prot · H90929 · 2021-11-17 00:00:00 — Det handlar om att skära korven på andra ledden och göra en specifik utbildning av vissa detaljökningar vid respektive uppföljning. Vi och regeringen menar att det inte är ändamålsenligt. Det är mycket bättre att ha ett brett uppföljningsgrepp och titta på hela utvecklingen inom högskolan. Det är uppdrag som redan finns. Man ska tydligt redovisa hur det går med nybörjarstudenter, antalet examinerade, det vill säga genomströmningen, och så vidare. Att ge ytterligare en pålaga bara för sakens skull är onödigt. Det är intressant att ledamoten är så orolig för situationen ute i skolorna när då möjligheten ges här i kammaren regelmässigt röstar på budgetar som ger mindre resurser till kommuner och regioner. 22 (SD) replik: Det framgår lite grann av det där sista att Socialdemokraterna inte riktigt har förstått hela poängen med skolpolitiken. Bara för att man kastar ut pengar innebär det inte att man får den effekt som man vill ha eller de resultat som behövs. Vi kan lägga hur mycket pengar som helst på skolsektorn, men om vi inte gör något åt innehållet eller följer upp att det fungerar effektivt kan vi fortsätta vräka ut pengar utan att det får något resultat därefter. Detta är en tydlig brist i den socialdemokratiska politiken. Man lyckas inte balansera kraven på innehåll i utbildningen med kostnaderna för den. Det har vi sett , och här får det bara fortsätta. Jo, vi har läst samma uppföljning. Problemet jag hör i det som ledamoten säger är att man inte vill ha en specifik granskning av just dessa medel, utan man vill ha en generell uppföljning av utbildningssektorn. Det är väldigt anmärkningsvärt. Regeringen slår på stora trumman och säger att man ska satsa pengar på vissa utbildningar inom bristyrken för att få fram fler människor som kan komma i arbete. Det är i sig helt rätt. Men att man inte vill göra en specifik uppföljning av hur dessa pengar använts – hur skattemedel har använts till just dessa utbildningar – är högst anmärkningsvärt. I en sådan uppföljning skulle man ju kunna få fram att man inom vissa yrken behöver satsa annorlunda, göra mer och ha mer dialog med universiteten och högskolorna medan man på andra områden redan har en attraktivitet och då kan bygga ut dem ännu mer. Att Socialdemokraterna inte vill ha en sådan uppföljning tycker jag är högst anmärkningsvärt. 23 (S) replik: om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Jag kan konstatera två saker. Den sverigedemokratiske ledamoten anser inte att det behövs mer resurser till skolan. Det håller jag inte med om. Jag vill också uppmärksamma att har ett särskilt uppföljningsuppdrag för att ge fördjupad information om dimensionering av vissa utbildningar. Inom ramen för uppdraget följer vilka inriktningar högskolor och universitet ger inom ingenjörsutbildningarna, lärarutbildningarna och specialistsköterskeutbildningarna. Det finns alltså all den uppföljning som rimligtvis krävs för att få den information som ledamoten efterfrågar. 24 (SD) replik: är en ganska ny ledamot i utbildningsutskottet, så jag välkomnar henne till debatten. Men jag ser att hon redan har gått igenom något som jag tror är en obligatorisk socialdemokratisk introduktionskurs för utbildningsdebatter. Man måste i alla sammanhang vända och vrida på de argument som man får. säger att hon hör att inte vill satsa mer resurser på skolorna. Det var inte vad jag sa. Jag sa att man inte bara kan slänga ut pengar på skolan om man inte ser till att pengarna används effektivt. Mer pengar löser inte problemen om pengarna inte används på rätt sätt. Just därför är det viktigt att följa upp att varenda skattekrona som satsas på utbildning också används till det de ska vara till för. Bara för att man ökar kostnaderna och bygger ut antalet utbildningsplatser innebär det inte att det får gynnsamma effekter. Det behöver inte vara så, och därför måste vi ta reda på det. Dessa pengar skulle vi kunna satsa på andra viktiga saker som verkligen ser till att människor får rätt utbildningsnivå och är beredda och redo för ett framtida yrkesliv. Jag beklagar att Socialdemokraterna efter alla dessa år fortfarande stampar i samma skor och på samma plats och inte inser behovet av uppföljning och utvärdering av hur skattepengar används. 25 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 2, som står bakom. Vi debatterar om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor. Den riktar skarp kritik mot den socialdemokratiska regeringens utbyggnadspolitik inom högskolan under den förra mandatperioden. övergripande slutsats är att regeringens styrning av utbyggnadsuppdragen inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom de utpekade bristyrkena. På de områden och utbildningar som omfattades av utbyggnadsuppdrag –2017 har antalet programnybörjare ökat med drygt 2 100 i stället för drygt 4 800 nybörjare som uppdragen sammanlagt avsåg. anser att utbyggnadsuppdragen i de flesta fall har avsett utbildningar där det primära problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud. I stället har det funnits för få sökande till utbildningarna, ett begränsat utbud av platser för verksamhetsförlagd utbildning, VFU, eller brist på disputerade lärare. Riktade utbyggnadsuppdrag kan enligt vara en relevant och effektiv åtgärd i de fall där det finns många behöriga sökande som lärosätena har en kapacitet att bygga ut. Men på de utbildningar där det finns strukturella hinder, till exempel lågt söktryck, anser att regeringen bör överväga andra åtgärder eller en annan utformning av utbyggnadsuppdragen. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor I rapporten är dessutom bristen på dialog med lärosätena slående. Till exempel visar granskning av lärosätenas underlag års utbyggnad att åtta lärosäten hade lämnat önskemål om att bygga ut andra utbildningar, till exempel utbildningar för yrkeslärare, speciallärare eller specialpedagoger, men det tillgodosåg regeringen inte. utbyggnad av samhällsbyggnadsutbildningar konstaterar däremot att några av de lärosäten som uttryckligen hade svarat att de på grund av för lågt söktryck eller lärarbrist inte önskade bygga ut ändå fick ett utbyggnadsuppdrag. har även studerat utbyggnaden av de lärarutbildningar där vissa lärosäten fick utökade uppdrag 2017 och kan konstatera att i vissa fall har lärosäten fått utökade uppdrag på samma utbildning utan hänsyn till lärosätenas uppenbara svårigheter att nå upp till föregående års mål. Det är anmärkningsvärt att det från regeringens sida i så låg utsträckning har funnits en dialog med lärosätena och att man i vissa fall dessutom har gett uppdrag i strid med deras önskan. Att vi får en väl genomförd måluppfyllelseanalys av regeringens utbyggnadsuppdrag är välkommet, och det är en förutsättning för att garantera att detta får en faktisk effekt. En sådan analys bör delges . I utskottets betänkande finns därför ett tillkännagivande om detta. Jag vill passa på och säga att det därtill behövs mer åtgärder framöver. Riksrevisionsrapporten är en viktig del för att komma vidare i den fortsatta högskolepolitiska debatten. Hur möter vi de utmaningar som finns i och med flera bristyrken inom olika sektorer? I denna stora utmaning måste lärosätena få möjlighet att bidra framgent utifrån sina förutsättningar, som beror på söktryck, tillgång till disputerade lärare och andra delar. På så vis kan man skapa förutsättningar att möta den stora utmaning vi har med matchningsproblematiken på arbetsmarknaden samt företags och offentlig sektors behov av personal. Detta måste kunna ske med minskad detaljstyrning. Det handlar om att göra utbildningar men också arbeten där det finns en stor brist mer attraktiva för människor att söka sig till. På så vis kan man bidra till att öka söktrycket. Det handlar också om att få fram fler disputerade lärare som kan bidra till att utbilda fler inom dessa sektorer. Och inom ramen för den forskningspolitiska proposition som också deltog i förhandlingarna till görs flera behjärtansvärda och viktiga satsningar inom denna del så att lärosätena kan få förutsättningar att utbilda fler i den mån det är möjligt. Det handlar också, avslutningsvis, om att se till att genomströmningen inom den högre utbildningen förbättras så att de som startar en utbildning även fullföljer utbildningen och kan komma ut på arbetsmarknaden, där man skriker efter kompetens och där fler människor behövs. Det handlar då om att lärosätena får bättre förutsättningar att arbeta med genomströmningen så att fler kommer ut på arbetsmarknaden. 26 (V): om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor har vi brist på utbildade inom flera yrkesgrupper, inom skolan och hälso- och sjukvården. Men det gäller också andra samhällsviktiga utbildningar, till exempel ingenjörsutbildningar. För flera av dessa yrkesgrupper behöver arbetsvillkoren bli bättre så att utbildade stannar kvar i yrket. är det alltför många som lämnar både vården och skolan på grund av löneläge eller arbetsmiljöproblem. Barnmorskorna är det senaste exemplet. Många menar att det inte råder någon brist på barnmorskor, men deras arbetssituation är inte hållbar, och riskerar vi en brist även här. Det finns ingen brist , men många lämnar yrket. Det finns också en reell brist när det gäller många andra yrken som är kopplad till att för få har utbildats tidigare eller till att för få har valt att söka utbildningarna, vilket i sin tur också är kopplat till arbetsmiljö och löneläge. Vi i kan se att många utbildningar behöver spridas över landet för att studenter som har svårt att flytta långt för studier ska få möjlighet att studera och också för att man inte ska dränera landet på utbildade – många väljer att stanna kvar på den studieort där de har studerat eller i närheten av den. Utbildningar i hela landet är viktigt för att vi ska kunna få fler utbildade inom skolan och vården. Här är, vilket även denna rapport visar, problemet att hitta lärare. Lärosätena har stor frihet att själva styra sitt utbildningsutbud. Därför görs det regelbundna satsningar på riktade utbyggnadsuppdrag. har granskat de riktade utbyggnadsuppdrag som beslutades –2019. Alla uppdrag har inte varit lyckade. Delar av utbyggnadsuppdragen har varit inom områden där det primära problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud från lärosätenas sida utan för få sökande, ett begränsat utbud av platser för verksamhetsförlagd utbildning eller brist på disputerade lärare. ger flera förslag på hur de riktade utbyggnadsuppdragen ska kunna förbättras. Det är förslag som regeringen till stor del har tagit till sig. För är det prioriterat att det ska gå att utbilda sig till exempelvis lärare eller sjuksköterska i hela landet och att högskolor har den kompetens som behövs för att utbildningarna ska bli bra. Bristen på disputerade lärare måste avhjälpas och snedrekryteringen måste brytas så att fler söker sig till högre utbildning. Inga sådana förslag finns dock i denna rapport eller i utskottets betänkande. När utbildningsutbudet vid universitet och högskolor styrs av regering eller riksdag är det, precis som det påpekas i rapporten, viktigt att hänsyn tas till lärosätenas förutsättningar och behov och att lärosätena verkligen har möjlighet att genomföra det uppdrag de har fått. Inom områden där arbetsmarknadens behov av utbildade är stort kan det även finnas behov av riktade satsningar. I betänkandet har utskottet tillstyrkt två förslag i en följdmotion, dels om en samlad måluppfyllelseanalys vid utbyggnadsuppdrag, dels om att utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad ska förtydligas. Jag vill här särskilt lyfta fram reservation 2, då utbyggnadsuppdraget riktat mot samhällsbyggnad har utformats i enlighet med bedömning och därför inte behöver förtydligas ytterligare. Jag yrkar alltså bifall till reservation 2. 27 (MP): om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Den rödgröna regeringen, och Socialdemokraterna, har haft ett starkt fokus på utbildning och på kunskap sedan den tillträdde . Det gäller hela utbildningskedjan, från förskolan till doktorsgrad, för dem som står långt från arbetsmarknaden med korta utbildningar och för högutbildade. Det handlar om det nya lärandet och det livslånga lärandet. Utbildningsplatserna på alla nivåer har byggts ut mycket kraftigt – det måste man väl säga. Man kan räkna på detta på lite olika sätt. Något som nämns i handlingarna till dagens debatt är att det har tillförts resurser motsvarande 45 000 helårsstudenter i högskolan. Underlaget för granskning, som vi debatterar , handlar om platser motsvarande 17 000 helårsstudenter i riktade utbyggnadsuppdrag i högskolan. Detta är en historisk satsning, en succé, som behöver fortsätta. Tyvärr har den obstruerats – vi kan läsa om det i utredningen också – av den politiska oppositionen. Men vi fortsätter självklart oförtrutet att bygga ut antalet platser, för det är viktigt. Det råder brist i flera yrkeskategorier. Lärare, vårdpersonal och ingenjörer är några som nämns här, men det är också en rad andra yrken. Regeringens satsning har inneburit att vi har ökat antalet studenter väldigt kraftigt inom dessa utbildningar. Det är en framgång; det kommer vi inte ifrån. pekar på att vi inte har nått hela vägen. Målen är inte uppfyllda. Men pengarna har kommit väl till pass oavsett detta. I de flesta fall då lärosätena inte haft möjlighet att svara upp mot målen har resurserna använts för att utbilda inom andra bristyrken. Jag tycker att detta är bra. I grunden är det så, precis som påpekar, att dimensioneringen av utbildningarna är ett uppdrag som lärosätena ska ta ansvar för, utifrån studenternas ambitioner och utifrån ett samhällsansvar. Det ansvaret har lärosätena visat att de är beredda att ta, och de tar det också. Jag tycker att regeringen har väldigt bra och tydliga svar på rekommendationer – det har också , Socialdemokraterna, redogjort för på ett väldigt bra sätt i debattens inledning. Inte desto mindre har den politiska oppositionen enat sig kring några förslag till tillkännagivanden. Jag tycker att det är problematiskt. är, tycker jag, på det hela taget väldigt bra och väl genomförd. Jag förstår att de, utöver sin granskning, måste komma fram till några slutsatser och rekommendationer. Men jag kan tycka att man som politiker också behöver ta lite ansvar för de förslag till beslut som man lägger fram för . Vi återkommer ständigt till den forskande och undervisande personalens arbetssituation på lärosätena. Den administrativa bördan behöver minska. Två av förslagen till tillkännagivanden innebär i realiteten en ökad administrativ överbyggnad för universiteten. Även om rekommendationen är riktad till regeringen kommer detta naturligtvis att falla ned på lärarna, och kvaliteten i undervisningen äventyras när man ökar den administrativa bördan på det här sättet. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Det är sådana här små nålstick, denna typ av extrautvärderingar och extrarapporter som ska lämnas in, som vi behöver plocka bort, inte lägga till. Vi ska inte tillföra nya uppdrag. Vi ska, tvärtom, ta bort gamla. Som regeringen skriver i sitt svar görs redan dessa uppföljningar och analyser av till exempel UKÄ men också i budgetpropositionerna. Vill man hitta dem kan man läsa i litteraturlistan i den utredning som har gjort. Det finns i källförteckningen där. Det här var två av förslagen. Det tredje förslaget till tillkännagivande handlar om att förtydliga utbyggnadsuppdragen, vilket dels faktiskt har gjorts, precis som regeringen säger, dels skulle innebära en ytterligare inskränkning av lärosätenas autonomi – just det som har gjort att lärosätena på ett mycket bra sätt har kunnat förhålla sig ganska fritt till de tilldelade medlen och kunnat använda dem på det sätt som har fungerat bäst lokalt. Vi behöver inte mer av detaljstyrning. Jag vill därför yrka bifall till reservationer 1 och 2, som vi har tillsammans med S och V, den andra också tillsammans med , och avslag på reservation 3 från , . Innan jag avslutar mitt anförande vill jag återkomma till att vi har en allmän brist på arbetskraft med bred akademisk utbildning i . Det kunskapslyft som regeringen har genomfört och kommer att fortsätta att genomföra får effekten att många fler kommer in på arbetsmarknaden och får jobb. Arbetsmarknaden är dynamisk och föränderlig. Vi vet inte vilka jobb och vilka utbildningar som vi kommer att behöva , och därför är det livslånga lärandet så oerhört viktigt. Här har regeringen varit väldigt tydlig: Vi tar denna utmaning på allvar. Lärosätena har fått ett uppdrag i högskolelagen att ta ansvar för det livslånga lärandet, och det ansvaret börjar den här terminen. gick in i regering med löfte om att genomföra det vi kallar för utvecklingstid, ett studiestöd särskilt riktat till personer mitt i arbetslivet som ger en möjlighet att ställa om för den som har behov av att göra det när den dynamiska arbetsmarknaden förändras. Det är ett stöd för den som håller på att bli utbränd, för den som har ett tungt arbete där kroppen håller på att slitas ut – för ett långt och hållbart arbetsliv. Det här förslaget tyckte den samlade oppositionen med , , var så förfärligt och så hemskt att de samlade sig och gemensamt strök det ur en budgetproposition som redan var framlagd. Jag har väldigt svårt att förstå det, något som jag har återkommit till . kommer dock förslaget tillbaka, dessutom i utökad form, som ett omställningsstudiestöd. Här finns en väldigt bred uppslutning, inklusive arbetsmarknadens parter, arbetsgivarna och även LO. Det är bra och viktigt och kompletterar regeringens arbete med breddad rekrytering, med hög kvalitet i utbildningen och med riktade utbyggnadsuppdrag inom bristyrken. 28 (M) replik: om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Ledamoten talar om att de har tagit ett stort ansvar i skolan och att man vill höja kvaliteten. Det finns också det som är negativt: Vi ser minskade resultat på flera områden och fler elever som inte ens är godkända på sina utbildningar. Ledamoten talar även om att man som politiker måste ta ansvar. Självklart ska man göra det, och det är just därför som vi tar ansvar när det inte fungerar och när ett uppdrag brister. Det vill säga vi har inte sett någon utveckling när det gäller bristyrken, tvärtom. Jag inledde mitt anförande med ett scenario som visar på att det saknas 40 000 sjuksköterskor, 36 000 förskollärare och 30 000 lärare i . Vi riskerar därmed att var femte lärare är obehörig. Jag tycker att detta är att ta ansvar, och då måste vi givetvis även ta utlåtande på stort allvar. har ändå ett uppdrag att säga till när det inte fungerar. Då ska vi politiker reagera, vilket vi har gjort här. 29 (MP) replik: När det gäller skolresultaten tycker jag väl ändå att de internationella mätningarna har visat att den negativa trenden har vänt. Man kan naturligtvis diskutera kvaliteten i mätningarna, men det är en ganska tydlig trend att det har vänt och att det går bra i skolan. Det är bristyrkena som vi motverkar genom att fortsätta att utbilda, och den utredning som vi har visar att vi har fler nybörjare i bristyrkesutbildningarna och att vi har byggt ut högskolan motsvarande 45 000 nya helårsplatser. Det är helt enkelt så vi långsiktigt måste börja försörja arbetsmarknaden med högt utbildad arbetskraft. Vi måste också ta ansvar för det livslånga lärandet så att vi möter arbetsmarknadens behov när arbetsmarknaden ställer om och förändras med nya digitala utmaningar och allt vad som kommer. Precis som jag sa i mitt anförande vet vi inte hur arbetsmarknaden kommer att se ut , och därför är de breda akademiska utbildningarna oerhört viktiga, liksom yrkesutbildningar. har väldigt positiva resultat, och även där bygger vi ut antalet platser. Här är det viktigt att vi inte bygger ut antalet platser för fort utan att vi bibehåller kvaliteten, och det tycker jag verkligen att regeringen har tagit ansvar för. Utbyggnaden i antalet platser kommer också med resurser. 30 (M) replik: Bedöma resultat kan man göra på olika sätt. Man kan också undanta många elever när man gör undersökningar för att inte få fram att det var ett negativt resultat. Att vi ser många elever redan i sexan gå ut med icke godkända betyg talar väldigt mycket för en väldigt allvarlig situation som tyvärr fortsätter senare och vidare. Vi har en utbildningsminister som säger att man kan börja i gymnasiet även om man inte klarar nian. Där har vi ett stort, stort ansvar att klara . Sedan kommer man från gymnasiet till högskolan och behöver till exempel göra ett basår för att man inte har klarat gymnasiet. Vi har alltså ett stort bekymmer som börjar väldigt tidigt, och jag tycker tyvärr inte att ledamoten tar det på så stort allvar. När vi kommer till den fråga som det egentligen handlar om skulle vi ju inte ha stått här om den riktade utbyggnaden hade gjorts på ett väldigt bra sätt. Då hade ju inte haft någon kritik utan sagt att bra, det här har skötts på ett utmärkt sätt. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor har man ganska kraftig kritik, och det tar vi på stort allvar. Som ledamoten säger måste vi politiker ta ansvar, vilket vi gör. Av det följer att när har kritik vill vi att det ska tas på allvar. Då ska man inte säga att vi har gjort en generell utbyggnad av högskolan. Det var de riktade utbildningarna det handlade om, där vi har stor brist. Jag tycker därför inte att man har tagit det på stort allvar. Jag hoppas naturligtvis att kunna övertyga ledamoten om att följa vårt förslag till tillkännagivande. 31 (MP) replik: Jag tycker att vi tar det här på stort allvar, både gällande skolresultaten och att elever går ut utan godkända betyg. Det är naturligtvis oerhört viktigt att ta hand om det, men vi tar också ansvar för att vi inte har uppfyllt målen. Det är klart att vi ska göra det, men det är också viktigt att se de framgångar som vi har haft i utbildningsuppdragen. Jag tycker verkligen att det är det som ska framhållas. Vad gäller bristande skolresultat och bristande resultat i gymnasieskolan är det också viktigt att både skolelever och andra personer genom hela livet får nya chanser. Det är inte ovanligt att man hamnar i en dipp med psykisk ohälsa eller vad som helst i gymnasiet. Det är en svår period i livet. Man kan gå ut med dåliga betyg men ändå återkomma. De här nya chanserna är otroligt viktiga. Vad gäller rapporten har riktat ett antal rekommendationer till regeringen. Som jag sa håller jag inte riktigt med om dessa rekommendationer. Jag tycker naturligtvis att ska ha möjlighet att rikta rekommendationer också till myndigheterna. Man skulle även ha kunnat rikta en rekommendation till lärosätena, för det är faktiskt de som inte riktigt har uppfyllt sina åtaganden eller de krav vi har ställt. kan inte rikta rekommendationer till SKR att till exempel skaffa fram fler . Det hade vi gärna sett. Mellan raderna riktar de en skarp rekommendation till oppositionen att inte hålla på och obstruera genom att rycka ut saker ur budgetar och så, för det har verkligen stört. Det står väldigt tydligt i rapporten att det har stört högskolornas planeringshorisont, och ser jag att oppositionen fortsätter att hålla på så. 32 (L): Som sist på talarlistan kommer man med många upprepningar. Jag kan initialt säga att jag delar den kritik som granskning visar på. Som tidigare talare har konstaterat är det en allvarlig kritik, och vi behöver vara självkritiska kring utformningen av utbyggnaden. Fattar vi rätt beslut vid rätt tillfälle? Har vi identifierat rätt lösningar på givna problem? Finns rätt förutsättningar? Gavs det tillräckligt med tid för att säkerställa att rätt förutsättningar kunde uppstå? Det är uppenbart av att så inte är fallet fullt ut. Högskole- och forskningspolitik handlar mycket om avvägningar och om balansgång. Det handlar om balansen mellan frihet och autonomi å ena sidan och styrning å andra sidan – balansen mellan nyttan i forskningen och nyfikenheten i forskningen.