prot · H80988 · 2021-03-04 00:00:00 — Dit hör naturligtvis även industrin, men där har vi framför allt EU ETS som vi reglerar och vill stärka ytterligare. Vi är alltså långt ifrån färdiga, men vi är i alla fall på rätt väg. Det är det viktiga just . Jag är stolt men inte nöjd! 25 (C) replik: Tack, , för anförandet! Jag har roat mig lite med att titta på egen politik. På hemsida kan vi i det bostadspolitiska programmet se att man vill öka bostadsbyggandet radikalt, ungefär plus mot dagens takt. ligger man efter, så man behöver räkna med ytterligare något. Man vill också se ett ökat bostadsbyggande i trä – ungefär 50 procents ökning mot dagens takt eller kanske till och med ytterligare något. hör vi både i debattinlägg och i andra sammanhang att vill skydda mer skog från avverkning. Om vi ska öka bostadsbyggandet och dessutom andelen byggande i trä som vi ska minska avverkningar i skogen – hur går det ihop, ? 26 (MP) replik: Tack, , för frågan! Det är helt korrekt att vill bygga mer i trä. Det är kanske det mest klimatsmarta sättet att använda bioråvara. Då har man helt enkelt en fortsatt inbindning av kolet under hela den tid som bygget står. Att bygga av skogen snarare än att elda upp den är alltså den mest klimatsmarta metoden att använda skogen. Det finns en kalkyl som går ihop, och den bygger på att vi effektiviserar den befintliga användningen av bioråvara. Det handlar naturligtvis om de stora delar där vi redan har bioenergi. Vi har en värmesektor som är väldigt beroende av bioenergi. Det har tjänat väl, för det har fasat ut det fossila, men står vi inför nya teknikmöjligheter. Vi står inför möjligheten till solvärme. Vi står inför möjligheten till omfattande energieffektiviseringar. Det är likadant inom industrin: Vi har alltså ett stort beroende av bioenergi som har tjänat oss väl, för det har fasat ut det fossila. Även där kan vi dock göra stora tekniksprång i form av energieffektiviseringar, elektrifiering och så vidare. I vårt pussel har alltså bioenergin en helt central roll. Där är jag och eniga, även om jag inte är lika ivrig att använda det överallt i alla sektorer till varje pris. Jag tänker i stället att vi ska försöka att vara så smarta som möjligt i hur vi sparar på våra resurser. På så sätt har vi också möjlighet att använda skogen för att bygga hus. 27 (C) replik: Jag är helt enig med om att vi ska bygga mer i trä. Men det kräver mer avverkning och att vi använder den skog vi har. visar en total brist på förståelse för det svenska skogsbruket. Värdet ligger inte i de restprodukter som vi eldar upp i kraftvärmeverk eller som vi ska göra biodrivmedel av, även om och jag är helt överens om att vi ska öka den andelen både från svensk råvara och som inblandning. De delarna kommer ju att öka snarare än minska användningen av restprodukter. Sedan kommer vi kanske att nyttja dem i andra sektorer. Det är ju inte så att du sågar ned ett träd och kör in plank i ett kraftvärmeverk. Värdet i den svenska skogen när vi avverkar ligger i virket, och det använder du sedan. Det kan du inte effektivisera bort genom att använda solvärme i stället för flis i uppvärmningen. Du måste ha mer virke för att kunna bygga mer hus. Det är enkel logik och enkel matematik, och precis så fungerar den svenska skogsindustrin. Hur, , ska vi kunna öka bostadsbyggandet med 20–och andelen byggande i trä med , trots att vi ska minska avverkningen av skog? Den matematiken går inte ihop. Den kan inte heller effektiviseras fram, för det är inte virket som eldas upp till kraftvärme. 28 (MP) replik: Det blir lite väl enkelt när pratar om det här. Det är helt korrekt att man inte skjutsar in virket i kraftvärmen, men det är ju inte så att allt det virke vi avverkar hamnar i träbyggnation. Detta var lite av min övergripande poäng. När man gör avverkningar får man olika restströmmar, eller olika strömmar, av olika typer av produkter, och används inte det virket enbart till att bygga hus. Det används till exempel till papper, blöjor och den typen av produkter. Där kan vi också effektivisera och minska. Vi i är helt öppna för ekonomiska styrmedel som gör att vi till exempel har ett mindre behov av papper. Det finns en teknikpessimism här som innebär att man tror att man måste använda skogen överallt för att vi inte kan göra effektiviseringar inom andra sektorer. Själva utgångspunkten för vår politik är att vi först måste spara eller effektivisera. Därefter kan vi se var det finns behov som kvarstår, och så får vi täcka de luckorna. Jag är öppen med att bioenergi och bioråvara är en helt central del i den svenska klimatomställningen inom olika sektorer. 29 (M) replik: Tack, , för inlägget! Jag vill börja med att säga att jag håller med om att ska vara ett föregångsland som gör skillnad på riktigt, både genom att nå egna klimatmål och genom att säkerställa att världen lyckas minska de samlade utsläppen. Klimatförändringarna är på riktigt. Vi ser effekterna här och , och vi måste agera här och . Ändå gör regeringen på område efter område för lite för att möjliggöra den omställning som vi behöver. Regeringen vill ha fossilfri el men lägger ned kärnkraften. Den vill ha elbilar men bygger inte ut laddinfrastrukturen tillräckligt. Den vill elektrifiera industrin men inte förkorta miljötillståndsprocesser. Regeringen vill ha batterier men inte bryta . På område efter område kan vi konstatera att det är väldigt fina ord men att det är regeringens politik som försvårar omställningen när det bryts ned till praktiken. Jag blir provocerad när varje klimatinlägg som kommer från i princip är en hyllning till dem själva. Enligt behöver vi minska utsläppen med 5–, men under den här regeringen har vi snarare minskat utsläppen med . Företag skriker om elbrist, höga elpriser och tillståndsprocesser som är långa och oförutsägbara. Industrin i norr och företag i söder vittnar om att allting står på spel om vi inte får den el vi behöver. Då kommer jag tillbaka till frågan. Det var intressant att nu pratade om att vi först måste effektivisera och sedan kan se på behoven. Detta leder mig in på elfrågan. Hur mycket el tycker att vi behöver framöver för att lyckas med omställningen? Håller man med och , som pratar om kanske mer el till 2045? Och om man skulle märka att det förnybara inte kan möta upp, är man då från sida beredd att ompröva sin syn för att lyckas med klimatomställningen? 30 (MP) replik: Tack, , för frågorna! Jag måste säga att jag inte förstår vad menar. Menar hon att det är dåligt att vi har femdubblat elexporten till ? Menar att det är dåligt att vi har gått från att nettoimportera till att nettoexportera ? Det är ju den utvecklingen vi har sett. Att vi har haft enstaka timmar då det har varit kallt och elpriset har gått upp är inget konstigt. Så är det alltid, i alla länder, och det har alltid varit så i . Det har blivit mindre så i sedan den här regeringen tillträdde. Jag förstår inte vad som menas med frågan. Alla tendenser och trender visar på raka motsatsen till det som vill få det att låta som. Detta vill jag ha sagt först. Vilka behov vi ser framöver är en relevant och intressant fråga. kommer vi att bygga upp överskottet och ha alltmer el och allt lägre elpriser. Därefter kommer det att skifta. Vi kommer att ha ett större behov. Flera av de industrianläggningar som jag pratade om i mitt anförande kommer att börja komma igång närmare 2030, och då kommer vi att börja se ett ökat behov igen. Mitt svar på det är naturligtvis tvådelat. Det ena är effektivisering, som jag nämnde tidigare. Där har vi jättestor potential; man skulle kunna energieffektivisera industrin . Det finns en enorm potential för att energieffektivisera, och vill ha en politik för det. Det andra är havsvinden. Där har vi en enorm potential. Om man tittar på hur EU skissar på detta ser man att deras uppdelning i princip är att ska kunna bygga uppemot havsbaserad vindkraftsproduktion. Det finns väldigt stor potential, och behovet kommer att kunna tillgodoses. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , justitie- och migrationsminister , finansminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Säkra länder-listan och asylsökande från 32 (M): Det vanligaste ursprungslandet för dem som just nu söker asyl i är . Det är människor som i princip aldrig har asylskäl. Det har gått så långt att det finns en ukrainsk jobbagentur som anordnar resor för att människor ska söka asyl här i . Väl här bor de gratis , och på grund av våra bestämmelser om spårbyte kan de sedan söka jobb och få stanna som arbetskraftsinvandrare. Det här är ett utnyttjande av vårt asylsystem som är stötande och som tar resurser från dem som behöver dem bäst. sa migrationsminister att detta problem skulle lösa sig med den så kallade säkra länder-listan. Den har presenterats, och bara ett fåtal länder är med – inte . bedömde att en tredjedel av asylansökningarna skulle komma att omfattas. blir det bara en tiondel. 33 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med kan jag konstatera att säkra länder-listan kommer att innebära att de som kommer från länder som har väldigt låg beviljandegrad och som bedömer vara säkra länder kommer att kunna vända mycket fortare . I stället för att vara här kanske tre kommer de att vara här kanske bara tre . Det var precis det vi ville uppnå med säkra länder-listan. Vilka länder som sedan sätts upp på listan är det enligt förslaget som avgör. Detta är i praktiken myndighetsutövning över enskild, vilket innebär att regeringen inte kan gå in och styra över när det gäller vilka länder som ska sättas upp. Det måste vara upp till myndigheten att göra det. Vi fortsätter naturligtvis att följa den här frågan noga. Jag kan dock konstatera att säkra länder-listan kommer att innebära att man kan hantera fler fall mycket fortare än vad man kunnat tidigare. 34 (M): Vi har alltså en ukrainsk jobbagentur som anordnar resor för att människor ska utnyttja vårt asylsystem. Jag har föreslagit en lösning på det, nämligen att stoppa spårbytet. har sagt nej till den och i stället lovat en annan lösning, nämligen att sätta upp på en lista över säkra länder. Men när listan nu har kommit finns inte med. Jag undrar därför: Ljög ministern, eller visste han inte vad hans eget förslag innebar? Jag vet inte vilket som vore värst. 35 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, alla som följt den här frågan vet att förslaget från början har varit att det är som avgör detta. Det är just för att det inte ska gå alltför mycket politik i det. Det måste vara objektiva kriterier man utgår från, och sedan är det myndigheten som avgör. Om jag skulle lägga mig i detta skulle jag förmodligen anmälas till , inte minst av parti. Det kan jag alltså inte göra. Jag bara konstaterar att det är myndigheten som avgör detta. Sedan finns det också andra sätt att komma åt de former av kriminella förfaranden som det här rör sig om. Då handlar det om polisiära insatser. Fråntagande av IS-återvändares medborgarskap 36 (SD): Arbetet mot terrorism gör sig alltid påmint. Även om dåd i vår närtid kan ha ett terrormotiv eller inte lever vi alla med skräcken att detta kan hända. Vi kunde läsa att en domstol i nekat en IS-kvinna att återvända till eftersom hon ansågs utgöra ett säkerhetshot när hon ville överklaga att hon blivit fråntagen sitt brittiska medborgarskap. kunde vi läsa att chefsåklagaren på riksenheten för säkerhetsmål gjorde bedömningen att man kanske väljer att komma tillbaka till just därför att man kan undgå allvarliga straff i . Det är en bild som också har bedömt är gällande. Vi har sett en rödgrön regering som har varit passiv och inte gått fram med de lagförslag som vi har kunnat se i exempelvis . Min fråga är varför den rödgröna regeringen står fast vid ståndpunkten att man inte ska kunna frånta människor medborgarskap och neka IS-anslutna att komma tillbaka till och utgöra ett säkerhetshot på svensk mark. 37 Justitie- och migrationsminister (S): Frågan om medborgarskap är reglerad i grundlag. Det innebär att man inte kan dra tillbaka medborgarskap. Så ser det ut, helt enkelt. Däremot är det fel beskrivning att påstå att vi inte har vidtagit åtgärder mot terrorism. Det är snarare tvärtom. Jag påstår att det inte finns någon regering som har gjort mer, varken när det gäller straffrätt eller när det gäller ökning av de polisiära insatserna mot just terrorbrott, än vad vi har gjort. Förra mandatperioden kriminaliserade vi terrorresorna. Vi kriminaliserade samröre med terroristorganisation och mottagande av terroristutbildning. Vi utvidgade brottet finansiering av terrorism och satte dessutom av mycket större resurser till både polisen och Säkerhetspolisen. De fick också bättre verktyg, hemlig dataavläsning och annat, som gör att de kan följa terrorgrupperna på ett annat sätt . Vi kommer att fortsätta att göra detta. Det här är en oerhört viktig och prioriterad fråga för regeringen också framgent. 38 (SD): Jag påtalar inte någonting som regeringen har gjort; jag efterlyser saker som regeringen inte har gjort. Det finns en bred bedömning bland terrorforskare och många andra att den rödgröna regeringen har varit saktfärdig och gjort för lite. Vi har haft den sämsta regeringen i terrorarbetet i hela . Andra länder kan frånta medborgarskap från dem med dubbla medborgarskap och neka dem inresa för att de anser att personerna utgör en säkerhetsrisk i deras länder. I kommer folk tillbaka från och för att de har rätt att göra det eftersom vår regering inte har vidtagit den här typen av åtgärder. Varför är det viktigt för regeringen att de ska få behålla sitt svenska medborgarskap? 39 Justitie- och migrationsminister (S): Återigen: Medborgarskapet är reglerat i grundlagen. Regeringen kan inte bryta mot grundlagen, och det tänker vi heller inte göra. Däremot tänker vi se till att fortsätta att utveckla de möjligheter vi har att lagföra de individer som det här handlar om. I nästa skede handlar det om att kriminalisera deltagande i en terroristorganisation. Där ser vi fram emot ett utredningsförslag så att vi kan ta ytterligare steg med detta. Jag påstår återigen att ingen regering i har gjort mer för att motverka och förebygga terrorism än vad den här regeringen har gjort. 40 (C): Samhället är alltmer digitalt, och det betyder också att samhällets beredskap är alltmer beroende av att de digitala tjänsterna och lösningarna i samhället fungerar. ser vi att attacker mot digitala lösningar som håller sjukhus, vattenverk, energiförsörjning etcetera igång faktiskt ökar kraftigt, som senast på . Regleringen på det digitala området, som de här olika myndigheterna ska leva efter, är också otydlig. Det har vi senast sett i om de digitala vårdsystemen i . som hoten mot samhällets kritiska system blir allt större bidrar regelverken ofta till mer förvirring än tydlighet, och vi ser att regeringen står på sidlinjen. Trots återkommande påtryckningar, bland annat från , finns inga tydliga rekommendationer från statligt håll om hur vi kan säkra både medborgarnas integritet och samhällets beredskap på det digitala området. Min fråga till statsrådet är: När tänker regeringen sätta fart på arbetet med att säkra samhällets digitala beredskap och skapa tydliga regelverk för våra myndigheter och välfärdssektorn? 41 Statsrådet (S): Det är sant att utsätts för attacker kopplade till digital infrastruktur. Vi ser att det drabbar både offentliga myndigheter, kommuner och privata företag. Det är därför som regeringen har tagit en lång rad initiativ på det här området för att stärka vår beredskap och förmåga att hantera det. Ett antal myndigheter har startat ett cybersäkerhetscenter där vi samordnar de vassaste förmågorna i för att förebygga och stå emot den här typen av antagonistiska angrepp. Vi har skärpt lagstiftningen på flera områden, inte minst säkerhetsskyddslagstiftningen, och vi kommer att fortsätta skärpa de här kraven på myndigheter. Det är också viktigt att vi får en rapporteringsplikt som utvidgas så att alla de som utsätts för det här faktiskt också rapporterar det, inte minst till som bygger ut sin förmåga att hantera de här frågorna både på central nivå och regionalt runt om i . Det sker alltså enormt mycket arbete på det här området, och vi kommer att fortsätta se till att det gör det också inom ramen för civilt försvar. 42 (C): Jag får tacka statsrådet för svaret. Vi kan konstatera att ligger på plats nummer 42 på Index. Vi ligger långt efter de bästa länderna. Vi har inget systematiskt arbete för att säkra samhällets digitala säkerhetsförmåga. av har varit drabbade av ransomware. Hundratals sjukhus i , etcetera har legat nere på grund av liknande attacker. En lång rad myndigheter, kommuner och regioner bryter mot gällande lagstiftning rörande medborgarnas integritet för att lagstiftningen är otydlig. Regeringen svarar på bland annat vårt initiativ om minimistandarder, tydliga rekommendationer och en med en axelryckning. 43 Statsrådet (S): En anledning till att är ganska sårbart för den här typen av attacker är att vi är väldigt digitala. Vi är ett av de länder som har kommit längst i digitaliseringen av samhället – någonting som den här kammaren brukar vara noga med att framhålla då det är en framgång både för vårt näringsliv och för våra myndigheter. Men det ökar också sårbarheten, och det är därför regeringen går fram på en lång rad områden för att skärpa både kraven på verksamhetsutövare och skyddet i form av polis och ett cybersäkerhetscenter. Vi kommer att fortsätta göra mer på det här området. Stopp för avverkning av naturskogar 44 (V): Några av sista naturskogar finns i . Det är inte en stor andel av den totala skogsarealen vi talar om, utan det är . Skulle vi avsätta alla våra naturskogar skulle vi inte ens nå upp till den lägsta nivå som vi har kommit överens om att ha. Men det är inte bara det, för våra naturskogar fortsätter också att avverkas trots att det i januariavtalet faktiskt står att det är regeringens tydliga ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Trots att många hotade arter saknar livsmiljöer fortsätter de här skogarna att avverkas, även av , vårt statliga skogsbolag, som genom tydliga ägardirektiv skulle kunna få en annan inriktning. klarar inte heller de av att ta hänsyn till mångfald, ta social hänsyn, ta hänsyn till renbetesmarker, för att bara nämna några saker. Min fråga till landsbygdsministern blir därför: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att hindra att våra sista naturskogar avverkas? 45 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Skogen är både viktig och prioriterad för regeringen och dess samarbetspartner. Därför har vi också initierat ett arbete med att både utveckla det nationella skogsprogrammet och tillsätta en översyn när det gäller skogen för att utveckla skyddsmekanismer och stärka ägandet. Den utredningen levererades till regeringen , , och har precis gått ut på remiss. Det är viktigt att man inte föregriper den processen, men jag kan konstatera att skogen berör och engagerar många av oss. Det gör den för att den ska leverera på väldigt många värden. Den ska leverera ekosystemtjänster, klimatnytta och klimatomställning och dessutom jobb och tillväxt. Det är politikens roll att säkerställa att vi tar de helhetsgrepp som krävs för att vi ska säkra en bra utveckling på det här området. 46 (V): fortsätter att ersätta naturskogarna med produktionsskogar och skogsplantager, trots regeringens ambitioner. Vi behöver i stället bevara de här skogarna, för vi vet ju vad monokulturerna gör och ger för effekter. De ger ökad risk för granbarkborreangrepp, skogsbränder, stormskador och alla de sakerna. Vi behöver skydda våra naturskogar, och jag vill därför fråga igen: Kan ministern garantera att så kommer att ske? 47 Statsrådet (S): Vi skyddar skyddsvärd naturskog och ska göra det. Men vi ska också ha en politik som skapar förutsättningar för långsiktigt agerande från alla aktörer som är aktiva på den här marknaden. Det bygger på att politiken förmår att ta ett helhetsgrepp om de här frågorna och balansera de olika intressen och värden som finns här, och där är givetvis skyddsvärd skog ett av dem. Utländska stöldligor och befogenhet 48 (KD): Vi har länge haft ett stort problem med utländska stöldligor i . Men när vi från och fick igenom vår budget här i 2018 fick regeringen ett tillkännagivande om att ta tag i det här problemet. Det har regeringen också lovat att göra. lovade att skulle få nya befogenheter för att hindra stöldligorna från att föra ut gods från . remitterades regeringens förslag, men tyvärr har det visat sig att förslaget är tandlöst. Flera remissinstanser pekar på att lagstiftningen inte kommer att leda till någon verklig förändring eftersom man bara ska kontrollera stöldgods och hålla kvar misstänkta i samband med de få utresekontroller som redan görs. De förändringar i befogenheter för som har föreslagits kommer alltså inte att hindra stöldligorna från att föra ut gods från . Jag undrar om regeringen kommer att arbeta om förslaget så att stöldligorna hindras, så som lovade . 49 Finansminister (S): Det är lite oklart om frågan är ställd till den person som ansvarar för den myndighet som jagar stöldligor, nämligen , eller till den som är ansvarig för , vars huvuduppgift det är att stoppa införsel av narkotika, vapen, sprängmedel och andra saker som inte ska komma in i landet men som också har i uppgift att stoppa viss utförsel som är inkorrekt. Jag antar att frågan är ställd till mig eftersom det tycks som att är väldigt fokuserade på att tullen ska utföra arbetsuppgifter som i grunden är polisens arbetsuppgifter. Vi har en myndighet som ska jaga stöldligor, och det är polisen. Därför ökar vi resurserna till polisen så att de kan göra det. ska självklart också kunna hjälpa till. Därför har vi infört möjligheter för att samarbeta med polisen, men vi har också ett förslag som har varit ute på remiss om att man ska kunna göra mer om man påträffar stöldgods i sitt ordinarie arbete. 50 (KD): Frågan var givetvis ställd till den minister som ansvarar för . Regeringen har lovat att ska få befogenheter som hindrar stöldligor att föra ut stöldgods ur landet. Det förslag som regeringen har lagt på området är tandlöst och kommer inte att ge den effekt som regeringen har lovat. Jag undrar: Varför är det så svårt för regeringen att erkänna detta? Det är ju bara att ändra förslaget så att det verkligen blir bra. 51 Finansminister (S): Jag tror att har en övertro på att det skulle lösa problem att byta arbetsuppgifter mellan myndigheter. Det handlar om att man ska jaga de stöldligor som opererar i landet. Regeringen har gett ett särskilt uppdrag att i samverkan med andra myndigheter förbättra det arbetet. Det är uppenbart att det behöver göras mer. Vi måste naturligtvis också förstärka polisen och tullen. Men lösningen kan inte vara att byta arbetsuppgifter med varandra. Det är en skenlösning som man kan förespråka när man är i opposition. Översyn av befogenhet att stoppa smuggling 52 GULAN AVCI (L): Jag ställer frågan fritt. Den minister som känner sig manad får svara. Enligt de senaste siffrorna hjälpte tullen till att upptäcka 57 kriminella smuggelnätverk. Det är en rejäl ökning före. 13 av dessa nätverk slogs ut när deras nyckelpersoner hamnade bakom lås och bom. Också det var en ökning. Utmaningarna är dock mycket stora, precis som påpekade. Det handlar om vapen, narkotika, cigaretter och sprit. har ligorna också tjänat grova pengar på coronapandemin, genom att importera undermålig och förbjuden skyddsutrustning. Tullen behöver bättre verktyg för att komma åt ligorna. Det handlar om mer resurser, vilket är en budgetfråga. Men det handlar också om befogenheter.