prot · H809140 · 2021-06-14 00:00:00 — Vi ser självklart positivt på denna utveckling. Gransknings-betänkande Vissa frågor om statsråds tjänste-utövning (kapitel 4) När det gäller behandlingen av skrivelser på område redovisas sex tillkännagivanden som slutbehandlade. Vi i KU gör när det gäller dessa ingen annan bedömning än regeringen. I yttrandena från övriga utskott framhålls ett antal synpunkter på regeringens hantering av skrivelser. Bland annat framhålls vikten av att regeringen är skyndsam i sin behandling av tillkännagivanden och undviker onödig tidsåtgång. I förra årets betänkande framhöll också vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt. Frågan om huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Utskottet vill också påminna om vikten av att regeringen är utförlig i sina redogörelser för vidtagna, pågående och planerade åtgärder. Låt mig säga några ord om sådant som justitieutskottet lyfter fram i sitt yttrande till KU. Där ifrågasätts nämligen att regeringen anser att tillkännagivandena är slutbehandlade trots att de åtgärder som vidtagits inte kan anses tillgodose det som efterfrågar. KU har tidigare uttalat att det inte kan sägas vara konstitutionellt fel av regeringen att i skrivelsen göra bedömningen att vissa tillkännagivanden är slutbehandlade även om de inte skulle vara tillgodosedda. Det kan dock förutsättas vara ovanligt att så sker eftersom utgångspunkten är att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. lyfter även frågan om när ett tillkännagivande kan anses vara slutbehandlat. Det framhåller att tillkännagivanden som efterfrågar utredningsinsatser från regeringen inte kan anses vara slutbehandlade förrän utredningen är klar, bland annat eftersom en utredning kan läggas ned. Återigen kan det därför vara bra att påminna om vad vi i KU har sagt om detta: Vilka åtgärder som ska krävas för att ett tillkännagivande ska anses vara slutbehandlat varierar naturligtvis. Har endast begärt en utredning kan det räcka med att en utredning tillsätts, men om har begärt förslag krävs normalt att förslag läggs fram av regeringen för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. KU vill påminna om vikten av att regeringen är tydlig med hur dess behandling av ett tillkännagivande förhåller sig till det som efterfrågas i tillkännagivandet. För att regeringen ska kunna vara tydlig krävs att tillkännagivandet från är tydligt. Jag vill gärna rekommendera såväl regering som kollegor i andra utskott att läsa vårt ställningstagande i sin helhet både i detta betänkande och i de senaste årens betänkanden vad gäller regeringens skrivelse 75 för att på så vis se vårt fulla resonemang och den konstitutionella karta vi försökt framskapa för att tydliggöra vad som kan sägas gälla i den tuffa terräng som detta är. Låt mig också passa på att säga att vi i konstaterar att övriga utskott i sina yttranden i vissa fall har gjort en annan bedömning än regeringen av huruvida ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte. gör inte någon egen bedömning av de aktuella fallen utan hänvisar till vad som anförts av respektive utskott i deras yttranden. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till betänkande 21 Behandlingen av skrivelser. 40 (M): Det här är ett väldigt viktigt betänkande och ärende. Om man ska försöka förklara det här på ett så enkelt sätt som möjligt kan man säga att det handlar om att regeringen redovisar för hur den har agerat på diverse olika beslut som vi har tagit här, exempelvis beslut om ett tillkännagivande. Utskotten svarar sedan, och det går att läsa om den redogörelsen i det här betänkandet, på vad man tycker om det här. är vi överens om att ärenden är slutbehandlade, och ibland är vi inte det. I de fall då inte instämmer i regeringens bedömning bollas frågan tillbaka till regeringen, och då blir det upp till regeringen att ytterligare redovisa och vidta nya åtgärder eller säga till : Vi avser inte att göra som har beslutat i den här frågan på grund av de här och de här skälen. Den möjligheten finns alltid för regeringen. Ytterst blir då såklart frågan för oss i vilket förtroende vi har för en sådan regering. Så fungerar balansen och makten mellan riksdag och regering i de här frågorna. Utan en sådan här redovisning och uppföljning blir dessa frågor och den här processen extremt svår att följa och ansvaret svårt att utkräva. Därför är det här betänkandet viktigt. Vi kan titta på exempelvis justitieutskottets uttalande och redovisning här, som även min kollega var inne på. Jag tänkte lyfta fram en annan del i detta, för det finns exempel där på en fråga som justitieutskottet inte anser är slutbehandlad. Det gäller implementeringen av ändringarna av EU:s vapendirektiv. kom EU med ändringsdirektiv, och beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att dessa ska implementeras i så liten utsträckning som möjligt. Man ska alltså inte gå längre än vad som krävs för att genomföra det här direktivet. är annars känt för att använda sig av så kallad gold-plating – vi ska vara bäst i klassen och göra betydligt mer än vad som krävs. Det går ofta ut över konkurrensen, företagandet och diverse olika verksamheter. Det vill inte ska ske på det här området. Regeringen har motiveringen att den lade fram en proposition om ändring av vapendirektivet 2020, och därmed har man slutbehandlat tillkännagivandet. Det är bara det, som justitieutskottet nu konstaterar, att den propositionen avslogs av . Alltså kan detta inte vara slutbehandlat. behöver alltså regeringen återkomma med ytterligare åtgärder eller förklara huruvida man avser att leva upp till tillkännagivandet eller inte. Detta är ett ganska bra exempel som också tydliggör hur ordningen i de här frågorna ser ut. I gör vi också olika statistiska redogörelser. Detta beskrivs i diverse olika tabeller i det här betänkandet. Jag skulle vilja rikta särskild uppmärksamhet mot tabellerna 3 och 4. I tabell 3 har vi en sammanställning av antalet redovisade och antalet ej slutbehandlade skrivelser. Man kan se att som vi har haft som statsminister är av tillkännagivandena inte slutbehandlade: , , , , ett rekord på och nästan samma siffra, . En så här hög procentandel icke slutbehandlade tillkännagivanden har vi aldrig haft tidigare. Den tidigare toppnoteringen gjordes 2001, och den låg på . Regeringen hänvisar till två saker som svar på detta. Den ena är pandemin. Man kan ganska enkelt se att det här är siffror som har funnits länge och därmed säga att detta inte är en fullgod förklaring. Den andra är att har utfärdat väldigt många tillkännagivanden. Det senare stämmer visserligen. har fattat väldigt många beslut om tillkännagivanden och har funnit skäl för att det behövs. Man kan också utifrån tabell 4 konstatera att det även fattades beslut om många tillkännagivanden, faktiskt fler än i nutid. Och var siffrorna inte desamma som . Vi kan också se att det finns ganska många tillkännagivanden som har legat . Det är väldigt . Det finns även några som inte slutbehandlats . Mot bakgrund av att regeringen ska redovisa vilka åtgärder man vidtar och dessutom göra det skyndsamt blir det extra allvarligt i de fall kan konstatera att den långa tiden beror på att regeringen inte har agerat alls. Det är skillnad om ett ärende är väldigt komplicerat, om man vidtar åtgärd efter åtgärd och det tar tid för att man behöver utreda många olika saker. Då kan vara mer överseende med att det tar tid. I ett flertal ärenden kan vi dock se att så inte är fallet , utan det finns tillfällen då regeringen helt enkelt är passiv. Det skriver vi också om i vårt ställningstagande. Det här är något som man behöver känna till och fundera särskilt på framöver. Med det vill jag yrka bifall till förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete betänkande 2020/21:KU32 Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete (prop. 2020/21:168) 41 (S): Korttidspermitteringar innebär att anställda går ned i arbetstid som arbetsgivaren får ekonomiskt stöd av staten. De anställda får behålla en stor del av sin lön som företagets personalkostnader minskar. För att använda korttidspermitteringen måste arbetsgivare och arbetstagare vara överens om det. Företagen har kunnat permittera , och systemet har både förstärkts och förlängts. Det gäller fram till och med . Regeringen har föreslagit att förlänga stödet ytterligare juli, . Med möjligheten till korttidsarbete slipper personalen bli uppsagd, och företaget kan snabbt komma igång igen när läget vänder. I stället för omfattande uppsägningar hos en arbetsgivare vid allvarliga ekonomiska problem som orsakats av omvärldshändelser, exempelvis en pandemi eller extremväder, kan fler få behålla jobbet. Att även staten ska gå in med stöd vid korttidsarbete är för oss socialdemokrater en självklarhet och något som vi länge kämpat för. har själv drivit detta , inte minst under lågkonjunkturen 2008 då han var ordförande. Då tecknade han ett krisavtal för att rädda svenska jobb utan statens hjälp. Avtalet räddade uppemot 15 000 svenska jobb. Men 65 000 försvann. förlorade betydligt fler jobb än , där det redan då fanns ett permanent stöd för korttidsarbete. Vi har sett till att det finns en svensk motsvarighet som kan rädda jobb vid kriser. Att detta har blivit verklighet ger en utökad trygghet för alla arbetare. Stödet har funnits där både för arbetstagare och företag under pandemin. Det ärende som behandlas innebär att regeringen föreslår att sekretess inte ska gälla beslut om stöd i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Bakgrunden är att många företag med anledning av spridningen av covid-19 har hamnat i sådana tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter som är en av förutsättningarna för att en arbetsgivare ska kunna godkännas av för stöd vid korttidsarbete. Stödet, som finansieras av allmänna medel, kan omfatta väldigt stora belopp per företag. Enligt hade fram till stöd preliminärt beviljats på sammanlagt . Det finns därför ett tydligt behov av att allmänheten och massmedierna ges möjlighet till insyn i hur lagen om stöd vid korttidsarbete tillämpas och i handläggningen av ärenden om stöd vid korttidsarbete. Det framhölls redan i samband med införandet av lagen om stöd vid korttidsarbete. Det berättigade behovet av insyn kan med hänvisning till rådande rättspraxis inte tillgodoses i dessa ärenden, vilket också har lyfts fram i den allmänna debatten. Regeringens slutsats är att det behövs ett undantag från den sekretess enligt 28 kap. 12 § OSL som gäller för uppgift om en enskilds affärs- och driftförhållanden i ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete. Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete Behovet av insyn bedömer regeringen vara klart störst i fråga om de beslut om stöd som fattas. Om det införs ett undantag från sekretessen för sådana beslut i ärenden om stöd vid korttidsarbete blir det enligt regeringen möjligt att granska till exempel vilka företag som beviljats stöd och med vilka belopp. Undantaget föreslås enbart omfatta sådana beslut som innebär att ett ärende avgörs i sak, det vill säga beslut om godkännande för stöd vid korttidsarbete, beslut om preliminärt och slutligt stöd samt beslut om återkrav av stöd vid korttidsarbete. För den som är extra intresserad vill jag rekommendera läsning av regeringens proposition och KU:s betänkande. Regeringen föreslår att ändringen ska träda i kraft . En övergångsbestämmelse föreslås. Den innebär att äldre bestämmelser fortfarande gäller för beslut om stöd som avser ansökningar som kommit in före . Övergångsbestämmelsen föreslås dock upphöra att gälla . har ställt sig bakom de överväganden som redovisas i propositionen och föreslår att antar regeringens förslag. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslag i utskottets betänkande 32. Överläggningen var härmed avslutad. Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete (Beslut skulle fattas .) Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybart-direktivet § 10 Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU24 Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet (prop. 2020/21:185) 42 (M): beslutade EU om att införa hållbarhetskriterier för alla biodrivmedel. Syftet var att främja användningen av hållbara biobränslen. Denna debatt handlar om en utökning av det direktivet, som även ska omfatta kriterier för fasta biobränslen och biogas som används för produktion av el, värme och kyla. Det intressanta med förslaget är att det nu kommer att finnas hållbarhetskriterier för alla typer av bioenergi. Inget annat energislag kommer att ha motsvarande miljökrav, och det ska gälla lika i hela EU. Det blir spännande att se hur det kommer att tas emot. välkomnar EU:s förslag, och vi håller med regeringen om att den skogsbiomassa som produceras i ska anses som hållbar i förnybartdirektivets anda. Vi har dock några kommentarer som rör regeringens proposition. Det handlar dels om handläggningen av direktivet, dels om torvmark kopplad till äganderätt. När det gäller handläggningen tycker vi att det är anmärkningsvärt att regeringen har tagit på sig att lägga fram ett förslag om kriterierna och att vi som lagstiftare får ärendet på vårt bord extremt sent. Det innebär att aktörerna inte riktigt hinner få koll på läget. De får på sig att anpassa sig till de nya krav som lagstiftningen innebär. Det inverkar också menligt på den demokratiska processen, enligt mig. Det känns helt klart otillfredsställande att besluta i frågor som forceras igenom på detta sätt. Själva beslutet kommer alltså att tas , innan lagen ska träda i kraft. tycker också att det är anmärkningsvärt att det, trots att det tagit att handlägga ärendet, fortfarande saknas avgörande vägledningar. Det skapar en osäkerhet för de aktörer som omfattas. Det finns heller ingen uttalad långsiktighet i hållbarhetskriterierna i förnybartdirektivet. Därför föreslår och förutsätter vi moderater att regeringen kommer att agera inom EU så att kriterierna inte ändras på ett sätt som sedan omöjliggör för omställningen av bränslemarknaden. Bränslemarknaden är nämligen i behov av långsiktiga spelregler, vilket är särskilt viktigt i då efterfrågan ökar. Vi moderater har också en direkt anmärkning mot regeringens förslag, och den handlar om att vi saknar en tydlig definition av begreppet odikad torvmark. Det kan synas vara en petitess, fru talman, men det torde bli desto mer angeläget då ni hör att det faktiskt kan handla om 13 ½ procent av all mark. Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybart-direktivet Trots detta har regeringen själv inte koll på begreppen utan beskriver effekter som riktar sig mer mot den dikade torvmarken än just den odikade. Okunskapen tycks total. Med tanke på de konsekvenser som dessa skrivningar kan få för ägare till de här markerna är det förvånansvärt att januaripartierna inte ens har brytt sig. Det här läget hade förmodligen inte uppstått om torvbranschen hade varit en av remissinstanserna redan från början, men så var inte fallet. Det är olyckligt. Vad spelar det då för roll? Jo, avsaknaden av definition innebär att ingen vet vilka torvmarker man de facto avser när man pratar om dessa kriterier. Enligt tolkning skulle förslaget alltså kunna innebära att 13 ½ procent av all mark nu inte kan räknas som hållbar och därmed inte heller kan komma i fråga för energiändamål. Det vi inte ska glömma är nämligen att torven faktiskt är en inhemsk energikälla som skulle kunna vara behjälplig i den svenska beredskapen eller i andra tider av problem. Dessutom har torv redan nu en viktig funktion i värmekraftverk. Man får nämligen en bättre verkningsgrad, vilket i sin tur innebär att rökgaserna renas bättre. Finns det inte torv att använda till detta måste man i stället importera svavel som ett additiv, som det kallas. Det är alltså en extra ingrediens man använder för att kunna uppnå samma effekt som man får med inhemsk torv. Hur hållbart är det? Torvbranschen anser att det nya förslaget innebär en överimplementering av direktivet. Det blir i realiteten ett stort intrång i äganderätten och markägarnas möjlighet att bruka och få avkastning från sin egen mark – mark som alltså, än en gång, motsvarar 13 ½ procent av all mark i . Ur ett markägarperspektiv innebär det i praktiken att staten tillskansar sig naturreservat utan att ge en krona i ersättning till markägaren. I propositionen antas dessutom all odikad torvmark ha samma egenskaper när det kommer till biologisk mångfald. Det stämmer inte heller, för detta varierar beroende på vilka marker vi tittar på. Sammantaget tyder alltså förslaget på att regeringen tyvärr har dålig kunskap om de speciella situationer som råder för svensk torv – och det trots att vi är ett av världens torvtätaste länder. Det är anmärkningsvärt. Jag yrkar bifall till reservation 1. 43 (V): Vi har den här debatten med anledning av och rådets direktiv om främjande av användning av energi från förnybara energikällor och regeringens proposition om därav följande lagändringar. Regeringen föreslår bland annat hållbarhetskriterier för biobränslen som används för produktion av el eller bränsle. För att ett biobränsle ska kunna räknas som hållbart och få ett så kallat hållbarhetsbesked får det inte komma från mark med stor biologisk mångfald eller med stora kollager. I förslaget finns också begränsningar gällande hur höga utsläppen av växthusgaser får vara. Vid omarbetningen av förnybartdirektivet har nya markkriterier tagits fram för att minimera risken för användning av skogsbiomassa från ohållbar produktion vid framställningen av biobränsle och biodrivmedel. Om skogsbiomassan har avverkats i ett land med en nationell eller regional lagstiftning som är tillämplig inom avverkningsområdet och det finns övervaknings- och kontrollsystem som säkerställer vissa i artikeln angivna förutsättningar räcker det att visa på att skogsbiomassan kommer från ett sådant land för att skogsbiomassan ska anses vara hållbar. Ett sådant land klassas som A-land. Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybart-direktivet Enligt regeringen är ett sådant land. ska enligt propositionen betraktas som A-land, och man tar stöd i och skogsvårdslagen. Regeringen menar att dagens skogspolitik med två jämställda mål för miljö och produktion efterlevs. har en annan syn på det hela. Vi välkomnar hållbarhetskriterierna för att nyttja biomassan hållbart, men förutsättningen för ett hållbart nyttjande av biobränslen och biodrivmedel baserat på skogsbiomassa måste vara en reglering av skogsbruket i sin helhet – en reglering som värnar skogen som ekosystem med dess biologiska mångfald och livsmiljöer. Först i en sådan kontext har hållbarhetskriterierna verklig bäring. delar inte regeringens uppfattning att vårt nuvarande nationella skogsbruk bedrivs hållbart och att skogspolitiken återspeglar att produktion och miljöhänsyn är jämställda. når inte vare sig nationella eller internationella åtaganden om att bevara den biologiska mångfalden i skogen. Vårt nationella miljömål Levande skogar har en negativ miljöutveckling bland annat på grund av att livsmiljöer för hotade och känsliga arter minskar. Antalet rödlistade arter där skogen utgör en livsviktig miljö uppgår till över 2 000 och har ökat . Avverkning av skyddsvärda skogar sker fortfarande, och enligt svensk rapportering till EU har gynnsam bevarandestatus för endast 1 av 15 rapporterade skogstyper. Regeringen har trots detta inte vidtagit några åtgärder och ser inte heller några problem alls med att rakt av klassa det svenska skogsbruket som hållbart. Om ett land är ett så kallat A-land räcker det alltså att kunna visa att råvaran är producerad inom regionen för att den ska få det här hållbarhetsbeskedet, till skillnad från ett B-land där det för varje område måste finnas tillräcklig information som visar att det är hållbart. menar att vi inte med öppna ögon kan säga att svenskt skogsbruk aldrig avverkar skog från marker med stor biologisk mångfald eller med stora kollager, eftersom vi vet att avverkningen av våra gamla naturskogar fortsätter. I ett antal granskande nyhetsinslag har TV4-nyheterna kunnat visa att flera drivmedel, om man ser till hela tillverkningskedjan, inte är fossilfria så som anges. Bland annat kan fossil vätgas ha tillförts i processen. Informationen har sedan använts i reklam för olika företag som vill marknadsföra sig som hållbara. Det är uppenbart att det behövs en tydligare märkning; det är svårt för oss som enskilda konsumenter att värdera och bedöma sanningshalten i ett påstående om att ett bränsle är förnybart eller fossilfritt. Det behövs en mer precis lagstiftning för att drivmedel som märks som förnybara verkligen också ska vara det. Därför är det inte heller hållbart att regeringen gör det möjligt att få hållbarhetsbesked utifrån premissen att svenskt skogsbruk alltid och i alla delar är hållbart. Vi vet att det inte är så. Därför menar att regeringen behöver återkomma med förslag till stärkt reglering inom skogsbruket, för att höja miljöhänsynen och göra det svenska skogsbruket hållbart rakt igenom. Med det yrkar jag bifall till vår enda reservation i det här betänkandet, nämligen reservation 3. 44 (KD): Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybart-direktivet Med tanke på representants frontalangrepp på den svenska skogen hade det varit lite intressant att nu i stället ha en debatt om det. Men vi får låta den bollen ligga. Mitt anförande handlar om hållbarhetskriterierna. Precis som min moderata kollega konstaterar även vi kristdemokrater att regeringen hanterat implementeringen av direktivet väldigt utdraget. Det har gått direktivet antogs, och den långsamma implementeringen gör att berörda aktörer nu ställs inför en väldigt kort omställningstid för att anpassa sina verksamheter efter det nya regelverket. Regeringen tar utifrån det omarbetade förnybartdirektivet fasta på att markkriterierna syftar till att skydda mark med biologisk mångfald och förhindra markanvändning för agrobiomassa. Regeringen föreslår att bränsle inte får produceras av biomassa som var torvmark, om det inte visas att odling och skörd eller avverkning av råvaran inte medför dränering av tidigare odikad torvmark. Syftet är att förhindra att odikade marker dräneras med utsläpp av bundet kol som följd. Med detta skapas en ny skyddsklassning av mark som tas ur bruk från markägares möjligheter till avkastning. Regeringens förslag måste betraktas som ett anmärkningsvärt intrång i den demokratiska processen liksom ett oacceptabelt intrång i äganderätten. Enligt geologiska undersökning, SGU, är ett av världens mest torvtäta länder, och torvmarker utgör av den svenska landarealen. Av torvmarkerna anses vara odikade och blir med regeringens förslag undantagna från möjligheten att utgöra underlag för energitorv. Men det blir också en död hand för bruk av dessa marker, och det måste verkligen ses som ett intrång i markägandet utan ersättning. Enligt SGU är en betydande producent av odlingstorv i . Odlingstorven används till traditionell odlingsjord och som växtsubstrat vid storskalig växthusodling. Utvinningen av energitorv är ungefär lika stor som utvinningen av odlingstorv räknat i kubikmeter. Energitorv används främst som bränsle vid fjärrvärmeanläggningar och alltid tillsammans med olika typer av träbränsle. Regeringen gör två antaganden som inte klarläggs. För det första hävdas att all odikad torvmark har biologisk mångfald som är skyddsvärd. Även om den biologiska mångfalden kan variera kraftigt appliceras det nu på all odikad torvmark i hela .