prot · H80983 · 2021-02-24 00:00:00 — Men vi kommer naturligtvis att driva våra uppfattningar i kontrast till Socialdemokraternas, herr talman – till exempel att Nord Stream 2 är dåligt för av säkerhets- och energipolitiska skäl, att en Nato-option medverkar till att stärka säkerheten i , att det är viktigt att vi har ett fördjupat samarbete med och att samarbete med bortom fredstida förhållanden får konsekvenser. Allt detta borde åtta partier kunna prata med varandra om – om regeringen skulle bjuda in till partiöverläggningar. 32 (C) replik: I mångt och mycket har vi gemensamma markörer gjorda. Det är naturligtvis viktigt att vi gör det, för vi driver på från sida i flera fall. Sanktionslagstiftningen har varit ett sådant område. Vi har jobbat hårt för att få fram en Magnitskijlagstiftning. Vi vill se den också i nordisk och svensk kontext, men vi har fått den på europeisk nivå. Det är bra, och det är rätt att den används . Men, herr talman, den har sin begränsning. Den fångar nämligen inte den korruption och den penningtvätt som vi har sett i fallet och i flera andra länder. Det som håller hela systemet i gång är ju våld, politiska domstolar och korruption. Då är det viktigt att EU förmår hitta en väg att träffa också den typen av aktörer med sanktioner. Magnitskijlagstiftningen träffar MR-brott men inte systematisk korruption och penningtvätt. Därför, herr talman, hoppas jag att ska kunna enas – vi kunde inte det i – så att vi får en Magnitskijlagstiftning som också innehåller möjligheter när det gäller systematisk korruption och penningtvätt. Jag beklagar att inte ställde upp , för då hade vi kanske fått också den frågan med på bordet till . blev det inte så, men vi ger inte upp, herr talman. 33 HANS (M) replik: Jag ska verkligen hedra för hennes envetna kamp, både i kammaren och i olika internationella organ, när det gäller att driva på för Magnitskijlagstiftning. Vi är övertygade om att det är bra. Vi hade också en diskussion i förra årets utrikespolitiska debatt – det var inte och , utan då hade jag en diskussion med – där jag underströk hur viktigt det är att vi får den här typen av Magnitskijlagstiftning på plats i . Den samlade gemenskapen är ju alltid starkare än ett enskilt land. Jag har inget emot att man går vidare med detta när det gäller penningtvätt och den grova korruptionen. Det är ju någonting som verkligen utmärker till exempel . Om sedan lyssnade noga hörde hon också att utrikesministern inte var speciellt pigg på att ta upp ens detta som vi fick igenom med sex partier om Nord Stream 2. Jag tror att det hade blivit än svårare och mer betungande för henne att ta ytterligare en fråga. Jag tycker också att utrikesministerns svar till mig indikerar att regeringen är måttligt road av att bli överkörd av . Men låt oss återkomma! Jag kan gärna föra upp fler frågor på min lista där fem eller sex partier kan enas och markera att det finns en annan utrikespolitisk linje. och Liberalerna brukar vara ganska noga med att säga att utrikes- och säkerhetspolitiken inte ligger inom 73-punktsprogrammet, och det tycker jag är bra. Det brukar jag ta fasta på. Därför måste väl också nu beklaga det åkande som regeringen ägnar sig åt med en formulering i den försvarsproposition som ni har varit med och förhandlat fram, en annan i Försvarsberedningen där er har varit en ledande person och så plötsligt en utrikesdeklaration med helt andra formuleringar. är jag inte centerpartist – men ganska nära; jag är moderat – men nog blir man som centerpartist besviken på sitt samarbetsparti Socialdemokraterna? 34 (C) replik: För att ta det sista först: Vi har inte samarbete vare sig i utrikes- och säkerhetspolitiken eller i försvarspolitiken. Det ingår inte i de 73 punkterna, och det är säkert ledamoten väl medveten om. Han har säkert också noterat, eftersom vi har haft behandling i sammansatt utskott, att vi från och Liberalernas sida har väckt en motion om just säkerhetspolitiken. Där var det nämligen tydligt att vi inte var eniga, och det var vi inte heller när det gällde försvarspropositionen. Den innehåller nämligen också en formulering, vilket möjligen har undgått ledamoten , om att den säkerhetspolitiska linjen ligger fast – och vi ser ju hur den rör sig, herr talman. Jag är dock glad att jag nu hör att vill ställa upp på vårt förslag om ett House of i . Jag hoppas också att nu inte är så försiktig när det gäller eventuella bekymmer för utrikesministern utan är beredd att ställa upp också på Magnitskijsanktioner mot korruption. Det är en väg framåt. 35 HANS (M) replik: tror jag inte att utrikesministern uppfattade det som att jag är speciellt försiktig när det gäller omtanke om utrikesministern. Mitt anförande var väl en bred provkarta på vad vi kan åstadkomma i . Jag vill dessutom notera till , herr talman, att alla de punkter i utrikesdeklaration som jag föredrog har ju stått bakom. Sedan kan jag inte komma ifrån att just när det gäller budgetsamverkan är ju ett parti som har budgetsamverkan med Socialdemokraterna. Jag vill verkligen understryka att och är tydliga med att utrikes- och säkerhetspolitik inte är en del av 73-punktsprogrammet. Dock har ju försvars‑, utrikes- och säkerhetspolitik ibland budgetkonsekvenser. Låt mig kvittera vänligheten: Jag ska försöka stödja när det gäller Magnitskijlagstiftningen. Men då tycker jag också att kan stödja mig i den upprördhet jag nu uttrycker över den glidning som regeringen uppvisar på säkerhetspolitikens område. Det är allvarligt! 36 (V) replik: Ledamoten hade en bra genomgång av vilken makt faktiskt har över utrikespolitiken. Genomgången visade också att och har hittat varandra under den här mandatperioden i just utrikespolitiska frågor. genomgång visade också hur osant det som ett antal partier skrev i ett papper om att inte skulle ha något inflytande var. Jag fortsätter gärna att vara en elefant i en porslinsbutik om det innebär att det faktiskt till slut blir dialog från regeringens sida. Vi har ju inte sett någon form av dialog från utrikesministern på det utrikespolitiska området. Särskilt såg vi det inte , som var inne på, när det gällde sanktioner mot och vi lyfte Nord Stream 2. Här tycker jag faktiskt att har en poäng. Jag vill dock lyfta ett annat politikområde där och står betydligt längre ifrån varandra. har vi sett hur har förändrat sin retorik och politik kring bistånd, från att under sin regeringstid ha stått upp för det svenska enprocentsmålet till att vilja avskärma sig från omvärlden. På Facebook skriver numera om ”först”, och många undrar om ni har blivit trumpister hela bunten. lade ni fram ett förslag om att utvecklingsbiståndet skulle vara avskaffat till 2030, för då skulle världen vara perfekt. Det känns ungefär lika troligt som att jag skulle knäppa med fingrarna och få coronapandemin att försvinna. De humanitära behoven ökar nu kraftigt i pandemins spår. visar kapitalismen sitt fula tryne när priset på vaccin trissas upp av rika länder, man lägger krokben för billig produktion av vaccin i fattiga länder och redan nedtyngda ekonomier får en skuldbörda. Många av gamla vänner har kastat gamla nyliberala teorier över bord, men hänger kvar och tänker ”först” som om vi vore en isolerad ö. När ska utrikespolitik faktiskt handla om att göra hela världen bättre? 37 HANS (M) replik: Jag ska kommentera den tvådelade synpunkten från . Det har ibland hänt att vi, och undertecknad, i den allmänna debatten har anklagats för att ha en bromance. Jag vill starkt dementera det, herr talman. Men jag tycker att det som gjorde i kammaren är viktigt, nämligen att han markerade att tanken om partiöverläggningar är god. Det har sagt. har sagt det, och har sagt det tidigare. Om vi får höra resten av partierna säga det i kammaren har vi skickat ett tydligt budskap till regeringen. Jag tror dessutom att och jag begär partiöverläggningar därför att vi har olika åsikter. Vi har olika åsikter om Nato. Vi har olika åsikter om hur det säkerhetspolitiska klimatet borde formas. Vi kanske ser de säkerhetspolitiska utmaningarna på ett likartat sätt med den hotbild som finns i , men det vi landar i är: Låt oss prata med varandra och låt oss i så fall pröva detta. Jag hoppas att utrikesministern hör på detta utbyte. Det är absolut så att vi i håller på att förändra och reformera vår biståndspolitik. Vi säger att vi måste pröva detta budgetområde i likhet med alla andra budgetområden. Vi tycker inte att det är rimligt att man först fastställer en nivå, av bnp, för att sedan bestämma vad man ska använda pengarna till. Vi vill se en helt annan inriktning. Vi vill dessutom se längre biståndsbudgetar som sträcker sig så att vi kan göra prioriteringar. Ett sådant område som vi borde prioritera, och där är jag enig med , är vaccinationer och vaccinationsprogram. slår sig nu för bröstet därför att man bidrar med till det viktiga internationella vaccinprogrammet. Vårt grannland bidrar med 1 250 miljoner. Det är sex gånger mer. Jag tycker att man inom ramen för en biståndsbudget kan göra prioriteringar, men jag tycker också att en biståndsbudget måste prioriteras mot andra utgiftsområden. 38 (V) replik: Det kanske skulle kunna vara så i värld av illusioner, men bistånd funkar i praktiken så att man mäter hur många procent av ett lands bnp som landet ger. Både och tidigare hävdar att man tycker om bistånd, men det är de partierna som vill skära i svenskt bistånd. Det kommer att få effekter i praktiken. bistånd är bland det bästa i världen enligt OECD-Dac som granskar och kontrollerar bistånd. Vi skulle kunna göra mycket mer om vi stod upp för biståndet. Då har vi en reell påverkan i världen. Jag kan gärna ändra lite i reglerna för hur man planerar bistånd och sådana saker, men vi måste våga stå upp för att enprocentsmålet faktiskt betyder någonting. Det gör att har en stark röst i vår omvärld, och det gör skillnad för fattiga människor runt om i världen. 39 HANS (M) replik: Skillnaden är att vi vill prioritera. Vi menar att det är orimligt att man först sätter ett utgiftsmål och sedan funderar på vad man ska göra med pengarna. Vi tycker också att man måste ställa sig frågan: Är det rimligt att vår biståndsbudget genom att vara av bnp eller bni därmed kommer att vara ungefär dubbelt så stor som budgeten för polis och rättsväsen? Vi moderater tycker inte det och tycker i stället att man måste kunna göra den här typen av prioriteringar. Om man från svensk sida har bidragit till ett land, , med över 60 miljarder av skattebetalarnas pengar, kan man då säga att man har fått effekt för de 60 miljarderna? Det är därför vi menar att man ska prioritera. Men jag håller med, herr talman. Det finns en skillnad i synen på hur vi ska använda pengarna mellan och . 40 (SD): ”Kampen mellan demokrati och autokrati befinner sig vid en brytpunkt.” Med dessa ord beskrev nytillträdda president vår samtid under sitt debuttal till G7-gruppen. Det är i svåra tider som dessa, när världen lider av en pandemi med allt som det innebär, som viljan till att försvara demokratin på allvar prövas. Vi har sett det i där shiamiliser har angripit kristna på . Vi ser det i flera länder där man angriper demonstranter mot bakgrund av att man påstår sig vilja bekämpa smittspridningen. Men det är inte bara demokratin ur den aspekten som prövas. Även januaripartiernas påstådda demokratioffensiv prövas. I pandemins spår har vi sett vikten av modern teknik för att möjliggöra icke-fysiska möten och dess potential att värna och bejaka det fria ordet. Det är samma teknik som möjliggör för vanliga människor att i realtid vittna om vad som sker i förtryckarstater och som därför revolutionerat kampen för fundamentala fri- och rättigheter i hela världen. Sociala medier har kommit att bli en obeskrivligt viktig arena för såväl privatpersoner som olika samhällsaktörer som önskar sprida sina budskap, varför de också är en stor del av det offentliga samtalets infrastruktur. Närapå vem som helst med internetuppkoppling kan höras så länge de inte tystas av makten. Vi har sett hur internationella techjättar godtyckligt har stängt ned privatpersoners sociala medier, och vi har sett hur man till och med stängt ned konton tillhörande folkvalda ledamöter av riksdag eller . Det här är oacceptabelt. måste gå i bräschen till försvar för det fria ordet i såväl moderna demokratier som som underutvecklade diktaturer. Den här frågan måste lyftas inom det internationella samfundet. Vi kan inte och får inte godtyckligt bara acceptera detta. Frågan är bredare än vad många tror. Den för oss så viktiga pressfriheten har också minskat. sticker sorgligt nog ut och tappade tredje mest i världen i förra årets pressfrihetsindex av Reportrar utan gränser. Det är naturligtvis inte bara press- och yttrandefrihet på nätet som jag tänkte lyfta , även om ett tydligt ställningstagande i just de här frågorna ökar trovärdigheten när vi kritiserar auktoritära stater som inte tillåter dessa fundamentala rättigheter. Ett exempel på en sådan stat är naturligtvis . De omfattande brotten mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i är välkända. Faktum är att förtrycket till och med sträcker sig utanför landets gränser. Vi har sett kidnappningar, spionage och hot – så även i . är dessutom ett land med ett växande självförtroende, vilket har exemplifierats i den nya så kallade säkerhetslagen som användes för att snabbt ta över det tidigare autonoma och demokratiska . Demokratin i staden är passé, och den intensiva indoktrineringsprocessen av invånare, inte minst de unga, har påbörjats. Vi har även sett ökade kinesiska aggressioner gentemot grannländer, inte minst mot den demokratiska och välutvecklade önationen som naturligtvis bör få vårt fulla stöd och bör inkluderas när vi tacklar en pandemi tillsammans. De ska veta att vi gör vad vi kan för att de ska inkluderas i den internationella gemenskapen, bland annat genom tecknande av frihandels- och investeringsavtal och genom förstärkta diplomatiska förbindelser och ett tydligt erkännande. I provinsen i ser vi koncentrationsläger. I dessa sitter uppemot 1 miljon fångar. Där förekommer slavarbete, våldtäkter, tortyr och indoktrinering av minoriteter. Det finns också uppgifter om att det i värsta fall sker systematisk organstöld. Levande människor blir slaktade för sina organ. Uigurer, kristna, falungongutövare och andra minoriteter blir konsekvent och återkommande offer för en empatilös politik. Det enda svaret är att sätta hårt mot hårt. måste verka för skarpa EU-gemensamma handelsrestriktioner mot , likt de och har, samt klart och tydligt deklarera att de folkmordsliknande händelser som vi ser i landet är fullkomligt oacceptabla och ett uppenbart brott mot mänskligheten. Året är nu 2021. Vi kan inte godtyckligt se på när detta sker och tillåta att landet arrangerar eller liknande evenemang som om allt var frid och fröjd. Vi kan för den delen inte heller sitta tysta och nicka när EU tecknar ett nytt investeringsavtal med diktaturen utan tydliga motkrav. Det tål att upprepas: koncentrationsläger, slavarbete, kidnappningar, mord, våldtäkter, organstölder och tvångssteriliseringar. Läget i den kinesiska kommunistdiktaturen kan inte bli tydligare. Det är inte för tidigt att Socialdemokraterna och visar att de står på rätt sida i historien. Det går inte att stå här utan att nämna den globala säkerhetspolitiken. Underrättelseverksamheten gentemot har ökat. Vår geografiska position är av betydande vikt för , som också pekas ut av Säkerhetspolisen som en av de tre mest aktiva aktörerna som bedriver spionage i vårt land. är ett hot mot inte bara sitt eget folk utan även mot sina grannar, vilket vi återkommande tvingas se. Det är ett av skälen till att bör verka för ett stopp av Nord Stream 2. Det är kanske också det viktigaste skälet för en Nato-option, som skulle innebära att säkerhetspolitik harmoniserar med . Det skulle möjliggöra för ett framtida försvarsförbund. Nato-optionen skulle även säkra en varaktig finansiering av försvaret och ge oss svängrum vid ett eventuellt säkerhetspolitiskt skifte i vårt närområde. Det är tydligt att regeringen inte delar den bilden. Det mest oroande med det är dock att man i strid med en klar och tydlig riksdagsmajoritet vägrar att gå vidare med detta. Det var också tydligt i utrikesdeklarationen . Regeringen vägrar att följa beslut. Detta får mig att återigen gå in på förra årets tema: demokrati. som gått har inte mycket blivit bättre på den fronten, med några få undantag. En rad fredsavtal har slutits mellan enda demokrati, , och andra tidigare fientliga stater. Det tål att sägas att regeringen märkligt nog inte lade mycket energi på att hylla detta. Mot bakgrund av regeringens så kallade demokratioffensiv valde jag att betygsätta regeringens arbete. De fick underkänt. Jag behöver inte säga så mycket mer än att de fortfarande får underkänt. Mycket har hänt i världen. Jag skulle kunna rada upp en lång rad exempel. Men en fråga som vi har diskuterat och som jag vill trycka extra mycket på är nationella Magnitskijsanktioner. 41 Utrikesminister (S) replik: Svensk utrikespolitik företräder våra värderingar och våra intressen. Vi står upp för samarbete, multilateralism och folkrätten. Diplomatin är vår främsta försvarslinje. Som regel är det bättre att ha en relation och dialog med dem som vi står långt ifrån snarare än att gå till ständig attack eller att helt isolera ett land och dess befolkning. och även andra i kammaren går till attack. De säger att vår utrikespolitik är underkänd och att vi ska ha mycket hårdare formuleringar. En tweet, en rubrik eller ett inslag är lätt att få. Men ibland är det mycket svårare att göra en positiv förändring i verkligheten. Det kräver hårt arbete, balansgång och långsiktighet i relationerna med andra länder. Det är synd att är så hård mot vår demokratisatsning, som faktiskt visar på väldigt stora konkreta resultat. De fackliga företrädare, de kvinnor, de hbtq-personer och de människorättsförsvarare som har kunnat delta i regeringens demokratisatsning skulle nog inte tycka att den är underkänd. Är det den som vill ta bort nu när de vill minska biståndet med 16 miljarder? 42 (SD) replik: Ja, det finns väldigt mycket som man kan kritisera regeringen för. Men jag tänker faktiskt fokusera på en sak som är positiv. Regeringen har faktiskt varit snabb i vissa avseenden. För att nämna något positivt var man tydligt snabb beträffande fallet Navalnyj och så vidare. Regeringen har däremot inte varit snabb när det kommer till andra frågor. Jag menar att regeringen ofta gömmer sig bakom gemenskapen i EU. Det är klart att det är bra med enighet, men när brott sker mot mänskliga rättigheter och när man ser förtryck eller diktaturer som förtrycker sitt folk måste man kunna agera snabbt. Man måste kunna agera självständigt. Det är ett av skälen till att jag och förespråkar nationella och inte bara EU-gemensamma Magnitskijsanktioner. Då skulle man tydligt kunna sätta dit de förövare som har ansvar för och anfallskrig mot det demokratiska . Man skulle klart och tydligt kunna sätta in åtgärder när olika länder förtrycker sitt folk, till exempel , och . Men regeringen väljer alltför ofta att förlita sig på det EU-gemensamma. Som jag sa tidigare är det jättebra om man kan nå enighet. Men när det kommer till den typen av frågor, till demokrati, måste man agera snabbt. Det har vi sett inte minst när det gäller , där demonstranterna vädjar om skarpa sanktioner. EU har infört vissa sanktioner. Men det tog , och det är inte tillräckligt. Varför kan man inte bara göra som till exempel baltländerna, som införde nationella sanktioner? 43 Utrikesminister (S) replik: Jag vänder mig mot att säger att vi gömmer oss bakom EU. Det är inte alls vad det handlar om. Det handlar om att det är viktigt och bra om säger en sak. Men om EU gemensamt säger en sak har det väldigt mycket större kraft. Det är därför vi har gemensamma sanktioner via EU eller FN och inte nationella. som vi erkänner att vi ska kunna säga saker är det bättre med EU. Speciellt när det gäller relationen med är det dock viktigt att vi inte visar på att det finns en spricka i EU, till exempel i så viktiga frågor som sanktioner. Det sas nu i alla ryska motsvarigheter till TT att drev på för ett stopp för Nord Stream 2 men inte fick stöd från mer än ett land. Det visar ju på en splittring i stället för enighet. Det är därför det inte är positivt. 44 (SD) replik: Som jag nämnde tidigare blir det naturligtvis större kraft om flera är enade. Men varför utesluta ett eget engagemang också? När man har uttalat en demokratioffensiv ska man ju vara på offensiven, man ska vara proaktiv och man ska vara i främsta ledet. När det kommer till sanktioner mot till exempel och är det bara bra om vi visar var skåpet ska stå, om vi först tar tag i de här brotten mot mänskliga rättigheter. Sedan kan man ha en gemensam hållning, vilket är positivt. Jag ser inte varför det ena skulle utesluta det andra. 45 (C) replik: Jag vill ställa en fråga till om vad de föredrar. Jag hörde att berörde demokratifrågor och debatten om demokrati. Jag vill därför helt enkelt höra om föredrar den liberala demokratin eller den illiberala demokratin. 46 (SD) replik: Det var en lite annorlunda fråga som jag inte hade förväntat mig att få från . En gång i tiden trodde jag att liberalism bara handlade om frihet, och det är något positivt. Av denna anledning är det enkelt att säga att jag företräder den liberala demokratin. Men vad innebär den liberala demokratin? Handlar det om rätten att tycka vad man vill, om att få uttrycka de åsikter man har eller om tron på det fria samhället? Då föredrar jag absolut den liberala demokratin. 47 (C) replik: Civil Rights Defenders är en av de civilsamhällesorganisationer som verkligen arbetar för att försvara människors rättigheter mot förtryckarregimer. De har bedrivit en kampanj för att människor ska kunna göra motstånd och skapa en framtid där förtryckare inte kan ta sin makt för given. Jag har noterat, herr talman, att en av partikollegor, , mycket tydligt har agerat för att ska strypa stödet till Civil Rights Defenders för att organisationen pekar ut en av företrädarna för den illiberala demokratin, nämligen i . De pekar även ut och al-Asad. Om man står upp för den liberala demokratin borde man väl också stå upp för Civil Rights Defenders? De gör ett fantastiskt arbete för människors rättigheter i oerhört svåra miljöer. 48 (SD) replik: Det råder ingen tvekan om att Civil Rights Defenders gör mycket som är bra, och mycket som de gör är kanske inte så bra. liberalism har jag lite svårt att förlika mig med. Den är som . Det börjar med att alla är lika mycket värda, men sedan säger man att några är lite mer värda än andra. Det är det här jag ser i när man i många fall exkluderar exempelvis från flera olika samtal. Detta är ingen liberalism i så måtto att man står för att allas åsikter är lika mycket värda att lyssna till. Dessa tendenser oroar mig väldigt mycket. Om detta är liberalism har jag svårt att acceptera det. 49 (V) replik: har länge försökt putsa på sin fasad för att få samarbeta med framför allt . Tyvärr ser det ut att lyckas. Det blir därför intressant när vi talar om demokrati, och något förvånande, att ni gick till strids för Orbán, och al-Asad. Alla tre är ledare med uppenbart auktoritärt ledarskap. har genom inte skrivit en eller två utan tre skriftliga frågor om detta. Ni har dessutom aktivt kritiserat den viktiga internationella människorättsorganisationen , som har sin huvudsakliga bas här i . Framför allt är ni sura på att kompisen , premiärminister, får kritik. har ju angripit medier och yttrandefrihet, förtryckt minoriteter och hbtq-personer, angripit den akademiska friheten och stängt ned universitet. Vad vill göra är att förmå regeringen att dra in finansieringen till Civil Rights Defenders. Vem har använt sig av denna metod? Jo, såklart. Då uppstår direkt tanken: Vilka fler civilsamhällesorganisationer vill tysta? Vilka internationella ledare får civilsamhällesorganisationer inte kritisera, enligt ? Om får bestämma dras pengarna in om man gör det.