffats på . Därför nöjer vi oss inte med att vänta till juli eller augusti, utan vi ligger på hela tiden. Jag hoppas verkligen att vi får gehör, men jag kan inte spekulera i vilken framgång vi kommer att ha. 131 HANS (M) replik: Det kommer inte som en överraskning för statsrådet att den svenska delegationen till har arrangerat två seminarier med personer från olika delar av landet som har vittnat om sina villkor. Statsrådet har ju deltagit i båda och lyssnat på allt detta. Vi har också hört en provkarta här . har berättat från , och min kollega har gett liknande versioner. har berättat från och , och och har vittnat i andra sammanhang. Själv brukar jag ta upp hur det ser ut i och . Det är starka berättelser, och ofta kommer människor i kläm på ett otäckt och otrevligt sätt. Här har verkligen varit en lyssnande minister. Förhoppningsvis kan vi se en framtid bortom pandemin nu när vaccinationerna börjar verka. Hur ska vi då öppna upp samhället? Jag tycker att man kan efterlysa denna typ av idé nationellt. Men det är inte det jag efterfrågar från statsrådet utan hur vi ska försöka manifestera helandet av det som har gått sönder, inte minst i gränsregionerna. Jag kan tänka mig att man kan göra olika saker i respektive i och respektive i . Jag tror att det är viktigt att man bekräftar nordborna i gränsbygderna och säger: Vi förstår er. Det har gått sönder, det har gjort ont och det har blivit fel. Men vill vi markera att det finns en annan framtid. Det kan handla om infrastrukturprojekt eller annat som konkret symboliserar att det finns en ny morgondag. Vad skulle statsrådet vilja medverka till? 132 Statsrådet (S) replik: Vi ser lite ljus i tunneln. I bästa fall är det inte bara ett tomtebloss utan ett ljus som kommer att växa sig starkare framöver. Men regeringarna måste också visa med ord och handling att vi förstår läget i våra gränsregioner, bekräftar det och åtgärdar det. Så till fråga. nämnde jag vaccinationen. Vi nordiska samarbetsministrar kommer att träffas den 20–i . Då står det högt på agendan – om det inte gör det ska jag se till att det gör det – att vi behöver ha en gemensam strategi, men inte bara det utan också en gemensam taktik för hur vi ska öppna upp . Jag menar att vi taktiskt måste bestämma oss för hur vi nu ska möta våra gränsmedborgare, vi regeringar tillsammans. Från regeringens sida har vi till exempel en nära dialog med . kommer jag att delta med min finländska samarbetskollega i evenemang Arena . Att vi tillsammans deltar där är inte bara en symbolisk handling, utan det visar en vilja att vi är där och att vi verkar för en förändring. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi är ute tillsammans – ministrar, regeringar och parlamentariker – i landet. Vi måste, så fort det går, börja röra på oss ute i landet och visa att vi finns där, att vi ser problemen och att vi vill åtgärda dem. Det gäller att inte bara synas utan också ha en handlingsplan. Utöver att vi har andra frågor på vår agenda den 20–måste vi lägga en karta tillsammans, vi nordiska samarbetsministrar. Och sedan får fackministrarna ta vid. Jag är glad, fru talman, över att väcker just frågan om hur vi öppnar upp tillsammans, för den är högt prioriterad. 133 HANS (M) replik: När stängde gränsen mot upptäckte man plötsligt att alla danskar som ska till och från i huvudsak färdas över svenskt territorium via . försökte man snabbt åtgärda det, men det blev en överraskning, inte för oss som bor i , men för resten av landet. Det är detta som är problemet med öppna och stängda gränser om vartannat. Det blir obegripligt för den enskilde individen att förstå vad som gäller. Det var samma sak när danskarna plötsligt stängde gränsen mot . Den som är en av största inrikesflygplatser, nämligen , blev då omöjlig att nå för skåningar och svenskar. Detta är bokstavligt talat ett hattifnattande som sliter sönder tilliten. Det är därför det är så viktigt att göra något konkret. Jag tror att det behövs personer ute i olika delar av landet och kanske inte så mycket vackra ord utan snarare konkreta handlingar, så att man verkligen förstår att det är på allvar. Statsrådet berörde också Fehmarn Bält. Det tycker jag var viktigt och centralt. När vi nu pratar om tror jag att det är klokt att vi gör det i större cirklar. Vi har vår nordiska femkärna, men till denna ska också de baltiska länderna adderas. är också självklart, och därför tycker jag att det är bra med Fehmarn Bält. Men då gäller också att man måste fundera på det i ljuset av öppna och stängda gränser. kanske vi öppnar mot , men det är fortfarande ett visst kineseri gentemot till exempel . Jag tror att man måste fundera igenom den typen av saker. Jag skulle kunna ge ett konkret exempel utifrån ett sydsvenskt perspektiv, och det är att uppmana finansministern att titta på det skatteavtal som finns mellan och . Det är en sådan konkret sak. Låt oss , när saker väl kan börja gå tillbaka till det normala, få se färre fina ord och fler konkreta handlingar. 134 Statsrådet (S) replik: och jag är inte överens i alla frågor, men här är vi verkligen överens. Jag motsätter mig fina ord om de inte följs av konkreta handlingar. Det är inte ansvarsfullt, skulle jag till och med vilja säga. Jag vill verkligen poängtera den omöjliga situation som har rått för våra gränsmedborgare om vad som gäller. Jag tror att det för oss alla har varit nästan omöjligt att följa med i de regelverk som gäller i , inte bara de som gäller gränserna utan också andra regelverk. nämnde skatteregelverket, som möjligen bör ses över. I flera länder finns en ambition att kunna sätta spaden i marken mellan och flera av våra nordiska grannländer när det gäller infrastrukturprojekt. Som jag nämnde tidigare håller vi nu på med vissa bilaterala projekt som jag tror att vi kommer att kunna gå vidare med i närtid och också förverkliga. Det låter åtminstone så på våra transportministrar. Allt detta är otroligt viktigt, men det allra viktigaste är kanske att på kort sikt visa att vi menar allvar med detta, till exempel vaccinationspass, och att vi ska titta på det tillsammans i och säga att det inte bara handlar om att norska medborgare ska kunna åka till och börja handla igen i vår gränshandel, att det är fantastiskt bra för den svenska gränshandeln och att de sedan ska få åka hem utan karantän. Det handlar också om att svenskar ska kunna komma in och vara dubbelt vaccinerade i utan karantän och att man inte gör skillnad på folk och folk. Detta är inte symbolhandlingar. Detta är handlingar på riktigt. Det är då man inte längre har de gula västarna, svenskeskam eller vad man nu diskuterar. Framför allt handlar det om att visa att nu vill vi varandra väl. Jag tror att vi ska börja i det lilla, inte med de riktigt stora infrastrukturprojekten. Vi ska börja i det lilla, och det lilla är kanske att , , titta på hur vi kan öppna gränserna, med de fantastiska vaccinationsmöjligheter som vi nu har på plats. 135 (C) replik: Det gläder mig verkligen när statsrådet så tydligt deklarerar att vi måste stärka samarbetet och återskapa förtroendet och tilliten. Det är helt rätt ton att anslå. Jag vill uppehålla mig vid kära favoritfråga, nämligen den om en fast konstellation för ett ministerråd för transporter. Jag skulle vilja höra statsrådet resonera kring detta. Statsrådet har själv erfarenhet av att sitta just i en permanent ministerrådskonstellation. Jag undrar om det inte har varit mer gynnsamt än obehövligt. Är det inte så att upparbetade kanaler och format som man ständigt återkommer till är väldigt gynnsamma i ett läge när relationerna av olika skäl kan bli ansträngda eller frostiga? Jag tänker att det finns många fördelar med detta, och jag vill gärna höra statsrådets syn på det. Jag vill också passa på att tacka statsrådet och den för att de inreserestriktioner till som vi har haft nu är avskaffade. Det är otroligt betydelsefullt, inte minst för många finländska veckopendlare. Att ha gjort covidtest har tyvärr lett till negativa hälsoeffekter. Detta är otroligt viktigt i . Låt oss nu hoppas att våra grannländer möter upp på samma sätt och avvecklar sina restriktioner. Jag vill, fru talman, be statsrådet att kommentera och resonera kring värdet av en permanent ministerrådskonstellation. 136 Statsrådet (S) replik: Jag gör gärna det, . Jag vill börja med att säga att jag verkligen delar synen att transportfrågorna – infrastrukturen och att bygga ihop – är något av det viktigaste vi har. Vi har alla möjligheter nu att göra detta på ett klimatsmart sätt och att både reducera utsläppen och öka handeln och tillväxten i . Jag ville bara börja där. Det finns en enighet mellan länderna vad gäller vikten av att fortsätta det samarbete och den samordning som finns på detta område. Från svensk sida är det vår syn att det finns ett gott informellt samarbete. ställde frågan till mig om man skulle vilja formalisera detta. Jag har erfarenhet från ministerrådet när det gäller våra nordiska samarbetsministrar, och jag måste säga att ministerrådet i sig ibland är belastat av formaliteter. Det kan vara en stor utmaning att ha bilaterala förhandlingar och dialoger vid sidan av eller i ministerrådet. Om man har ett ministerråd är det väldigt många frågor som ska upp på bordet där. När det gäller just transporter och infrastruktur finns det ett behov just nu av att få igång de bilaterala infrastrukturprojekten. Det är inte helt okomplicerat eller att bara inrätta en struktur och sedan säga att det är detta som kommer att lösa det hela. Jag säger inte att det är vad säger heller, men jag vill poängtera att det också är en utmaning i de formella strukturer som finns. Allra sist ska jag säga att det inte innebär att det inte är bra att ha en struktur på lång sikt, för det blir mindre personberoende och mer strukturella former att hålla sig till, vilket kan underlätta. 137 (C) replik: Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tror absolut att det kan vara utmanande med formaliserade konstellationer. Jag vill ändå notera att många av de resultat som statsrådet pekade på i sitt huvudanförande hänförde sig just till den typen av ministerrådskonstellationer. Jag tror att vi alla kan vara överens om att det är en viktig pusselbit i att skapa kontakter, resultat och nordiska nyttor. Just när det gäller transporter och att öka mobiliteten, öka rörligheten och öka konnektiviteten i är det just ett sådant handfast och konkret samarbete som behövs för att göra nordisk nytta i våra medborgares vardag. Det är nämligen detta som det handlar om. Det är där som vi måste börja med att återskapa förtroendet och tilliten. Vi måste gå från ord till handling. Vi måste se till att dessa samarbeten kommer igång och att de verkligen ger nordiska nyttor. Jag tror att det kommer att vara helt avgörande efter denna kris, om vi inte ska tappa hela gränspendlingen, att våra medborgare och gränspendlare upplever konkreta förbättringar och att det faktiskt går framåt. Annars tror jag att de skador som har uppstått tyvärr blir permanenta. Det är därför som jag tror att det är så viktigt att vi försöker hitta konkreta projekt där samarbetet kan ge nordiska nyttor för medborgarna. 138 Statsrådet (S) replik: Jag vill återkomma till att jag instämmer i att det finns ett behov av att långsiktigt säkra en långsiktig plan och att också ha en struktur för detta. Men med detta sagt kan vi också se att dessa pannordiska infrastrukturprojekt just nu inte ligger på bordet, där alla fem länder kommer att vara delaktiga. Vad som framför allt är prioriterat nu är bilaterala projekt. Jag nämnde –, till exempel. Vi har det också i . Vi har även den lite mer långväga förbindelsen ända nedifrån , och vi skulle kanske kunna hitta en möjlighet att docka i detta från och upp till och så vidare. Men detta är projekt som inte alltid berör alla länder. Det är därför som det också kan vara utmanande. Det är till och med utmanande att ha de bilaterala infrastrukturprojekten just nu och att få dem att bli verklighet. Om man ska skapa ett transportministerråd tror jag att man i så fall måste säkerställa både och. Man måste se till att de bilaterala förhandlingarna och kontakterna inte hämmas av att man lägger alla frågor på ett ministerrådsbord. Jag tror, fru talman, att det är väldigt viktigt att man också fortsätter med de bilaterala projekten som vi nu faktiskt börjar se lite framåtdrift i, som vi alla längtar efter så mycket och behöver så väl i det nordiska samarbetet. Jag vet också att den svenska delegationen till har haft infrastrukturminister som gäst vid ett delegationsmöte. Jag tror verkligen att delegationen fick en presentation av vad som är på gång på infrastrukturområdet – mycket bättre än vad jag kan ge. Det är positivt att detta är på gång. Låt oss då fortsätta att bejaka de bilaterala och viktiga projekten och förhandlingarna. får man ha diskussionen om man behöver bättre strukturer. Då tror jag inte att något land skulle stänga dörren för det på lång sikt. Men just nu är behovet uppenbarligen att framför allt få igång de bilaterala projekten och infrastrukturförhandlingarna, som är så viktiga att få på plats. 139 (SD) replik: Det är inte som jag säger detta, men jag vill även från min sida i rollen som gruppledare för i den svenska delegationen till tacka statsrådet så här långt för kraft, mod och framåtanda i många av de nordiska samarbetsfrågorna som har varit under hård prövning under pandemins gång. Sedan hade jag, i likhet med mina övriga oppositionskollegor, ändå önskat att regeringen som helhet och framför allt statsministern varit mer synlig i hanteringen. Jag skulle i detta replikskifte vilja uppehålla mig något vid den kulturella infrastrukturen. Vi talar om ministerråd för transport och infrastruktur. Om det är något som har engagerat många av oss är det ministerrådets kraftfulla angrepp på den nordiska samarbetsbudgeten för kultur, utbildning och språkutbyte. Man har från ministerrådets sida gått till ganska hårt angrepp mot denna budgetpost och i konfrontation mot ett enhälligt nordiskt råd i frågan. Jag hör statsrådet här till exempel tala om hur viktig språkförståelsen, den sociala tilliten och kännedomen om varandra är. säger man från , i betänkandet, nej till förslag som lägger fram om att utöka och prioritera insatser för språksamarbete och utbildningsinsatser. Delar av ministerråden säger också nej till avsnitten i kultur- och språkbudgeten, vilket civilsamhället har reagerat kraftigt mot. Vad vill man så att säga i stället sätta fram på bordet? 140 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för att han lyfter fram frågan om kultursektorns budget. Den är fortsatt högt prioriterad. Jag vill inleda med att säga att ministerråden för kultur och utbildning bidrar med en väldigt viktig verksamhet. För att kunna förverkliga visionen är de helt avgörande. Därför har de fortsatt de största budgetramarna. Med detta sagt innebär budgetramarna konkreta steg framåt för att styra verksamheten mot den vision som antogs . Då måste också de strategiska prioriteringarna och handlingsplanerna som ministerrådet beslutar om följa med i fråga om dessa prioriteringar. Jag vill understryka att det verkligen inte innebär angrepp eller konfrontation mot kultursektorn eller mot kulturbudgeten, som uttryckte det. Kultursektorn har fortfarande en av de största budgetramarna därför att det är helt avgörande för att vi ska kunna gå mot denna vision och för att vi också ska kunna stärka den nordiska identiteten, inte bara hos oss själva utan också ute i världen. Det är otroligt viktigt för nordisk tillväxt och för nordisk konkurrenskraft att vi lever upp till det nordiska varumärket och den nordiska identiteten. Men när man antar en ny vision innebär det trots allt att man gör en omfördelning av budgeten. Vi har tre strategiska prioriteringar när det gäller visionen. Det är ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . Dessa tre prioriteringar innebär ingen motsättning mot satsningar på kultur- eller utbildningssektorn. Men de kräver en omfördelning av budgeten som prioriterar det gröna i syfte att faktiskt uppnå en mer jämn fördelning av dessa medel, av de totala medlen, som styr mot visionen. Kultursektorn är alltså fortsatt högt prioriterad. Men en omfördelning var nödvändig i och med den nya visionen. 141 (SD) replik: Jag blir ändå konfunderad. Det är klart att det fortsatt är de största budgetramarna. Men det kan vara med 1, 2, 3, i relation till annat. Men det är fortfarande så att kultur‑, utbildnings- och språksektorn i någon mån styr politiken nedströms. Väldigt mycket av känslan för den nordiska samhörigheten, samförståndsandan och tilliten, som i sin tur sedan sänker transaktionskostnader för handelsavtal, infrastruktur, näringsliv och så vidare, kommer av att vi har en bra förståelse för varandra över alla generationer. vet vi, givet undersökningar och rapporter, att språkförståelsen i de yngre generationerna har sjunkit drastiskt i förhållande till medelålders och äldre, och vi vet att det finns ett väldigt stort arbete att göra i det nordiska utbildningsväsendet och i skolorna för att förmedla mer av nordisk kultur och nordiska språk. Vi ser nu att tilliten, som brukar kallas för det nordiska guldet, nu prövas till exempel i form av sådana uttalanden som jag pekade på i mitt anförande och som faktiskt kommer från näringslivet, från en artikel i tidigare . skriver: Det nordiska utbytet är intensivt på många områden utom i politiken. Om lagstiftningen är harmoniserad i är det EU:s förtjänst, inte regeringarnas. Det leder mig till två frågor. Vad vill statsrådet säga för att motbevisa den tes som ändå verkar etablera sig och vara fullskalig inom stora delar av näringslivet? Och vad vill hon säga för att förklara för alla aktörer inom civilsamhället, kulturlivet och andra som har blåst till strid för att de tycker att effekterna av att rasera denna del av den nordiska kulturbudgeten får ett väldigt stort genomslag på den nordiska tilliten? 142 Statsrådet (S) replik: Jag såg också den artikeln i – jag tror att det var en ledare. Jag kan på ett sätt bejaka den problematik som det faktiskt har inneburit att det politiska gemensamma ansvaret för inte har tagits under denna kris. Vi har gjort vad vi har kunnat från den sida. De andra regeringarna har säkert också gjort vad de har kunnat. Men i den snabba eskalering av pandemin som skedde blev det väldigt nationellt inriktade åtgärder, och politikens fokus hamnade väldigt mycket på det nationella och på det inrikespolitiska. Jag är övertygad om att vi måste diskutera på högsta nivå mellan de nordiska regeringarna vad vi från politiskt håll nu har att ta ansvar för. Förhoppningsvis kommer vi att kunna ha den diskussionen den 20–. Det här får nämligen inte hända igen, utan vi i det politiska ledarskapet måste gå bättre rustade in i nästa kris – även om den kommer snabbt. Det är också någonting som inte bara näringslivet utan alla våra medborgare, inte minst gränsmedborgare, förväntar sig av oss. Jag kan alltså bara bejaka detta, fru talman. Från sida får vi göra allt vi kan för att utredningen, resultaten och de åtgärder som vidtas utifrån dessa erfarenheter – vilket görs inte minst i det nordiska ministersamarbetet – ska leda oss i en helt annan riktning än den vi mötte den här krisen i. Nästa kris ska vi möta tillsammans; det är ett politiskt ansvar. När det gäller kulturen blir jag lite bekymrad. Vi har till exempel i budgeten gjort vissa justeringar för att ta hänsyn till att kultursektorn också drabbats extra hårt under pandemin. Självklart måste vi tydliggöra det fokus och den prioritering som kultur och utbildning har i det nordiska samarbetet. Som sagt: Om vi fortfarande har kvar de största budgetramarna för kultur och utbildning och om vi nu fortsatt gör extrasatsningar på kultursektorn måste det också kommuniceras till våra medborgare. 143 (V) replik: I skuggan av all diskussion kring gränserna och vissa länders nationalistiska drag ser vi också en ökning av politiska beslut som gör skillnad på människor som bor i . Det gäller till exempel gettolagarna i , där den danska regeringen har tagit fram ett förslag om att begränsa icke-västmedborgare i vissa områden. Inte minst gäller det de krav som ställs på ensamkommande flyktingungdomar här i , där man gör skillnad mellan dem och andra ungdomar i . Behövs det ett djupare arbete för demokrati och mänskliga rättigheter i , med tanke på att vi ska nå ett socialt hållbart ? Är det något man har diskuterat? 144 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för att hon lyfter en fråga som är helt avgörande för den nordiska identiteten, som jag talade om . Den bygger ju på våra gemensamma värderingar. Jag nämnde tidigare också att vi kanske har tagit det nordiska samarbetet lite för givet. Det allra värsta vore ju om vi tog våra gemensamma värderingar för givna – om vi inte vaktade och bevakade dem och lyfte fram dem. I kris finns det en risk att man agerar nationellt och ganska primitivt och snabbt när det gäller att stänga ute eller stänga inne, och jag tror att detta är en väldigt viktig fråga som vi måste lyfta upp på bordet – inte minst hos oss nordiska samarbetsministrar. Vi behöver bevaka och bejaka våra nordiska värderingar som har tjänat våra samhällen så väl och som är vår identitet. När vi talade om kultursektorn och utbildningssektorn tidigare, fru talman, talade vi om identitet och att det var viktiga parametrar. Hela grundsynen gällande människors lika värde och ett samhälle där alla ska få samma chans – att vi har ett välfärdssamhälle som är grunden för vår identitet – är ju helt avgörande. Jag kan alltså bara bejaka att detta är en fråga som aldrig får tas för given, fru talman, och som måste bevakas. 145 (V) replik: Jag kan bara konstatera att den här frågan egentligen har funnits väldigt länge; även innan coronapandemin började man införa olika lagar i och , och även här i , som gör skillnad på människor. Kollegorna här pratade tidigare om att återuppbygga förtroendet för . Jag undrar lite hur man avser att ta in kunskap inför beslut som rör till exempel gränserna. Vi har liksom stått lite vid sidan om och tittat in på situationen när de olika regeringarna har tagit beslut utan att ens samtala med , som ändå har expertkunskap i detta. Jag undrar hur den kommer att jobba för att stärka och kanske också ta in dess kunskap när man tar olika beslut, till exempel i gränshinderfrågor. 146 Statsrådet (S) replik: har stor betydelse, och det kan inte nog understrykas hur viktigt det är att är en integrerad del i processen när vi nu ska utveckla mot den vision som statsministrarna antog. När jag kom in som relativt ny, eller egentligen helt ny, nordisk samarbetsminister hade visionen precis antagits. Jag tror att man från sida upplevde – jag fick i alla fall höra det – att man inte riktigt hade varit med i processen. Det bekymrade mig, för en vision måste ju alla kunna köpa in i, känna för och känna sig delaktiga i, inte minst . tar vi nästa steg, och ska vi förverkliga de handlingsplaner som ska leda oss mot visionen.