prot · H809125 · 2021-05-21 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av att vissa personer som inte arbetar alls kan få mer i bidrag än en pensionär som har arbetat stora delar av sitt liv. har ett system som präglas av universalism. Hela befolkningen omfattas alltså av välfärden. De socialförsäkringar och bidrag som det innefattar har byggts upp och syftar till att underlätta vardagen för människor som bor och lever i . Den svenska välfärden måste värnas. Alla ska kunna leva ett anständigt liv. Möjligheten att klara sig utan ekonomiskt stöd skiljer sig åt mellan människor, och vi kan alla hamna i en situation där det finns behov av stöd. för fram att det är möjligt att stapla bidrag på varandra. Syftet med välfärdssystemets olika socialförsäkringar och bidrag är att tillgodose olika behov och därigenom hantera olika risksituationer. Jag instämmer i att det ska löna sig att arbeta. Alla som kan jobba ska jobba. Respektavståndet mellan personer som har och inte har arbetat måste öka. Av denna anledning är det inkomstpensionstillägg som har beslutat om att införa en viktig åtgärd. Det är ett tillägg som kommer att leda till höjd pension för 1,2 miljoner pensionärer. Regeringen anser även att pensionsavgiften behöver höjas för att möjliggöra högre pensioner och för att minska inkomstskillnader mellan pensionärer och arbetsföra. Vi hoppas att och övriga partier i Pensionsgruppen kommer att ansluta sig till en sådan avgiftshöjning när förutsättningarna för det har analyserats och utretts. Det skulle göra det ytterligare lönsamt att ha arbetat. 22 (M): Tack, ministern, för svaret! har ett frikostigt bidragssystem, vilket har gjort att många har valt att bosätta sig här. beräknas av befolkning vara inflyttad. 675 000 utrikes födda i arbetsför ålder är inte självförsörjande. föreslår ett bidragstak på och en tydlig kvalificering för att ta del av välfärden. Det måste löna sig att arbeta. Det är en central del av integrationen. ser det som rimligt att en person som lever på bidrag har av det som en person som arbetar tjänar. Förväntningarna måste vara höga på att alla arbetar efter bästa förmåga. Om man kan få lika mycket pengar för att vara hemma som för att jobba väljer många att inte jobba. Jag vill berätta om en kille som promenerade från flyktingförläggningen över till ett arbete på en hamburgerrestaurang i . Han tjänade inte mer på att arbeta än att få bidrag. Men han kände ändå att det var rätt och riktigt och har gått vidare i livet till ett annat arbete som ger lite mer betalt. Killen berättade om sin rumskamrat som häcklade honom för att han valde att ställa klockan trots att han inte tjänade några pengar på det. vill se till att killen som promenerar till arbetet ska tjäna mer än hans kompis som väljer att ligga kvar i sängen. Arbete ska alltid löna sig. Nästa allvarliga problem är att killen som ligger kvar i sängen aldrig kommer att integreras på ett bra sätt, utan han hamnar i permanent utanförskap. Utanförskapet beräknas kosta 270 miljarder . Det är pengar som regeringen lånar till. Det är stora summor som skulle kunna användas till att höja garantipensionen, till äldreomsorg, till skolor, till polis, till sjukvård, till miljö, till vägar, till infrastruktur med mera. Förutom att utanförskap är en personlig tragedi kostar det skattebetalarna ofantliga summor. Bara hälften av alla utrikes födda är självförsörjande. Bidragslinjen behöver ersättas av arbetslinjen. Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att det alltid ska löna sig att ställa klockan och gå till jobbet? 23 Statsrådet (S): Tack, , för interpellationen och möjligheten att diskutera några av de frågor som handlar om den ekonomiska tryggheten för våra medborgare. Jag är socialförsäkringsminister. Jag har ansvar för socialförsäkringen, det vill säga skyddet för människor som på grund av sjukdom och funktionsnedsättning förlorar arbetsförmågan. Jag kommer aldrig att verka för att försämra villkoren för dessa människor. Om du bor i och täcks av våra socialförsäkringar och råkar ut för en arbetsplatsolycka och förlorar din arbetsförmåga är det den svenska statens skyldighet att säkerställa att du får täckning för inkomstbortfallet. Så är inte fallet . Våra socialförsäkringar har varit under attack och framåt. Vi har en utveckling där sjukförsäkringen för de sjuka och arbetsskadeförsäkringen för de arbetsskadade har försämrats. Det vi borde diskutera , fru talman, är hur vi återupprättar tryggheten för de sjuka och för dem som har slitit ut sig i äldreomsorgen. nu har människor stått och applåderat för undersköterskor, vårdbiträden och dem som har slitit i förskolan och skolan. Det är de som inte har kunnat jobba hemifrån utan stått i frontlinjen i kampen mot pandemin. Om dessa människor drabbas av sjukdom och arbetsskada är de inte längre skyddade. Vi har brister och hål i sjukförsäkringen. Därför handlar regeringens agenda på området om att återupprätta tryggheten för våra medborgare och göra till ett tryggt land, också för den som drabbas av sjukdom, har en funktionsnedsättning eller är pensionär. Grundskyddet i vårt pensionssystem erbjuder bland de lägsta nivåerna i – det är vi som har det tillsammans med . Någonstans runt 8 500 ligger garantipensionen. Problemet är inte att vi har ett för högt tak för grundpensionen, utan det är att våra pensionärer behöver högre pension. Jag uppmanar att lägga undan prestige, politiskt spel, låsningar och anklagelser och sluta ställa grupp mot grupp och i stället göra det som Pensionsgruppen och de partier som ingår där lyckades med . Vi lyckades lägga undan prestigen, och förverkligas det förslag som , vår statsminister, presenterade . Ett pensionstillägg införs och börjar betalas ut . Undersköterskan, vårdbiträdet, lokalvårdaren, busschauffören och taxiföraren som har slitit och kämpat ett helt yrkesliv kommer att få höjd pension . På detta sätt kan vi säkerställa att det lönar sig att arbeta. Den som har arbetat kommer att få höjd pension. Vi kommer inte att göra det bättre genom att slå på den som har drabbats av sjukdom genom att sänka sjukersättningen och göra det svårare att få sjukförsäkring. Vad vi däremot kan göra är att fortsätta att höja pensionerna efter september. Vi har ett konkret arbete som kommer att resultera i ett underlag som handlar om att höja pensionsavgiften så att vi kan fortsätta att höja pensionerna efter september. Jag hoppas att vi klarar av att lägga undan politisk prestige och låsningar och tillsammans hjälpas åt – regeringen, och alla partier som vill ansluta – att höja pensionen, också efter september, så att våra medborgare får högre pension och bättre ekonomisk trygghet under ålderdomen. 24 (M): Vi är överens såtillvida att det alltid ska löna sig att arbeta och att de som faller ur på grund av oförmåga behöver ett tryggt skydd. För att klara det behöver vi ha fler som är med och bidrar. Det var vad som hände under Alliansens tid då den arbetsföra befolkningen ökade så att fler var med och bidrog till statskassan. På detta vis stärks även pensionerna. Det är de som arbetar som betalar in till de pensioner som sedan betalas ut när man är över 65 och uppbär pension. Det är så vår modell ser ut. Det är därför av oerhört stor vikt att vi får integrationen att fungera bra så att alla de som kan ingå också gör det på ett bra sätt och arbetar. Vi har utmaningar på området. Den stora klyftan i samhället finns mellan dem som har ett arbete och dem som inte har det. En stor mängd människor har kommit till vårt land, och dem behöver vi hjälpa så att de kan komma ut på arbetsmarknaden och bidra till den gemensamma statskassan. Vi behöver prata om arbetslösheten och inte hänga upp oss på sysselsättningsgraden. Framför allt behöver vi tala om arbetslöshet kontra självförsörjning. Det behövs fler i vårt land som är självförsörjande för att stärka tryggheten för dem som behöver det, det vill säga de som behöver social omsorg och som behöver ha sin pension. Den senaste siffran för arbetslösheten ligger nu på . I denna grupp arbetslösa finns en stark koppling till att vara utlandsfödd, ha låg utbildning men även ha språksvårigheter. Det finns även annan kultur i botten med traditionen att kvinnor inte arbetar. Här återfinns en stor grupp människor som inte är den grupp som ministern talar om, det vill säga människor som har slagits ut från arbetsmarknaden och inte kan arbeta. Jag talar om en annan grupp människor som behöver hjälp att komma ut i arbetslivet och integreras. Vi behöver stå upp för alla de kvinnor som blir kvar i ett utanförskap i hemmet för att de inte behärskar språket eller på annat sätt inte kommer ut i samhället. För dem blir tillvaron väldigt osäker. 25 Statsrådet (S): Det finns ingen som helst konflikt, , om behovet av att ha en aktiv arbetsmarknadspolitik som ser till att människor kommer i arbete. Snarare borde konflikten handla om att vid varje givet tillfälle har dragit ned på arbetsmarknadsutbildningar och andra åtgärder som ger människor möjlighet att komma i arbete. Vi tror på rätt och plikt med tydliga förväntningar från samhället kombinerat med tillgång till utbildning så att man kan ta de bristyrken som finns. Men det vi diskuterar och som jag är ansvarig för i regeringen är socialförsäkringarna. Vilka är socialförsäkringarna, fru talman? Det är sjukförsäkring, sjukpenning, sjukersättning och aktivitetsersättning. Vilka får det? Jo, de som har drabbats av sjukdom och förlorat arbetsförmågan eller de som har en funktionsnedsättning. Den utveckling som vi har haft , , sedan 2006 blev statsminister i vårt land är att sjukförsäkringen har försvagats. Det vi nu arbetar med och den lagändring som vi kämpade för och drev igenom och som gäller är att steg för steg återupprätta tryggheten för dem som drabbats av sjukdom eller utslitning i arbetet eller som har en funktionsnedsättning. Socialförsäkringarna innefattar också pensionen. Här talar vi om människor som har nått pensionsåldern. Där borde vårt arbete fortsätta att handla om att höja pensionerna för våra medborgare, folk som har slitit ett helt yrkesliv. Jag kan påminna om en jobbig siffra. Genomsnittspensionen för kvinnor är för den allmänna pensionen i före skatt. Då talar vi om människor som har jobbat . Det gäller oavsett bakgrund, om man har invandrat eller bor här eller har jobbat länge, kanske i äldreomsorgen, som lokalvårdare eller busschaufför. Det är dessa yrkeskategorier som folk har applåderat så mycket som vi talar om. Där ligger deras pensioner. Fokus för , mig, regeringen och borde vara hur vi höjer deras pensioner. Det borde inte handla om hur vi sätter ett tak så att vi sänker deras levnadsstandard. Hur höjer vi pensionerna? Hur ser vi till att du som drabbas av sjukdom och arbetsskada för att du har tagit risker för oss som kan stå här under pandemin får en sjukersättning som fungerar som gör att du inte tvingas sälja ditt hus? satt jag och läste efterkrigsprogrammet, som författades i slutet av , senast vårt land var inne i någon form av situation som delvis kanske kan påminna om det läge vi haft bakom oss under pandemin. Vad står det då i efterkrigsprogrammet om idén bakom våra socialförsäkringar, som sedan byggdes ut? Jo, när man blir sjuk ska man inte bli beroende av socialvården. Det var det som var målet med sjukförsäkringen, som klubbades igenom i den här kammaren 1953. Det fanns ett parti som röstade emot då. Det partiet hette . Det är sorgligt att höra att det partiet än ifrågasätter legitimiteten i våra socialförsäkringar och våra trygghetssystem och förtroendet för idén om att vi gemensamt ska skapa gemensamma försäkringar, så att den av oss som drabbas av sjukdom eller har en funktionsnedsättning inte ska bli fattig och beroende av försörjningsstöd. Vi är alla sårbara. Är det någonting den här pandemin har påmint oss om är det att vi inte vet. Det kan vara jag som är sjuk . Det kan vara som är sjuk . Då kommer vi att vara beroende av att det här samhället fungerar och levererar trygghet till den som drabbas av sjukdom. Tänk på det när ni säger att det ska löna sig att arbeta! Tänk om man på grund av sjukdom inte kan arbeta! 26 (M): Jag vill uppehålla mig vid killen från som ställde klockan och gick de här kilometerna över broarna till hamburgerbaren, där han fick sitt första arbete. kunde han inte svenska, utan han lärde sig språket på jobbet. Det är ett bra exempel på hur det kan gå till med integrationen. Men jag blir lite fundersam över att hans rumskamrat kunde ligga kvar i sängen och få lika mycket pengar som killen som gick till hamburgerrestaurangen. Det har betydelse om en person har gjort någonting för att få pengarna den 25:e eller bara får pengar för att ligga kvar i sängen. Jag tror att det gör någonting med en person. Jag pratar alltså inte om de personer som har slitit ut sig i ett arbetsliv och kan arbeta. Jag tycker verkligen att vi ska ha en grundtrygghet, så att man kan känna sig omhändertagen om man sliter ut sig eller har oturen att drabbas av sjukdom eller annat som gör att man behöver omvårdnad. Jag vill fråga ministern vad han vill säga till killen som gick över broarna till jobbet på hamburgerrestaurangen men hade en rumskamrat som låg kvar i sängen och tjänade lika mycket pengar. 27 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen. Svårigheten i politiken, fru talman, är att klara av att hålla två tankar i huvudet : att se behovet av att ställa rimliga krav på människor, erbjuda människor möjlighet att få ett arbete och ha fokus på egen försörjning, med arbetsmarknadspolitik som leder människor in i egen försörjning, och se behovet av social trygghet för den som av olika skäl inte kan arbeta, till exempel på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Det som fortfarande inte har sett är att vi har en sjukförsäkring som blöder och har allvarliga brister. Tryggheten för våra sjuka och funktionsnedsatta har försämrats. Trygghet för dem som slitit ut sig efter många års slitsamt arbete har försvagats. Vi måste återupprätta den här tryggheten. Vi måste se till att den som har jobbat och slitit ut ryggen eller axeln får en ekonomisk trygghet och inte tvingas sänka sin pension arbete. Sådan är verkligheten , fru talman. Är du en 62-årig undersköterska som har jobbat och slitit ut kroppen finns det ingen ekonomisk trygghet för dig med dagens regelverk, som gäller sedan ändrade reglerna för förtidspension. Då blir du hänvisad till att ta ut din ålderspension . Vad händer då med den undersköterskan? Jo, då sänker man en redan låg pension till ännu lägre nivåer, som kommer att gälla livet ut. Det är inte vad våra undersköterskor förtjänar efter de heroiska insatser som vi har sett under pandemin. Det de förtjänar är i stället trygghetssystem som fungerar. Bort med diskussionerna om tak och försämringar av våra socialförsäkringar! Låt oss bygga upp våra socialförsäkringar igen och kombinera dem med en politik som handlar om att den som kan arbeta ska arbeta! Det ska vara rimliga krav och bra förutsättningar. Tack för diskussionen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:669 om åtgärder mot analfabetismen i 28 Utbildningsminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att stärka de barn som har föräldrar som är analfabeter, om jag och regeringen avser att göra en kartläggning av antalet analfabetiska föräldrar och vuxna i , om jag och regeringen avser att ta initiativ för att utrota analfabetismen, vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att förbättra den skrala sfi-undervisningen och andra vuxenutbildningar för analfabeter samt om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att barn vars föräldrar är analfabeter får förståelse och ges ett starkare stöd i grund- och gymnasieskolor än vad som sker . Amineh Kakabaveh ställer angelägna frågor. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas. Likvärdighet innebär inte likformighet eller lika mycket resurser. Resurser ska i stället fördelas efter elevernas olika förutsättningar och behov. Alla elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Skolan har ett kompensatoriskt uppdrag beträffande elever som har sämre förutsättningar. I detta ingår naturligtvis barn vars föräldrar är analfabeter. Elever som är i behov av stöd ska få rätt stöd i rätt tid. Åtgärdsgarantin som trädde i kraft ska säkerställa att alla elever som behöver stöd redan från förskoleklass får individuellt utformade stödinsatser för att nå de kunskapskrav som lägst ska uppnås i bland annat svenska. Mot bakgrund av förslag om hur likvärdigheten ska förbättras införde regeringen det så kallade likvärdighetsbidraget, som fördelas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. har dessutom regeringens uppdrag att genom riktade insatser höja kunskapsresultaten och stärka kvaliteten i de skolor som har störst behov. Forskning visar att föräldrars utbildningsnivå är den bakgrundsfaktor som har störst betydelse för elevers skolresultat. Någon kartläggning av antalet analfabetiska föräldrar och vuxna är emellertid inte aktuell, eftersom det skulle kunna strida mot den grundlagsskyddade rätten till skydd mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av en enskilds personliga förhållanden. Däremot ska kommunen och enligt skollagen aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till sfi och motivera dem att delta i utbildningen. Den sfi som kommunen enligt skollagen ska tillhandahålla ska vara flexibel och individanpassad och omfatta i genomsnitt minst 15 timmars undervisning . En elev som inte är funktionellt litterat eller har ett annat skriftsystem än det latinska alfabetet ska få grundläggande läs- och skrivundervisning inom ramen för sfi-utbildningen. har tagit fram stödmaterial som vänder sig till lärare som undervisar bland annat vuxna i grundläggande litteracitet. Stödmaterialet är framtaget för att visa hur vuxna elever med kort eller ingen skolbakgrund kan stöttas i sin läs- och skrivinlärning. Regeringen införde 2018 en utbildningsplikt som innebär att en nyanländ med kort utbildning som inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet i huvudsak ska ta del av utbildning. , som tillsattes 2018, fick vidare bland annat i uppdrag att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som anvisas till utbildningsplikten. Utredningen föreslår bland annat att dessa individer ska erbjudas en sammanhållen utbildning med en garanterad undervisningstid på i genomsnitt minst där sfi kombineras med andra kurser. Utredningens slutbetänkande har varit ute på remiss, och förslagen bereds inom . Vi behöver åter bygga upp ett skolsystem som ger jämlika förutsättningar och bidrar till sammanhållning och gemenskap. Min förhoppning är att fler partier i framöver ska ställa sig bakom förslag som syftar till att motverka skolsegregationen så att vi kan råda bot på den bristande jämlikheten i svensk skola. 29 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, utbildningsminister , för svaren och redogörelsen! Det är väldigt viktigt, som ministern också säger, att alla barn ska få en likvärdig skolgång och utbildning för att kunna klara sig och för att vi ska kunna upprätthålla den jämlikhet som vi eftersträvar i vårt land. Dessvärre är tusentals barn och unga långt ifrån de tjusiga och fina orden i skollagen och läroplanen och som ministern i detta svar säger är strävan. Det är lite beklagligt att man inte vågar ta tag i en del problem. Ministern själv har varit i blåsväder när det gäller barn med utländskt påbrå som riskerar att leverera sämre skolresultat än andra barn. De är inte med i senaste Pisaundersökningen. Det är besvärande att man inte forskar vidare om omfattningen av de samhällsproblemen. De drabbar både vårt samhälle och hundratusentals barn och unga. Vi är medvetna om att väldigt många barn i socioekonomiskt utsatta områden klarar sig. Men väldigt många går också ut utan en god utbildning. Jag har själv egna erfarenheter av föräldrar som är analfabeter. Jag själv gick i en riktig skola på allvar när jag var 1993 i . Det gjorde alla mina syskon, och i första hand de som inte hade kunnat gå i skolan på grund av krig och fattigdom. Analfabetism är inte någonting som någon själv väljer. När vi var barn var det krig i . Det var krig länge mellan och . Det gäller , hela , delar av men också delar av . Många av urbefolkningarna är fattiga. Deras flickor gifts bort eller gifter sig på grund av att det inte finns försörjning. På så sätt har vi analfabetism i många delar av världen. I den moderna, högteknologiska och demokratiska staten har vi tack och lov utrotat detta. Men det finns . Det har jag uppmärksammat som kommunpolitiker. Jag satt i utbildnings- och arbetsmarknadsnämnden i , men jag var också skolkurator. hade man mellan och gymnasiet något som hette individuella programmet. Där mötte jag över 153 barn och unga i åldern 16–som inte hade betyg i för att kunna gå vidare. Där fick jag också en första överblick av att det är många föräldrar som är analfabeter. Hur skulle de kunna hålla reda på detta när de själva aldrig har hållit en penna i sin egen hand? Jag menar att detta är ett samhällsproblem, och det drabbar hundratusentals barn och unga. Vi måste därför ta tag i det. Forskning i bygger på etik och vetenskap. Den bygger inte på godtycklighet. Jag kommer tillbaka till det. 30 Utbildningsminister (S): Tack, Amineh Kakabaveh, för ett inlägg som klart och tydligt visar varför vi i behöver ett skolsystem som ger barn från olika bakgrund så goda förutsättningar som möjligt att nå sin fulla potential. Det gäller oavsett om de kommer till som 14-åringar eller om de är födda i , och oavsett om de är födda av föräldrar med akademisk utbildning eller av föräldrar som är analfabeter. Det gäller oavsett om de bor i ett område där det talas svenska på skolgårdar och lekplatser eller om de inte gör det. Efter Amineh Kakabavehs inlägg är det fullkomligt glasklart varför vi har ett sådant stort behov av att stärka likvärdigheten i vårt skolsystem och skapa de goda möjligheterna för barn och elever att få de kunskaper de behöver i skolor där de träffar barn från andra bakgrunder än den egna. Jag tycker också att Amineh Kakabaveh väldigt väl illustrerar varför vi behöver en vuxenutbildning och svenska för invandrare. Det säkerställer att de som kommer till får en språkutbildning som gör att de kan etablera sig i vårt land. Det gäller oavsett om det är en ingenjör som kommer till som kanske kan skriva och läsa sedan barnsben och som kanske har det latinska språket med sig eller om det kanske är, som Amineh Kakabaveh pekar på, en krigsskadad person utan eget skriftspråk. Vi har i en vuxenutbildning och en sfi som har som syfte att nå alla dessa personer. Jag kommer att kämpa hårt för att vi ska uppnå de syftena. Inlägget visar också vilka stora insatser Amineh Kakabaveh själv har gjort i de här frågorna. Jag har tidigare i den här talarstolen uttalat min beundran för Amineh Kakabaveh, och jag gör det också den här gången. Det faktum att detta är viktiga och svåra frågor innebär att vi måste arbeta ännu hårdare för att, precis som Amineh Kakabaveh säger, de vackra orden i skollagen och läroplanen ska bli verklighet. Det är just därför som regeringen satsar så mycket på att ta fram lagförslag som syftar till att stärka likvärdigheten i skolan och att se till att barn och elever från olika bakgrund kan mötas i skolan. Det är därför som vi har satsat så mycket på Läslyftet med stora insatser av så kallat språkutvecklande arbetssätt. Det är en pedagogisk metod som är väldigt framgångsrik för barn som inte är födda i och som har ett annat modersmål. Men det är också väldigt bra, fru talman, för barn som är födda i .