prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — Vi har investerare som står och väntar på att få bygga, och så säger nej. pratar om att inte kan klara sin elförsörjning. Det hade gått jättebra. Det hade kunnat vara ett projekt ute i , från kusten, som i säger nej till. Då blir jag lite nyfiken. Vad vill göra? Hon säger att man inte ska köra över befolkningen, och det håller jag som centerpartist såklart med om. Men vad vill göra för att underlätta denna utbyggnad och öka den lokala acceptansen? Just nu agerar nämligen precis tvärtom och piskar i stället upp en opinion mot detta. Vad vill man göra konkret för att förbättra för möjligheten att bygga vindkraft? 305 (M) replik: Jag upplever inte alls att vi piskar upp någon stämning mot vindkraft. Vi är för alla typer av kraftkällor, men det är viktigt att det finns en lokal förankring och en lokal acceptans. Naturligtvis måste man också välja områden. Det kan till exempel vara några av sista tysta områden. Är det lämpligt att vi då kanske sätter stora vindkraftverk där? Och hur är det med naturvärden i förhållande till andra värden? Jag gillar inte fundamentalism över huvud taget och inte miljöfundamentalism heller. Jag tror att vi måste vara kloka och söka samförstånd. Vindkraften kan finnas i områden där den inte stör eller ute till havs, men då måste man också finansiera sina egna kablar. Det är jättebra. Att jag inte nämnde kraftvärme ber jag om ursäkt för. Precis som säger är den också en stor källa. har väldigt mycket infrastruktur för att kunna använda fjärrvärme som man inte har i andra länder. Amerikanerna säger: Ni är så socialistiska att ni har gemensamma värmesystem. Ja, och då kan det faktiskt vara bra att vi har varit socialistiska så att vi kan vara effektiva på det området. Jag tror att det finns jättemycket spillvärme man kan använda. Man behöver också effektivisera. Men det är ju inte och min tvättmaskin som är det stora problemet; det är att vi ska ställa om hela vår tunga industri och hela vårt transportsystem som är dilemmat. Det är inte heller energi till Hybrit i som är problemet, som sagt, utan det är energi till . Därför stämmer inte detta med att skicka upp vindkraften till . Det är inte det som är det stora problemet, utan det är hur vi får energi till område 3 och 4. 306 (C) replik: säger att man är för alla kraftslag, men det är man ju inte i , i eller i . I pratar vi om en havsbaserad park utanför kusten. Den är knappt synlig. Den påverkar inga tysta områden. Ja, den påverkar det tysta området till havs, men där finns ju inga människor. Vilka är det man vill skydda egentligen? Jag undrar: Vad kommer att göra för att förbättra möjligheterna om man nu är för alla kraftslag? Det enda jag hörde prata om var att man inte vill ge stöd till den havsbaserade vindkraften. Kan man på samma sätt lova att det inte kommer att betalas ut en spänn i subventioner till kärnkraft? För det behöver ju i så fall vara lika för alla kraftslag. Jag har två frågor. Kan lova att inte kommer att subventionera kärnkraften över huvud taget? Och vad kommer att göra för att man ska få en ökad lokal acceptans – kan man till exempel ställa sig bakom förslag om att fastighetsskatten ska gå tillbaka för att också ge nytta lokalt? 307 (M) replik: Jag börjar med den sista frågan. Vi har inte sagt så , men det är ett förslag som vi funderar på. Om man hårdrar hypotes att man faktiskt ska kunna bestämma från statens håll skulle vi kunna säga att ett litet kärnkraftverk på skulle vara perfekt. Man skulle behöva ha väldigt lite infrastruktur, det finns många konsumenter där och det skulle bli ett fantastiskt bra och säkert system. Men jag tror inte att vi skulle kunna göra det utan att människor skulle vara emot. Vad är det då för skillnad? Det är faktiskt så att många kraftslag har dödat fler människor än vad kärnkraften har gjort. Kärnkraften är det kraftslag som har dödast minst antal människor. Kolkraft, annan fossil kraft och vindkraft har dödat fler människor rent statistiskt. Jag är väldigt mycket emot den här typen av översitteri mot människor. Jag tycker att vi måste jobba med acceptans. 308 (S) replik: Jag känner att jag skulle ha behövt ha förlängd repliktid för att bemöta och ställa frågor om inlägg. Jag vill först kommentera inlägget där sa att hon skulle skämmas över att vara med i ett regeringsparti som för den här energipolitiken. Det är precis tvärtom. Under Alliansens tid importerade vi el till landet. Det skapar tusentals jobb, inte minst i norra där vi har låga elpriser och överskott på el. Det är jag stolt över. Jag är också stolt över utvecklingen som sker nu med fler vindkraftverk på land och möjligheten till detsamma till havs. Jag är också stolt över solkraften som vi har regerat satt fart på den svenska elmixen. Jag kan konstatera att kärnkraften lyfts fram i anförande och noterar att i budgeten som har klubbats igenom och som ni har medverkat till finns inte en enda krona till kärnkraften. Vi har hört i andra inlägg här från att man motarbetar havsvindkraften. Jag tycker att är svaret skyldiga när det gäller vilken elkonsumtion vi ska ha framöver i vårt land. Utöver detta vill jag ställa en fråga till . I budgeten som går igenom rycker man undan pengar som skulle gå till energieffektivisering. Det är 100 miljoner som rycks undan. 600 miljoner till elektrifiering av transporter rycks undan. 500 miljoner rycks undan från energiteknik. Min fråga är: Vart tar dessa pengar vägen? 309 (M) replik: Vi ser lite olika på budget rent allmänt. Vi menar att om politiken visar att man tror på kärnkraft och på ny teknik som kan göra avfallet mindre farligt är det en styråra för att vilja investera. Men om man säger att man ställer upp det här och sedan får se, precis som man gör med slutförvaret av kärnavfallet, är det klart att ingen vill satsa en massa pengar även om det kommer att betala sig på en . Jag förstår inte att Socialdemokraterna inte förstår det. Energipolitiken har förändrats väldigt mycket. Jag måste säga att jag inte trodde på den enorma explosion av elektrifiering som kommer. Man måste vara snabb för att hänga med. Svensk fordonsindustri och svensk industri drar loket, och så kommer politiken efter och försöker lappa och laga där det finns dilemman. Så kan vi inte ha det. Vi måste vara proaktiva, och då kan man inte ha skygglappar och tro att det bara är vindkraft och solkraft till exempel som ska användas. Vi måste se på alla olika typer av energikällor. Det var inte utan som talade om detta, men jag skulle vilja veta om ni har tittat på hur alla solceller tillverkas och om det är i en demokrati. fabriker kanske inte är så kul att titta på. Det är lätt att moralisera när det gäller vissa saker, men ska man moralisera ska man nog göra det hela vägen. Det finns mycket med det här som kan vara svårt. Om politiken visar att det här tror man på och vill satsa på får man inte säga: Vi får se. Ingen vill ha vi-får-se-förhållanden, varken om man håller på med politik eller någonting annat. Man måste säga: Det här tror vi på, och det här vill vi. Det är därför som Hybrit har lyckats. 310 (S) replik: Det är precis den tydligheten och de beskeden som behövs, och det är också de beskeden som jag förväntar mig att få på frågan om var pengarna läggs i stället. Jag hörde inte svaret på den frågan. ska få möjlighet igen att svara på den frågan, och hon får gärna komplettera med ett svar på varför det inte finns en enda krona i budgeten till kärnkraft. Vi har kunnat höra i den här debatten att aktivt har motarbetat havsvindkraft som det ropas efter kärnkraft, men det finns inga pengar i budgeten. Hur går detta ihop? 311 (M) replik: Det är sant. Vi vill att kraftslagen ska finansiera sig själva. Däremot vill vi ha forskningspengar där kärnkraften ska ingå precis som andra kraftslag. måste jag erkänna en sak, och det är att vi har prioriterat poliser i vår budget. Därför har vi inte prioriterat bidragssystem till energipolitiken, utan där måste det finansiera sig självt. Det är dock inte så att vi missar några EU-pengar i och med att vi har tagit bort anslag. Det var någon tidigare debattör som tog upp det. Jag har faktiskt tagit upp det med , och vi förlorar inte några EU-pengar som vi annars skulle ha fått för att vi inte finansierar vissa saker. Jag är alltså inte så orolig för detta. Vår vision framåt är att vi tror på alla kraftslag, värnar dem och ser att vi behöver utöka detta. Det betyder enormt mycket, och jag önskar att också skulle se det. 312 (V) replik: Jag tror att jag ska göra det enkelt för att svara. Vi hade en som ledde till en energiuppgörelse. Där fanns med. Den byggde på att man till och med kunde bygga ut kärnkraften i , givetvis utan stöd. brukar ofta prata om långsiktiga spelregler. De är viktiga, för de gör att aktörerna törs investera och vara med och ta de här stegen. var inte med, och det fanns en anledning till det. Men och anslöt sig till den här energiuppgörelsen. valde att lämna energiuppgörelsen. Vad är långsiktiga spelregler för ? 313 (M) replik: Att vi lämnade energiöverenskommelsen är väldigt smärtsamt också för oss. Men om vi inser att det här kommer att leda till det som vi faktiskt ser nu kan vi inte sitta kvar i båten för att vi har gjort upp med och och inte kan ändra på detta. Det har hänt enormt mycket, och vi har inte sett att vi med den överenskommelsen vi då gjorde skulle klara uppdraget. Då måste man riva upp. Om man inte ser samma framtidsscenario fungerar det inte. Det skulle kanske inte vara ett stort problem med och . Men ni har andra samarbetspartier, som sitter lite högre upp här i kammaren och har en helt annan syn på saker. Vi har ett ansvar. Om vi inte tror på politiken kan vi inte låta svenska folket betala ett pris, bara för att vi trodde på något annat. Jag hade inte trott att man bara som jag har suttit i utskottet skulle gå från att tro att vi skulle behöva till att nu vara är uppe i att vi ska ha det dubbla mot det vi har . Vi ska ha 280 eller kanske elenergi. Det krävs något helt annat än hur det var för tre och halvt år sedan. Jag vet inte om tycker att man ska stå kvar och gå rakt in i väggen eller om man faktiskt måste förändra sin politik. Det är så det ser ut . Omvärlden förändras mycket, och vi integreras med . Vi är tvungna att klara oss i konkurrensen. Om vi inte gör det kommer vi allihop att få betala för det. stiger till exempel inflationen i och med att energipriserna går upp. Det kommer att urholka både pensioner och löner. Jag tycker inte att det är ansvarsfullt att stå bakom en politik som man inte längre tror på. 314 (V) replik: Jag kan hjälpa med att det ska vara terawatttimmar. Ingenting har förändrats från att ni anslöt. Man kan upprepa en lögn tills alla tror att det är en sanning. Ni har upprepade gånger sagt att regeringspartierna stänger fungerande kärnkraftverk. Men det stämmer inte. Det är inte politiken utan marknadskrafterna som har stängt de reaktorerna. Men det kommer aldrig upp. Ni har , framför allt när ni lämnade, sagt att det är ordet ”förnybart” som stör och att ingen törs investera. har ni fått in en text i anslaget 1:4 Energiforskning om att beslutet innebär att ”ordet ’förnybar’ ersätts med ’fossilfri’ såväl i anslagets namn som i anslagets ändamål”. Jag vill fråga ledamoten hur ni tänker marknadsföra så att investeringarna kommer på plats nu när ni har ändrat ordet. 315 (M) replik: Vi kommer verkligen att försöka marknadsföra det. Det är enormt viktigt att vi får investerare. Svenska folket ska inte betala det här genom annat än elräkningen. Vi kan inte ha ett bidragssystem på energisidan, utan den måste finansiera sig själv. Det har förändrats enormt mycket, och omvärlden har förändrats mycket. Vi kan se på och som har valt två helt olika vägar. När vi diskuterar det ser vi också på och på olika sätt. Det är viktigt att vi klarar både vår konkurrenskraft och att freda oss mot främmande makt och att vi inte gör oss beroende. Det finns enormt mycket som är viktigt i det här. Vi kan inte heller ställa upp vindkraftverk så att det svenska försvaret inte kan försvara oss mot en invasion. Så långt är jag inte beredd att gå. Då duschar jag hellre kallt. 316 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet vi nu debatterar, om utgiftsområde 21 Energi. Det är första gången någonsin som inte har någon reservation eller något särskilt yttrande i detta betänkande. Det är med anledning av att röstade igenom den budget som vi har lagt fram tillsammans med och . Inom ramen för betänkandet finns det framför allt ett förtydligande av ändamålen för de anslag som finns här. Regeringen har tidigare snävat in det energipolitiska arbetet genom att ha sin tyngd mot förnybart, vilket exkluderar framför allt kärnkraften. Det kommer det att bli ändring på när antar förslaget i betänkandet och byter ut ord som ”förnybart” mot ”fossilfritt”. Det gäller kanske framför allt anslaget för energiforskning. Ändamålet från regeringen har varit att främja utveckling av teknik som baserar sig på förnybara energislag. Det har inte bidragit till att har kunnat anslå medel för kärnteknisk forskning eller åtminstone upprätthålla det som ett argument, trots att tillkännagivanden har riktats från . Regeringen har valt att begränsa sig till att införa det i de regleringsbrev som utfärdats till men inte i ändamålet för anslaget. Det kommer det nu att bli ändring på. befinner sig i en energikris, en kris som regeringen i allra högsta grad bär ansvaret för på grund av en illa skött energipolitik. Socialdemokraterna har låtit få genomslag för sin iver att lägga ned kärnkraften. Från sommarens pristoppar har vi nu kommit in i en kallare väderlek och har för som gått kunnat se gamla prisrekord slås. Priserna har stundvis under befunnit sig på en fullständigt ohållbar nivå. Om det fortsätter på den vägen med en volatil prisbild och om den lägger sig på höga nivåer kommer det att vara svårt att se någon som helst elektrifieringsvåg ta fart. Vissa industrier har kanske möjlighet att vara flexibla. Men för många andra finns inte den möjligheten. Det går i stället direkt ut över deras konkurrenskraft. För hushållen i innebär det här även att flera tusenlappar går till merkostnader för elräkningarna man ska betala. I tidningarna har vi kunnat läsa om tips till hushållen från energibransch och andra kommentatorer om att gärna lägga undan lite pengar till elräkningen som kommer . Vi kommer snart att se utbredda begrepp som energifattigdom även i . Det blir kanske en klassfråga när det gäller vilken uppvärmningsform man har och vad man har råd med. Den utvecklingen har vi inte sett tidigare. Det är något man har kunnat se nere på kontinenten i spåren av Energiewende och liknande fantasier om helt förnybara kraftsystem. En starkt bidragande orsak till de extremt höga elpriserna i är att man har stängt ned hälften av de kärnkraftsreaktorer som har funnits i , utan att bygga ut elproduktionen i i motsvarande mån för att kompensera för effektbortfallet. Regeringen har uppenbarligen inte reflekterat kring varför de har varit placerade nära våra storstadsområden, där konsumenterna av elen finns. Man har byggt dem nära konsumenterna för att se till att behovet av överföringskapacitet ska vara så litet som möjligt och för att bygga ett så effektivt kraftsystem som möjligt. Det borde inte komma som någon överraskning. Men ser vi konsekvenserna av när man inte förstår det faktumet. Inte heller den brist på effekt när behovet är som störst borde komma som någon direkt överraskning. Vi måste ha en produktionsapparat som någorlunda korrelerar med när vi har behov av el och med att vi kan producera el när vi vill använda den. Här går utvecklingen åt fel håll. Vi tenderar att göra tvärtom, att i allt högre grad producera el när vi inte har behov av den, och när vi har behov av den har vi i stället effektbrist. Det är en problematik som återkommande har påtalat och fört fram i denna kammare. Just effektbalansen är ett mått på hur bra vi klarar att försörja oss på el i , och den beräknas av . som den rödgröna regeringen, numera röda regeringen, har suttit vid makten har effektbalansen kontinuerligt försämrats. Det har gått från betryggande till obefintliga marginaler till att halka ned till minussiffror i . Det har även blivit så illa att det inte räcker att titta över den här situationen bara . gör man driftssäkerhetsanalyser av vår elförsörjning även . Det har vi aldrig någonsin gjort tidigare. Just denna bristande förståelse är ett av de främsta skälen till att denna regering är oförmögen att lösa problemen. Det gäller inte minst inför den elektrifiering som är på gång, och där man räknar med att efterfrågan på el kommer att öka avsevärt. Med de prisnivåer som vi nu har kommer det att vara en högst begränsad möjlighet till elektrifiering. Man får nog i stället vara glad för de delar av den energiintensiva industrin som kommer att vara möjliga att behålla i . Vad behöver man då göra i den energipolitik som vill se och som vi tror behövs i för att få fart på elektrifieringen? Det är att ha en insikt om att vi måste kunna få el under årets alla timmar till rimliga priser. Kostnaderna måste beaktas ur ett systemperspektiv, inte enbart för själva elproduktionen utan också vilket behov som finns av utbyggd överföringskapacitet, i systemstödstjänster och för att se till att detta sammantaget leder till de lägsta kostnaderna för slutkonsumenten. Av dessa skäl är vi övertygade om att en hållbar omställning behövs där kärnkraft tillsammans med vattenkraft utgör en bas som kan kompletteras av ett visst mått av väderberoende kraftproduktion men som dock ska balanseras av den. För kärnkraftens del handlar det i närtid om att fatta beslut om att gå vidare med både tillåtlighet och tillstånd för slutförvaring för att kunna säkra den befintliga kärnkraften. Vi måste också satsa på kärnteknisk forskning och ta bort de regulatoriska hinder som finns så att vi kan utveckla och bygga ny kärnkraft i och planera för nästa generations kärnkraft. För vattenkraftens del måste man säkerställa att den inte rivs ut i onödan när man nu ska införa nya moderna miljötillstånd. I stället måste vi se till att nyttja den effekt och de avvägningar som har gjorts tidigare då man exploaterat för det industriella intresset. Detta kommer att vara välbehövligt om vi ska kunna integrera väderberoende kraftproduktion. Kraftvärmen är den planerbara kraftproduktion som finns. Där handlar det om att stärka konkurrenskraften för kraft- och fjärrvärmen, vilket stod med i den energiöverenskommelse som togs fram av vissa partier. Vi har dock enbart sett att man velat straffbeskatta den i och med avfallsförbränningsskatten som i stället urholkar konkurrenskraften. Vindkraften har diskuterats i debatten. För den handlar det mycket om en social hållbarhet, som inte är tillräcklig. Det finns ett lokalt motstånd som kan kopplas till att det påverkar människors vardag. Det kommer inte att underlättas av det faktum att man vill begränsa eller inskränka det kommunala självbestämmandet och göra det svårare för folkvalda församlingar närmast medborgarna att fatta beslut och skicka signaler om det från denna kammare. I stället handlar det om att betala en rimlig kompensation för de ingrepp, bland annat visuella, det innebär lokalt i närmiljön. Detta måste ställas mot andra intressen som kan finnas på det lokala planet. Det kanske viktigaste är överföringskapaciteten, framför allt med tanke på nedläggningen av planerbar kraftproduktion. Överföringskapaciteten måste byggas ut. Det måste gå snabbare, och det handlar främst om att korta handläggningstiderna. Om man lyssnar till vad som sägs här finns det en uttrycklig vilja för detta. Men vi har fortfarande inte kommit särskilt långt med de förslag som fanns i den nätkoncessionsutredning som regeringen gjort. Andra debattörer har varit inne på elmarknaden och hur vi ska bygga ny kärnkraft eller på olika sätt stimulera utbyggnad av planerbar kraftproduktion. Det handlar mycket om att utveckla elmarknaden. Dagens marknad baseras på pris på energi, som man uppenbart har kunnat leverera. Men man har inte kunnat leverera effekttillräcklighet eller de systemstödstjänster som behövs. Det är uppenbart att politiken måste landa i att prissätta de nyttor som behövs för att vi ska kunna ha ett fungerande kraftsystem även . Då ska man självklart även kunna få betalt för de nyttor som man levererar och som andra kraftslag inte har förmåga att leverera. Sammantaget kommer detta att innebära att marknaden kommer att kunna ta hand om och leverera de bitarna i det framtida energisystemet. Om man ska kunna börja ta steg i denna riktning är vi i helt övertygade om att det först också krävs att regeringen byts ut. 317 (C) replik: Det är alltid intressant att lyssna till – han är en påläst ledamot – även om vi inte alltid delar slutsatserna. En uppfattning som vi faktiskt delar och som jag tycker är värd att lyfta fram är att man ska få ersättning lokalt för den påverkan som sker. Det tycker jag av många skäl är klokt. Det handlar inte minst om en stärkt äganderätt. Om man får en lokal påverkan ska man också få ersättning för det. har föreslagit att detta ska gå regionalt. Jag har däremot inte hört något om att man även ska ge ersättning till närboende, det vill säga de som inte är markägare men som ändå får en påverkan. Detta är något som har föreslagit, och jag skulle gärna vilja höra vad och tycker om det. Det var min första fråga. Min andra fråga gäller följande: I medierna har det tydligt stått att , bland annat har diskuterat energifrågor inom ramen för sina gemensamma samtal. Det har mynnat ut i ett par debattartiklar och lite andra saker. Jag blir därför nyfiken om lyft upp frågorna om lokal ersättning i dessa samtal. Vad har responsen i så fall blivit? Vi ser ju inte ett spår av det i budgeten från SD, M och KD som går igenom. Jag undrar om det här bara är tomma ord från eller om det är något som kommer . 318 (SD) replik: Jag är helt övertygad om att det stora för vindkraftens del handlar om att förbättra den sociala hållbarheten och jobbar med incitament snarare än att gå fram med inskränkningar av det kommunala självbestämmandet eller försöka tvinga på människor dessa beslut. Det kan faktiskt bli så att en folkvald församling tvingas fatta olagliga beslut för att det står i en översiktsplan att det finns ett utpekat intresse för vindkraft och att man enligt lag därför inte får säga nej till det. Det vore en dålig väg att gå. Ersättningsfrågorna har vi lyft fram . Den bygdepeng som finns skulle delvis kunna regleras. Men det gäller framför allt även fastighetsskatten, som egentligen borde kopplas till alla industrifastigheter. Man måste rikta om dem för att skapa incitament som man kan jobba med genom exploatering ute i kommunerna. Om man riktar det direkt till kommunerna skulle det slå väldigt fel enligt de modeller som vi har tittat på. Det finns dock ett behov att skapa incitament för den nyindustrialisering som vi ser i . Vi driver inga förslag om ersättningsmodeller för dem som blir mer indirekt påverkade i närheten av en etablering, men däremot vill vi utreda vilken påverkan det har när det gäller fastighetspriser. Det ska även kopplas till andra intressen. Vi är beredda att titta närmare på hur man skulle kunna göra det. Det är rimligt att vi kommer att få en stor utbyggnad av elnät. Där kommer ersättningsfrågan också att vara högst aktuell som ett smörjmedel för att möjliggöra den utbyggnad som behövs om vi ska lyckas med elektrifieringen. Då måste man lämna rimlig kompensation till markägare och i sak närmast berörda. Vad gäller budgeten som sådan är det en produkt som har förhandlats fram . Den tar sikte på en mer övergripande samhällsproblematik med den otrygghet som finns runt om i landet med skjutningar på öppna gator och på behovet att stärka polis och rättsväsen. Det är dessa bitar som för stunden har varit i fokus. 319 (C) replik: Att fastighetsskatten på industrifastigheter ska kunna gå tillbaka lokalt är något som SD har fått inspiration av från modell.