prot · H809106 · 2021-04-13 00:00:00 — Jag tror att det kommer att vara viktigt när vi nu sjösätter en ny programperiod att vi har perspektivet med oss att kunna bredda och utveckla selektiva verktyg, forskning och innovation på området. De är jätteviktiga. Jag vet att detta är en näring som är viktig inte bara för dem som fiskar. Den är mycket viktigare för människor som bor i dessa orter än vad man kanske inser tills den dagen den är hotad. Jag är väldigt tacksam för att vi har den här typen av diskussioner. Så fort pandemin är över hoppas jag kunna resa igen. Ett av de mål jag har är att exempelvis kunna besöka den här delen av . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:591 om åtgärder för ett sakligt debattklimat 40 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om det föreligger några konkreta hot mot den svenska demokratin och hur jag avser att agera för att stävja dessa, vilka åtgärder jag vidtar inom mitt ansvarsområde i regeringen för att verka för ett sakligt debattklimat i i syfte att undvika polarisering och motsättningar inom landet samt om jag anser att det behövs några åtgärder för att stärka demokratin så att valresultat respekteras oavsett utgång, och i så fall vilka. Regeringen identifierar i sin strategi för demokratipolitiken, Strategi för en stark demokrati, tre utmaningar för demokratin i som behöver mötas. Den första utmaningen är det demokratiska utanförskapet som innebär att en alldeles för stor del av befolkningen varken deltar eller känner sig delaktig i vår demokrati. Den andra utmaningen är att det demokratiska samtalet är hotat, bland annat genom att vi får ett allt hårdare samtalsklimat där demokratibärande röster tystas. Den tredje utmaningen kommer från antidemokratiska aktörer som systematiskt använder näthat, desinformation, våld och hot om våld i syfte att skrämma, tysta och förvrida debatten. –2021, i samband med att demokratin i firar , genomför regeringen en satsning som innehåller flera insatser för att möta utmaningarna och rusta demokratin för framtiden. Flera av dem handlar om att stärka människors förmåga och förutsättningar att delta i demokratiska processer. Bland annat har 14 statliga myndigheter fått i uppdrag att genomföra kunskapshöjande och folkbildande insatser. Regeringens åtgärder för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat beskrivs i handlingsplanen Till det fria ordets försvar. Det handlar om ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsen. –2020 har också kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet haft i uppdrag att arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Regeringen har även genomfört ett stort antal åtgärder för att motverka och bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism som rör bland annat Säkerhetspolisens och arbete, insatser av Skolinspektionen och Center mot våldsbejakande extremism samt flera olika lagstiftningsinitiativ. Det är min uppfattning att vi som framträdande politiker har ett särskilt ansvar att hålla en god och saklig ton i den allmänna debatten. Det är ett ansvar som jag vet att hela regeringen tar på stort allvar. Det är också viktigt att de politiska partierna kontinuerligt för en intern diskussion om dessa frågor och odlar en kultur som utgår från att politiska samtal ska föras med respekt och lyhördhet och i god och saklig ton. är det viktigt att skilja mellan att använda en otrevlig och respektlös ton i debatten och att framföra skarp kritik som har sin utgångspunkt i ideologiska åsiktsskillnader. Att exempelvis kritiseras för vilken politik man för och vilket parti man samarbetar med är inte detsamma som att inte bli respektfullt bemött. Avslutningsvis är min bedömning att det inte föreligger en hotbild mot de allmänna valen på så sätt att något riksdagsparti inte skulle acceptera valresultatet. 41 (SD): Tack så mycket för svaret från ! ”ska inte tro att lägger sig och säger gör som du vill. Det kommer de inte att göra och då är det fara å färde för vårt land.” Så uttryckte sig statsminister, regeringskollega, i SVT:s program . har naturligtvis helt rätt i att vi, med var femte svensk i ryggen, inte kommer att lägga oss platt vare sig för själv eller för och . Det vore att svika våra väljare, och jag kan inte tro att något annat parti har funnit det rimligt eller motiverat att avstå från det parlamentariska inflytande väljarna tilldelat det. I stället, fru talman, handlar regeringens retorik om opinionsläget. I takt med regeringspartiernas sviktande stöd och de alltmer begränsade utsikterna för ett socialistiskt styre även efter nästa års val har skrämselretoriken från regeringsföreträdare tilltagit. Det förefaller förvisso naturligt att man som företrädare för ett regeringsparti önskar söka stöd för ytterligare en mandatperiod vid makten. Givet detta förefaller det även naturligt att bekymras över att oppositionspartierna i allt större utsträckning samråder med varandra och erbjuder ett riktigt regeringsalternativ. vore det önskvärt om regeringspartierna trots dessa omständigheter verkade för att hålla sig inom anständighetens gränser. Men tyvärr har ett flertal företrädare för regeringen och regeringspartierna återkommande uttryckt sig djupt ovärdigt om oppositionens regeringsalternativ. I SVT:s insinuerade och varnade för att demokratin står på spel ifall Socialdemokraterna skulle förlora makten. Utöver att skrämselretoriken består i rena felaktigheter och vanföreställningar ovärdiga vår statsminister riskerar retoriken att orsaka allvarliga motsättningar i landet. Jag har tidigare i både text och talarstol konstaterat att om någon på allvar tror på statsministerns ord och andras utspel på området rörande att demokratin är hotad finns det en risk att det återfinns människor som är beredda att gå väldigt långt för att rädda den påstått hotade demokratin. Varje enskild individ är ytterst ansvarig för sina egna handlingar, men det går inte att komma ifrån att det i ett sådant fall vore regeringsföreträdare som förledde individen i det första skedet. Mot denna bakgrund borde alla förstå konsekvenserna av att ropa varg. Jag tillskriver inte dessa uttalanden, och jag kan inte heller kräva att hon tar fullt ansvar för dem. Anledningen till att vi debatterar här är att är ansvarigt statsråd för demokratifrågor, och jag menar att regeringsföreträdares påståenden om att ett konservativt block skulle hota vår demokrati i sig riskerar att underminera densamma. Det är en tes som stärks av regeringens Strategi för en stark demokrati – främja, förankra, försvara, i vilken två av de tre utpekade utmaningarna för demokratin utgörs av det allt hårdare samtalsklimatet samt systematisk desinformation med mera. Jag menar att när statsministern målar upp oppositionen som illegitim är han farligt nära att själv vara en del av de två av tre utmaningar för demokratin som regeringen själv har fastslagit. 42 Kultur- och demokratiminister (MP): menar att det är viktigt att lägga sina ord rätt, att inte felcitera och liknande. Då tycker jag att det också är viktigt att inte gör detsamma. påstår att statsministern har målat upp oppositionen som illegitim. Det här är någonting som jag hör i debatten, men det stämmer inte. Det var inte det som statsministern sa i den intervju som refererar till. Jag vill ha detta sagt, fru talman, och sedan tänker inte jag ägna den här debatten åt att recensera eller tolka enskilda statsråds eller andra företrädares uttalanden. Det har också sagt att han inte heller tror att jag kommer att göra. Däremot vill jag säga några allmänna ord om demokratin. Det jag har gjort i mitt svar till är att försöka beskriva hur svensk demokrati mår och vilket hot och vilka utmaningar som jag och regeringen och regeringar före denna har sett. Då är det viktigt att först och främst slå fast att demokrati är mer – så mycket mer – än att gå och rösta . Det handlar om värderingar. Det handlar om att göra människor delaktiga i demokratin, och det handlar om att säkra att vi har fria och oberoende medier. Det handlar om att vi har ett föreningsliv och ett civilsamhälle som ges goda möjligheter att verka. Det handlar om att vi har självständiga myndigheter som agerar fritt från politisk klåfingrighet. Det handlar om att vi har ett fritt konst- och kulturliv som kan kritisera och recensera och som står fria från makten. Då är det viktigt att säga, precis som det sägs i regeringens demokratistrategi, att svensk demokrati i grunden står väldigt stark. Det har vi slagit fast. Vi har hög tillit till samhällsinstitutioner, och vi har många som går och röstar. Men det finns utmaningar vi behöver ta på allvar. Bara för att vi kan konstatera att det finns hot mot svensk demokrati, att det finns utmaningar och att vi inte är vaccinerade i från en utveckling som vi kan se till exempel i våra grannländer i som och , där demokratin går i fel riktning, innebär inte det att någon tror att demokratin kommer att omkullkastas efter ett val eller att den skulle stå under ett akut hot. Men vi ska för den delen inte vara naiva. Jag har stått här i talarstolen och diskuterat till exempel antidemokratiska organisationer med , och det är oerhört viktigt att vi värnar och främjar vårt självständiga civilsamhälle från den typen av aktörer. Det innebär naturligtvis också att vi måste kunna diskutera partiers förslag och partiers ideologier även utifrån ett demokratiperspektiv utan att få tillbakakastat att det handlar om att utmåla oppositionen som illegitim. Det värjer jag mig emot. Jag har här i talarstolen kritiserat politik när det kommer till den fria konsten, när det kommer till synen på civilsamhället och när det kommer till budgetförslag som jag menar tar steg som inskränker till exempel civilsamhällets möjligheter att verka. Det är för mig, utifrån mina miljöpartistiska gröna värderingar, steg åt ett håll som jag inte vill se när det gäller vår demokratis robusthet. Och det är sådant som jag förutsätter att vi kan fortsätta att debattera i saklig ton. 43 (SD): Tack återigen för svaret från ! Först och främst vill jag konstatera att jag på intet sätt har felciterat , utan det citat jag inledde mitt förra anförande med kom direkt från ett återgivande av det berörda programmet i sak. Hur som helst tvivlar jag inte på vurm för det svenska civilsamhället eller på att hon i den meningen har väldigt goda intentioner. Det är klart att vi både i denna kammare och i andra sammanhang kommer att ha skäl att diskutera i vilken utsträckning vi ska finansiera civilsamhället, vad som är viktigt för demokratin och vad som är mer av bidragsorganisationer och så vidare. Men det var inte det faktiska syftet med interpellationen. Här har vi uttalanden från statsminister som jag menar är problematiska. Dem skulle jag vilja diskutera i demokratihänseende. ingång, ända sedan vi kom in i , har varit att samtala och söka samförstånd och, i de fall det är möjligt, samarbete med samtliga partier som är intresserade av detsamma. Vi drivs med andra ord av den i svensk kontext något radikala uppfattningen att ett partis mål borde vara att få gehör för partiets politik. Flera andra partier tycks snarare se spelteori, triangulering och positionering som mål i sig själva på bekostnad av sakpolitiken. I mitt förra anförande berörde jag riskerna med att ägna sig åt sådan uppskruvad, felaktig och enlig mig demokratiunderminerande retorik som statsministern gjort. Men låt oss för en sekund leka med tanken att den tes han framfört vore sann, att demokrati står och faller med huruvida något parti samtalar och eventuellt samarbetar med . Om så vore fallet torde den svenska demokratin ha urvattnats kraftigt som en konsekvens av alla gånger den sittande socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen varit beroende av vårt stöd och de gånger vi ingått i gemensamma parlamentariska kommittéer, fört dialog i utskotten och så vidare. Det går inte utan att vi här i kammare ställer oss bakom förslag från regeringen och röstar för dem. Om samtal och samarbete med oss skulle utgöra ett hot mot demokratin och resultera i att det vore fara å färde med vårt land borde detta redan ha märkts av. Men det, fru talman, vill regeringen inte kännas vid. I stället fortsätter den att spela ut vad som i medierna beskrivits som dess sista kort, i form av smutsiga lögnkampanjer för att misskreditera en demokratisk opposition. Statsministern med flera sällar sig därigenom till en föga smickrande grupp av världsledare som mer eller mindre auktoritärt och diktatoriskt underminerar demokratiska och legitima oppositioner. Frågan många ställer sig är därför huruvida regeringen skulle acceptera en valförlust. Om statsministern menar allvar med att slutet på Socialdemokraternas regeringsmakt skulle vara ett reellt hot mot demokratin kanske man i någon utsträckning kan förstå att de inte skulle acceptera valförlusten. Men om statsministern inte finner demokratin hotad av ett regeringsbyte är det djupt allvarligt att han i medierna påstår det. egen bedömning är, enligt hennes svar på interpellationen, att det inte föreligger en hotbild mot de allmänna valen , sett till att något riksdagsparti inte skulle acceptera valresultatet. Det är positivt. Men då kvarstår frågan ifall gör samma bedömning och varför han i så fall uttrycker sig som han gör. Önskar han aktivt bidra till desinformation? 44 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag kan återigen konstatera att lägger ord i munnen på mina regeringskollegor som de inte har uttalat. Det är ingen som har uttalat att oppositionen är illegitim på något sätt. Jag skulle uppskatta om slutade påstå dessa saker. Precis som jag sa i mitt förra inlägg består en demokratisk utveckling i ett land av många saker. Det handlar naturligtvis om ett högt valdeltagande, men det handlar också om olika typer av fundamentala värden som målmedvetet har strävat efter – att inkludera fler i vår demokrati, att stärka de demokratiska funktionssätten i vårt samhälle och i våra myndigheter och att stärka armlängds avstånd mellan politik och alltifrån civilsamhälle, konst och kultur till medier. När det kommer till att titta på hot mot och utmaningar för vår demokrati måste vi, fru talman, kunna diskutera de sakerna utan att få överord kastade på oss. Till exempel måste man kunna prata om olika typer av förslag och värderingar som ett parti har, som för mig skulle innebära att vi tar fel steg i en demokratisk utveckling, utan att för den skull prata om att man ser oppositionen som illegitim eller påstå att man säger att demokratin skulle omkullkastas efter ett val. Det är det ingen som gör. Precis som regeringens demokratistrategi säger har vi flera utmaningar vi behöver hantera, inte minst att främja den demokratiska delaktigheten. Det är alldeles för många i vår demokrati som står långt ifrån att göra sin röst hörd, och det är ett problem. Vi har allvarliga problem med hat och hot, inte minst på nätet. Det gör att röstbärare tystas. Det gör att människor avstår från att delta i den politiska debatten. Det är klart att jag önskar, fru talman, att detta är något som alla partier tar ansvar för, både i olika Twittertrådar och på sina Youtubekanalers kommentarsfält. Det är viktigt att säga att demokratin i står stark. Det är någonting vi har kämpat för och jobbat för länge, och det ska vi värna. Därför värnar jag en bred public service som når många och som har ett brett förtroende. Jag tycker att förslag som handlar om att på olika sätt begränsa public service skulle vara illa för vårt land. Jag tycker att det är viktigt att vi värnar vår mediemångfald och mediefrihet. Jag tycker därför att förslag som har om att begränsa mediestödet vore dåliga. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi har ett fritt konst- och kulturliv som kan kritisera och recensera makten. Därför tycker jag att det är dåligt att vill dra bort stödet till den fria kulturen, som man gjorde i sitt senaste budgetförslag. Jag tycker också att det är dåligt när sverigedemokratiska företrädare vill begränsa inköp av så kallad samtidskonst. Det här, fru talman, måste vi kunna diskutera utan att få kastat på oss att vi utmålar oppositionen som illegitim. Jag vill också påminna om att var det första då en majoritet av världens länder utgjordes av icke-demokratier. Inget land är immunt mot den här utvecklingen. Vi ser i vårt eget närområde i EU hur länder begränsar och steg för steg monterar ned demokratiska principer. Man begränsar mediefriheten, utrymmet för civilsamhället krymps och domstolarnas oberoende inskränks. Vi ska också komma ihåg att dagens auktoritära ledare ofta kommer till makten genom fria val för att därefter långsamt montera ned demokratin inifrån. Då måste vi naturligtvis diskutera vilka den liberala demokratins principer är som är så viktiga att värna. Här skiljer sig och grundideologi. Det ska vi naturligtvis fortsätta att diskutera och debattera, och det kommer vi med all säkerhet att göra fram till valrörelsen – i saklig ton. 45 (SD): När påstår att vill inskränka kulturen, medielandskapet och så vidare bör man ha i åtanke att den sittande regeringen genom styrdokument, finansiering, den egna retoriken etcetera gång efter annan inte har armlängds avstånd till kulturen, till medierna och till akademin. När man blir upprörd gentemot oss är det för att vi kanske vill dra tillbaka den vänstervridning som har skett inom delar av de offentliga institutionerna. Vi anser det nämligen vara problematiskt att regeringen har lyckats att på ett framgångsrikt sätt få en vänstervridning inom exempelvis public service, som nämndes. Det vill vi hämma, eftersom vi värdesätter objektiva institutioner. I sitt svar berör regeringens strategi för en stark demokrati. Hon påtalar hur det allt hårdare samtalsklimatet resulterar i att demokratibärande röster tystas. Visst är det så, fru talman. Jag vet i ärlighetens namn inte hur många ungdomar, framför allt unga tjejer, som avstått från eller lämnat politiskt engagemang i under de som jag har lett det, detta som en konsekvens av den smutskastning som företrädare för bland annat regeringspartierna har ägnat sig åt. Stigmatiseringen kring vårt parti, som regeringspartierna systematiskt bidragit till att skapa, har tystat otaliga unga, och vill statsministern sätta bilden av att demokratin vore hotad ifall vi får inflytande eller, som han sa, att det vore fara å färde med vårt land. Erkänner att utspel likt dessa och övrig retorik från bland annat regeringsföreträdare riskerar att hota det demokratiska samtalet och bidra till de demokratiutmaningar man själv pekat ut? 46 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att tacka för en intressant debatt. fick både män och kvinnor rösta i val till . uppmärksammar vi detta 100-årsjubileum runt om i hela landet. Det är något som både och regeringen bidrar till. Jag vill i den kontexten slå fast att demokratin inte är statisk utan är under ständig utveckling. Även om vi fick ett definitivt genombrott för demokratin i har vi mycket kvar att jobba med, och vi har mycket kvar att värna och främja. Vi firar vår demokratis 100-årsjubileum i då vi ser en bekymmersam utveckling för demokratin globalt. Även om jag har slagit fast i tidigare repliker att svensk demokrati står stark har vi fortfarande flera utmaningar som vi behöver möta. lyfte hur tonen kan vara på nätet. Jag vill säga att det naturligtvis är oerhört viktigt att alla känner att man kan göra sin röst hörd. Hot, hat, våld och övergrepp mot förtroendevalda hör naturligtvis inte hemma någonstans – inte mot något parti, inte mot några företrädare – och det vill jag vara oerhört tydlig med. Sedan har och och regeringen olika syn på hur vi ska jobba för att främja ett gott debattklimat på nätet. Jag har stått här i talarstolen ett flertal gånger och debatterat de stora techjättarnas ansvar. Gång efter annan jag har mött argument från med frågor som handlar om att alla i princip ska få sprida det de vill. Aldrig har frågan handlat om ansvaret för hotfullt och kränkande material. krävde så sent som ett avskaffande av lagen om hets mot folkgrupp. Jag ifrågasätter hur det skulle främja ett positivt samtalsklimat på nätet. Det jag tar med mig från den här debatten är att det är viktigt att vi aldrig glömmer att den demokrati vi har bygger på människors kamp för ytterligare rättigheter. Den bygger på värderingar och på många principer som vi måste värna . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:537 om aktivitet hos arbetssökande 47 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka sysselsättningen i och aktiviteten hos de arbetssökande. Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift i att stödja, motivera och hjälpa den arbetssökande att upprätthålla ett effektivt jobbsökande och en hög sökaktivitet. I detta arbete är det också angeläget att kontrollperspektivet beaktas och förstärks i Arbetsförmedlingens verksamhet eftersom det kan bidra till att upprätthålla en hög sökaktivitet. En hög sökaktivitet ökar chanserna att få ett arbete och är viktig för legitimiteten inom arbetslöshetsförsäkringen. Därför är det intressant att utvärdering, IFAU, redan nu har studerat hur jobbsökandet har förändrats under pandemin. I rapporten har jobbsökandet förändrats under covid-19? studerar utvärdering, IFAU, utvecklingen av antalet nyanmälda platser och sökaktiviteten på Arbetsförmedlingens jobbplattform Platsbanken. IFAU skriver att antalet nyanmälda platser i Platsbanken minskade med jämfört med 2019, vilket innebar en minskning av det totala antalet annonser i Platsbanken . Inom yrken där sociala kontakter ingår, exempelvis inom hotell och restaurang, minskade antalet lediga platser mest. Rapporten från IFAU visar också ett förändrat sökbeteende bland användarna av Platsbanken med ett ökat intresse för yrken som påverkats mindre negativt av krisen och där en större del av arbetsuppgifterna kan utföras hemifrån. Resultatet tyder på en vilja hos de arbetssökande att anpassa sitt sökbeteende efter rådande omständigheter på arbetsmarknaden. IFAU framför i rapporten att det är mindre sannolikt att de tillfälliga förändringarna i arbetslöshetsersättningen driver resultaten, då förändringen i sökaktiviteten ses en månad innan den mer generösa ersättningen genomfördes. I rapporten har IFAU inte kunnat särskilja arbetslösa och ombytessökande, det vill säga personer som redan har ett arbete men vill byta till ett annat arbete. IFAU studerar alltså inte specifikt sökaktiviteten för arbetslösa med arbetslöshetsersättning. Det är troligt att många som redan har ett jobb avvaktar att söka ett nytt jobb under en kris, vilket kan vara en förklaring till varför aktiviteten i Platsbanken har minskat. Arbetsförmedlingen genomför en så kallad sökandeundersökning där myndigheten frågar cirka 1 300 inskrivna arbetssökande hur många timmar de har lagt på jobbsökande . Sökandeundersökningen redovisas en gång per kvartal. I sökandeundersökningen kan myndigheten skilja på arbetssökande med arbetslöshetsersättning och deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Sökaktiviteten för arbetslösa med arbetslöshetsersättning var något lägre 2020 än den var 2019 för årets tre första kvartal, men endast är skillnaden statistiskt säkerställd. var sökaktiviteten nästan lika hög som den var året innan. I enlighet med budgetpropositionen som gäller har tillförts för att återstarta ekonomin som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingen förstärks med för att möta den ökade arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet.