prot · H90933 · 2021-11-24 00:00:00 — Sänkta skatter ökar tillväxten, och det skapar fler jobb. , som har nästan högst arbetslöshet i EU, är i desperat behov av klok jobbpolitik. Dessutom leder skattesänkningar – som stimulerar till arbete – till att kommunernas ekonomi stärks långsiktigt. Då kan kommuner och regioner upprätthålla och utveckla välfärden. I många delar av vårt land är avstånden långa. För alla dem som bor och verkar i de delarna av landet blir de höga bränslepriserna en mycket stor kostnad. Dessa priser består till största delen av skatter. Vi ser och förstår alla dem som är beroende av bilen för att vardagen ska fungera; de som behöver bilen för att komma till och från jobbet, för att köra barnen till skolan eller fritidsaktiviteter. Hela vårt avlånga land ska leva. Därför föreslår vi också att skatten på drivmedel ska sänkas. De nya reglerna för reduktionsplikten kommer att innebära prishöjningar, och vi kompenserar hushållen för detta. var det många som var övertygade om att organisationer som Cancerfonden och skulle få kraftigt försämrad ekonomi på grund av coronaviruset. Då, i början av krisen, trodde av medlemmarna i branschföreningen att intäkterna skulle falla. Till viss del besannades dessa farhågor. Gåvorna från företag har minskat under krisen, men har gåvorna från allmänheten ökat. Gåvorna från allmänheten ökade faktiskt så mycket att de totala intäkterna till organisationer som Cancerfonden och ökade trots pandemin och den djupa ekonomiska kris som följde. Det finns en förklaring till detta. Förklaringen är gåvoskatteavdraget, som innebär att den som ger gåvor till en godkänd organisation kan göra en skattereduktion på , och att var det första som gåvoskatteavdraget fanns efter att vi kristdemokrater lyckades återinföra det i den budget som beslutade om 2018. har jag gång på gång i den här talarstolen lyft fram behovet av att börja utveckla gåvoskatteavdraget, bland annat så att avdraget blir större och så att fler organisationer omfattas. äntligen kan denna utveckling påbörjas genom att själva avdraget fördubblas i den budget som vi har lagt fram. Gåvoskatteavdraget har redan gjort succé. ser jag verkligen fram emot att se de positiva effekter för de ideella organisationerna som kommer att komma av den förbättring vi gör. Det spelar roll hur vi röstar i valen. Det blir tydligt när man tittar på de olika budgetförslag som har att välja mellan . I det budgetförslag som vi varit med och förhandlat fram har vi utgått från vilka problem har och hur dessa ska lösas. Vi satsar på att korta köerna till vården. Vi satsar på fler poliser med bättre löner. Vi ser till att vanliga människor får mer pengar över i plånboken. Vi vet vilken betydelse de ideella organisationerna har för vårt samhälle, och vi arbetar för att stärka deras ekonomi. Mot oss står en regering som tar fram ett förslag till statsbudget inte utifrån vad landet behöver utan utifrån vad andra partier behöver för att eventuellt stödja budgetförslaget. Det spelar roll hur vi röstar i valen. Statens budget 2022 – Rambeslutet har chansen att ta steg för att vända utvecklingen i i rätt riktning. Det är viktiga steg, men mer behövs. Jag är hoppfull om framtiden, men det krävs ett uthålligt arbete. Det krävs också en regering med ett starkt kristdemokratiskt inflytande så att dessa frågor kan prioriteras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) betänkande 2021/22:FiU11 Höständringsbudget (prop. 2021/22:2) 124 (SD): I denna sista höständringbudget för den här mandatperioden ger regeringen biståndsbudgeten ett tillskott som stretchar det svenska internationella biståndet till en total summa på . Det gör man i ett läge då redan är den näst största bidragsgivaren inom . Mot denna bakgrund är det verkligen dags att vi börjar diskutera vilka satsningar som uteblir på hemmaplan, vilka utgiftsområden som förblir underfinansierade som en konsekvens av denna politik och hur effektiv biståndspolitiken egentligen är. När det gäller träffsäkerheten och effektiviteten har vi lyckligtvis en lång rad experter och rapporter att luta oss mot när vi söker ett svar. Vi kan börja med från , där man konstaterar att det finns stora brister i regeringens hantering av biståndet som skickas i väg till organisationer som FN och . kom en rapport från Expertgruppen för biståndsanalys, , om biståndet till . Där säger utredaren att det funnits en diskrepans mellan mål och faktiska resultat. Dessutom har korruptionen varit utbredd. granskades enprocentsmålet av samma myndighet, som skrev följande: ”Flera indikatorer pekar mot att Sida ibland fått mer pengar än man kunnat förvalta med tillräcklig omsorg.” På ren svenska betyder det att skattepengar har kastats åt höger och vänster på länder och organisationer utan någon nytta för de mest utsatta. Här har vi alltså tre rapporter som unisont pekar på systematiska brister i den svenska biståndspolitiken. Det är av de skäl som anges i dessa rapporter som svenskt bistånd hamnat i händerna på korrupta regeringar och myndigheter runt om i världen. Vi minns alla att avslöjade att ett bondekooperativ i förskingrat ekonomiskt stöd från biståndsmyndigheten på . Än allvarligare är det när stödet hamnar i händerna på regeringar som bryter mot mänskliga rättigheter – som i , som varit en stor mottagare av svenskt bistånd, där statliga medel gått till att jaga homosexuella. Då undrar jag: Är det detta som är innebörden av moralisk stormakt? Är det detta som är Sverigebilden? Är det för detta som svenska ministrar slår sig för bröstet på internationella konferenser? Med sverigedemokratisk politik skulle de inte få en krona till. Med sverigedemokratisk biståndspolitik skulle vi kunna lägga oss ovanför EU-genomsnittet för bistånd och frigöra reformutrymme för satsningar på vård, skola, omsorg och rättsväsen. När regeringen pratar om hålen i välfärden och man läser i tidningen att har den tredje lägsta polistätheten i , då bör man som väljare ha klart för sig att det inte saknas pengar på grund av att har världens fjärde högsta skattetryck utan att det saknas pengar på grund av att regeringen helt enkelt har andra prioriteringar. Även om vi bortser från att det svenska biståndet sågats av myndigheter och experter, även om vi bortser från att biståndet finansierat korruption och även om vi till och med bortser från att svenskt bistånd hamnat hos regeringar som bryter mot mänskliga rättigheter är fortfarande provocerande. Det är provocerande när vi har ett underfinansierat rättsväsen, när vi har flest fattigpensionärer i och när vi har rekordlånga sjukvårdsköer. Hur många fler poliser på gator och torg hade vi kunnat få för de pengarna? Hur många hemlösa hade vi kunnat ge tak över huvudet? Hur mycket mer hade vi kunnat satsa på vård och omsorg? , fru talman, motsvarar ungefär 88 000 undersköterskor. I stället kastas de på korrupta, ineffektiva biståndssatsningar. Därför säger bestämt nej till socialdemokratisk biståndspolitik och yrkar bifall till den sverigedemokratiska reservationen i betänkandet. 125 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget och avslag på reservationen. har varit ett exceptionellt år. Pandemins konsekvenser är och har varit omfattande, och än är den inte över. För oss i politiken har arbetet handlat om att parera och hantera, föregå och skydda, upprätthålla och utveckla, allt för att ska stå starkt genom krisen och ännu starkare efter den. Massiva stödinsatser har gjorts. Arbetet för att få dessa stöd på plats har upptagit samtliga i det här huset, inte minst finansutskottet och i synnerhet regeringen. Att det här har varit möjligt beror på att hade en stabil och välskött ekonomi när pandemin slog till. Den ekonomiska styrkan lade grunden och gav manöverutrymme. Insatserna som har gjorts är väl kända, och de är det därför att de varit viktiga. Stödinsatserna har räddat företag undan konkurs. De har tryggat välfärden ute i kommunerna och regionerna, och de har gjort att människor har behållit sina inkomster och arbeten. Ta bara korttidspermitteringen. Denna modell infördes av den avgångne statsministern . När han tidigare var ordförande för fackförbundet såg han till att få modellen på plats för att rädda jobben under finanskrisen. Den här gången såg han som statsminister till att få korttidspermitteringarna på plats för att rädda jobben under pandemin. Nästan 600 000 människor har korttidspermitterats under pandemin. Det är av alla anställda i landet. Detta är värt att påminna om. Betydelsen av insatserna – eller hur det hade varit utan dem – är svår att överblicka ekonomiskt och socialt. Vi kan i alla fall konstatera att finansutskottet har antagit nio extra ändringsbudgetar innan vi nu antar den här höständringsbudgeten, som justerar budgeten för händelser . Även i den här ändringsbudgeten ser vi följder av pandemin. En stor post handlar om i ökade resurser för testning och smittspårning. En annan post är stöd till järnvägstrafiken med . En post är, förstås, ytterligare 1 miljard för vaccinationskostnader. En annan effekt av pandemin – eller rättare sagt en följd av ekonomiska hantering av pandemin – är att EU-avgift har ökat påtagligt, med . Vi gör som bekant allt för att hålla avgiften låg, och regeringen såg ju också under budgetförhandlingarna i till att bevara vår låga avgift. Skälet till att den nu höjs är att svensk ekonomi har återhämtat sig så kraftigt och går som tåget. Vi har en rejäl ekonomisk tillväxt och en jämförelsevis bättre ekonomisk utveckling än övriga medlemsstater. Det innebär att vår bruttonationalinkomst – vår bni – växer. Därmed växer även vår medlemsavgift, som är kopplad till ekonomins utveckling. Även om detta är en ökad avgift är den alltså ett bevis på någonting som i grunden är positivt, nämligen att svensk ekonomi är stark och växer. Låt mig kort kommentera reservationen från . Man kan fråga sig om partiet har bytt politik. ville man nämligen minska mottagandet av flyktingar här och i stället öka stödet på plats. verkar man vilja tvärtom – mindre hjälp på plats, och då rimligen mer flyktingar här. Det är värt att notera. lade vi en budget som skulle ta ur pandemin. Det var jobben, jobben och åter jobben som stod i fokus. Sedan kom det en till våg. Återhämtningen kom av sig, och det fick bli att pandemihantera mer. hoppas vi däremot att vi efter denna ändringsbudget kan blicka mer framåt och avancera. Svensk ekonomi utvecklas väl, och vi ska nu höja tempot i samhällsbygget och ta oss an de utmaningar som vi står inför. Vårt fokus som socialdemokrater är tydligt, och landets alldeles nyvalda statsminister är supertydlig. Vi ser tre prioriterade områden. Vi ska vända på varenda sten för att bryta segregationen och med samhällets samlade kraft trycka tillbaka kriminaliteten och öka tryggheten. Vi ska återta kontrollen över välfärden efter att den utsatts för misslyckade marknadsexperiment och tvångsprivatiseringar som gör att den tappar i kvalitet, att klyftorna ökar och att den dräneras på skattepengarna, som går ned i storkoncernernas egna fickor. Vi ska se till att ligga längst fram i att utveckla de nya gröna jobben i hela landet, inte minst inom den industriella revolution som pågår. Dessa jobb sätter inte bara mat på bordet, och de finansierar inte bara välfärden. De nya jobben gör också att vi tar ansvar i klimatomställningen. är det full fart framåt som gäller. 126 (M): Låt mig först konstatera att ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Vi moderater står ju inte bakom den tidigare beslutade budgeten, eftersom vi hade en egen som var mycket bättre. Vi föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om höständringsbudget . Det tydligaste sättet att illustrera regeringens misslyckade budget är att konstatera att den nyvalda statsministern utlovar krafttag mot både den organiserade brottsligheten och segregationen i våra förorter. Hon går alltså i opposition mot sig själv. Detta är en taktik som Socialdemokraterna använder varje gång vi närmar oss ett val. Man pekar då upprört på alla samhällsproblem som måste åtgärdas men glömmer att man själv har suttit i regeringen utan att ha tagit tag i dessa samhällsproblem. I stället skyller man alla problem på någon annan. Om det inte är pandemin är det alliansregeringen eller Bildtregeringen som bär skulden – eller kommunerna, regionerna eller sjukvårdspersonalen. Den sittande socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har tydligen aldrig ansvar för något alls. Jag förstår om skäms lite för den förda politiken. Kampen mot den organiserade brottsligheten var exempelvis i fokus i den förre statsministern regeringsförklaringar , 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 och faktiskt även 2021. Men utvecklingen har gått i fel riktning. Skjutningarna och morden har ökat, och otryggheten har brett ut sig. har åtgärderna från regeringen varit obegripligt få. Regeringen har till och med sagt nej till det mesta som oppositionen föreslagit för att vända utvecklingen. Misslyckandena gäller även andra områden. Exempelvis utlovade lägsta arbetslöshet, men i stället har vi fått EU:s nästan högsta arbetslöshet. har vi i nu sedan vi gick med i EU högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. När Socialdemokraternas nya partiledare lovar att ta tag i problemen klingar det väldigt falskt. har inte bara varit finansminister i regering och därmed regeringens näst tyngsta minister, utan hon har också ansvarat för samtliga budgetpropositioner och för de prioriteringar man har gjort i dessa. Hon är dessutom ledamot i verkställande utskott och därmed ansvarig för partiets politiska linje och beslut, inklusive förhandlingar med andra partier och regeringssamarbetet med . kan inte låtsas att hon stått vid sidan av den misslyckade politiken. Hon bär i högsta grad ansvaret för det som har gått fel. misslyckanden är misslyckanden. Det finns ingen höständringsbudget i världen som kan åtgärda alla regeringens misstag. behöver en ny regering och en ny politik – inte mer av det som har gått fel. Som det ser ut kan vi om i varje fall få en bättre budget än regeringens. I den budget som ligger på bordet, och som finansutskottet står bakom, satsar vi mer än regeringen på polisen och rättsväsendet. I budgeten finns mer pengar till höjda polislöner, bättre verktyg för polisen i deras arbete, satsningar på avhopparverksamhet, förstärkning av kriminalvården, , domstolarna, , tullen och samt fler förvarsplatser för personer med avvisningsbeslut. Vi lägger också mer resurser på sjukvården för bland annat fler vårdplatser. Vi satsar på åtgärder mot långtidsarbetslösheten. Vi utökar undervisningstiden i skolan och inför särskilt stöd till lovskola för att ta igen undervisning som missats under pandemin. Vi sänker skatten ordentligt för både löntagare och pensionärer och höjer bostadstillägget för pensionärer med låg pension. Vi sänker även drivmedelsskatterna och satsar mer pengar på utbyggd laddinfrastruktur för elfordon. Våra tre partier aviserar också en omfattande bidragsreform och stramare mål för svensk migrationspolitik. Vår budget är faktiskt en riktigt bra början på den politiska förändring som behöver. Jag vill särskilt belysa en post i höständringsbudgeten. Det gäller EU-avgift, som nämnde tidigare. Kostnaden ökas alltså med nästan . vill understryka det anmärkningsvärda i att regeringen inför höständringsbudgeten inte har kommunicerat den aviserade höjningen för och allmänheten på ett rimligt sätt. Det finns många betydligt mindre poster som diskuteras och föredras i finansutskottet, men denna oerhört stora post har inte uppmärksammats alls. Kostnaden för den svenska EU-avgiften ökas alltså plötsligt med 9 miljarder, som bara dyker upp lite så där utan förvarning. Av detta beror drygt 6 miljarder på högre avgift till EU, och 3 miljarder beror på att man helt enkelt flyttade lite av kostnaden mellan åren och använde pengarna till annat för det som avsåg 2020. Orsaken till att den svenska EU-avgiften ökade berördes av . Men han gav en något skruvad bild där, tycker jag. Ett antal stora länder i främst har haft en ännu sämre bnp-utveckling än . Därför har andel av EU:s bnp ökat under pandemin från av totalen. Då ökar vår andel trots att vår bnp faktiskt minskade, och vi får i enlighet med betala mer i EU-avgift. Det var alltså inte riktigt så som påstod, att svensk ekonomi har gått som tåget, men vi hade en något mindre dålig utveckling än en del stora länder i . Därför ökar den svenska avgiften. Att den svenska kostnaden för EU-avgiften ökar med hela 9 miljarder under innevarande år är dramatiskt och en enormt stor post i statens budget. Den är jämförbar med statens hela budget för bostadstillägg för pensionärer eller en tredjedel av budgeten för hela polisväsendet. Det är alltså inga kaffepengar. Det är anmärkningsvärt att regeringen bara skriver in detta i höständringsbudgeten utan att på något sätt ta initiativ till att komma till finansutskottet och förklara den mycket stora kostnadsökningen. Normalt brukar finansutskottet, som sagt, få besök av regeringen vid diskussion om betydligt mindre poster än så. När jag framförde denna kritik till finansministerns statssekreterare var han var faktiskt något ödmjuk och gav mig rätt och utlovade en bättre information och dialog med finansutskottet vid stora förändringar under innevarande år. Jag hoppas att vi kan lita på detta. Även om regeringen inom ramen för höständringsbudgeten såklart inte kan påverka EU-avgiftens storlek vill vi från moderat sida understryka att stora förändringar under innevarande år bör aviseras på ett tydligt sätt av en regering, särskilt mot bakgrund av att betalar en av de högsta EU-avgifterna per capita. 127 (MP): Det är också viktigt att vi klarar att hantera de ordinarie saker som behöver göras, till exempel att få igenom en höständringsbudget. Jag vill uppmärksamma två saker som är viktiga i höständringsbudgeten. Det ena är att vi tillför medel till eftersatt underhåll i infrastrukturen. var det nytt kaos i Tågsverige, och det är ju inte acceptabelt. Vi måste höja ambitionerna och se till att det arbetet går fortare, och det gäller både spår och väg. Man ska kunna lita på infrastrukturen. Det andra som är viktigt i höständringsbudgeten, och som har väckt mycket frustration, är kopplat till den bonus som man kan få om man köper en elbil. Det är en massa bilägare som har gjort det kloka valet när de köpt en bil att välja en elbil. De har sedan förväntat sig en bonus men har inte fått pengarna inom som de tycker är rimlig. Jag förstår den frustrationen. Jag har fått ganska många besvikna mejl och kan inte säga något annat än att det självklart inte är acceptabelt. När vi leder en omställning av samhället är det en massa saker som inte riktigt hänger med. En sådan är budgetavdelningens prognosverktyg, som utgår från att samhället förändras lite grann i taget. Men när vi står inför en omställning är det svårare. Då behöver vi vidta den typ av åtgärder som vi nu gör, att efter hand fylla på med mer pengar, så att det ska finnas pengar till alla som väljer en elbil. Det är en viktig del av omställningen att vi gör oss fria från det oerhört destruktiva beroendet av fossila bränslen och väljer transportslag som fungerar . Med elbilar slipper man utsläppen i avgasröret. Man slipper beroendet av nyckfulla prinsar i eller diktaturer i andra länder. Man slipper också nyckfullheten på den globala oljemarknaden. Det finns alltså många fördelar. Det är fantastiskt att se den utveckling som sker på elbilsmarknaden. Vi får från politiken göra allt vi kan för att springa fort nog för att skapa de förutsättningar som behövs. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 6 Beslut om ärende som slutdebatterats FöU2 Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 1 (C) 32 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 S, 70 M, 62 SD, 25 V, 22 KD, 20 L, 16 MP, 1 - 1:31 C, 1 V (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet) 2. res. 2 (V) 3. res. 3 (L) 27 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 S, 70 M, 62 SD, 2 C, 22 KD, 16 MP 2:25 V, 1 - Avstod:29 C, 20 L (C) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet) 2. res. 6 (M, KD) 93 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 S, 62 SD, 27 C, 26 V, 20 L, 16 MP, 1 - 6:70 M, 1 C, 22 KD (C) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (C) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Granskning och kontroll av underrättelseverksamheten) 2. res. 7 (M, KD, L) 111 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:99 S, 62 SD, 29 C, 2 V, 16 MP 7:69 M, 22 KD, 20 L Avstod:1 S, 1 M, 2 C, 24 V, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. § 7 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU1 Statens budget 2022 – Rambeslutet Punkt 1 (Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 2. res. 1 (S, MP) 3. res. 2 (C) 4. res. 3 (V) 5. res. 4 (L) Förberedande votering 1: 27 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 31 för res. 27 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 116 för res. 31 för res. Kammaren biträdde res. 143 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:70 M, 62 SD, 22 KD 1:100 S, 26 V, 16 MP, 1 - Avstod:31 C, 20 L Punkt 2 (Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget) 2. res. 5 (S, MP) 3. res. 6 (C) 4. res. 7 (V) 5. res. 8 (L) Förberedande votering 1: 27 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 31 för res. 27 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 116 för res. 31 för res. Kammaren biträdde res. 143 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:70 M, 62 SD, 22 KD 5:100 S, 26 V, 16 MP, 1 - Avstod:31 C, 20 L Kammaren biföll utskottets förslag. 2. res. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 S, 1 M, 7 C, 1 V, 6 KD, 5 L, 16 MP Avstod:69 M, 24 C, 25 V, 16 KD, 14 L, 1 - Frånvarande:1 V, 1 L (M), , , , , Per Schöldberg och (alla C), , , , och (alla KD) samt , , , och (alla L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2021/22:JuU9 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU6 Åtgärder för att rädda fiskbestånden i 2021/22:SoU7 Bättre uppföljning av läkemedel för djur 2021/22:SoU4 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under 2021/22:SoU6 Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av skr. 2021/22:38 om öppna jämförelser i 2021/22:4313 av m.fl. (C) § 10 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2021/22:382 Kraftigt ökade matpriser av (SD) till näringsminister (S) § 11 Kammaren åtskildes .