prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Det är alltid problem när en grupp ska granska sig själv. Det är därför man alltid låter utomstående genomföra till exempel revisioner. Även om man inte skulle lägga det under en statlig myndighet skulle man kunna göra någon form av upplägg, ungefär som med JO. Då finns det en oberoende instans som externt granskar detta. Det går inte att komma ifrån att det finns ett egenintresse. Om man väljer att fortsätta låta dem granska sig själva finns det sådant man kan göra för att styra upp det hela. Man skulle i kunna stadga mot när en advokat bryter mot den häktades restriktioner och enrumsprivilegiet inte helgas. Enrumsprivilegiet innebär att advokaten och den häktade kan samtala i enrum och enskilt utan att någon får avlyssna. Men en förutsättning för att det ska fungera är att advokaten inte blir en budbärare för den häktade till dennes omgivning för att på så sätt påverka vittnen, skaffa falska alibin eller ge andra medåtalade information så att det kan fejka en samstämmighet och komma undan. Ett brott mot enrumsprivilegiets helgd borde per automatik leda till uteslutning. Ett problem är att när det upptäcks att en advokat bryter mot detta finns ingen möjlighet att tillfälligt stänga av advokaten. Någon interimistisk avstängning finns inte. Det är lite konstigt, för i alla andra yrken har man det. Om en läkare som opererar en hjärtpatient är full som en alika får den läkaren inte operera en annan hjärtpatient veckan därpå. Och en pilot som flyger jätteberusad över får inte flyga . Både läkaren och piloten bli avstängda tills det gjorts en rättslig prövning. Detta borde kanske även gälla advokater. Eftersom det av någon anledning är väldigt långa handläggningstider i kan de advokater som visar sig vara olämpliga ha massor av andra mål och kan fortsätta att begå överträdelser mot restriktionerna och förse de häktade och deras kompanjoner med information. På det sättet kan en förundersökning skjutas i sank genom att till exempel bevis undanröjs. Förutom att förundersökning kostar mycket pengar kan detta i slutänden leda till att den som har begått ett allvarligt brott, exempelvis ett mord, blir frikänd. Man skulle alltså kunna verka för en möjlighet till interimistisk avstängning. 126 Justitie- och migrationsminister (S): säger att advokaterna granskar sig själva. Det är inte helt sant. Justitiekanslern har en roll och kan gripa in. Dessutom har allmänheten tre företrädare i disciplinnämnden och har därmed insyn i arbetet med de enskilda ärendena. ser nu över påföljderna, och resultatet av det kommer . Jag är förstås beredd att genomföra de lagändringar som kan behöva göras för att ytterligare strama upp systemet. Jag är dock inte beredd att gå över till ett förstatligat advokatsystem. Jag tror att det är auktoritära reflexer som spökar här. De förstår nog inte riktigt hur viktigt det är att ha en oberoende och självständig advokatkår som man kan lita på och vet står fri från staten. Det är en av grundbultarna i en fungerande rättsstat. Inom systemet måste det dock alltid finnas ordentliga regelverk som gör att de som är olämpliga för detta yrke skiljs från yrket. Vi har ett sådant system. pratar om grova övertramp, som fusk med bevis och brott mot restriktioner, och de är grund för uteslutning. uteslöts det som sagt tre advokater. Även uteslöts advokater. Detta händer alltså lite då och så. Jag tycker att man ska vara försiktig med denna balans. Ett respektavstånd måste gälla mellan stat och advokatkår. Jag tänker inte ta kliv i den riktningen som vill, det vill säga i praktiken förstatliga advokatkåren. Jag menar att det måste finnas en bra balans, men jag är förstås beredd att strama upp regelverket med underlag av nu pågående arbete. 127 (SD): I vårt grannland granskar den statliga myndigheten advokater i , så det behöver inte vara en auktoritär stat. Man kan även göra ha en liknande ordning som JO, som ju står rätt fritt från staten och är ganska oberoende. Ministern nämner att tre advokater uteslöts . I genomsnitt utesluts ungefär en advokat , och har över 6 000 advokater. Det alltså en väldigt liten andel. Jag tror att om vi nu väljer att låta fortsätta att granska sig själva är det absolut nödvändigt att vi styr upp detta i så att de som bryter mot restriktionerna kan stängas av tillfälligtvis. Naturligtvis ska de få en rättvis prövning i disciplinnämnden, men de ska inte kunna verka under den tiden. Sedan ska de bli av med sin legitimation om de begår grova övergrepp. Enrumsprivilegiet bygger på ett ömsesidigt förtroende, att man det och inte blir någon form av budbärare åt häktade med restriktioner så att de kan skjuta förundersökningar i sank. Sedan tycker jag att det är viktigt att titta på den etisk-moraliska delen. När advokater uppträder så pass olämpligt att de deltar som statister i en gangsterrapvideo som är inspelad i en rättegångssal och där gangsterrappare rappar om att pissa på det svenska rättssystemet och om hur många brott de har begått tycker jag att man måste titta även på den biten. Om man uppträder olämpligt och oetiskt ska man bli avstängd. Även detta måste styras upp. 128 Justitie- och migrationsminister (S): Det låter återigen på som att staten inte har någon roll alls i dessa ärenden, men det har den ju, via Justitiekanslern. Justitiekanslern har en tillsynsroll och får del av alla beslut som fattar och har också möjlighet att överklaga besluten till . Ett av ärendena är faktiskt överklagat och ligger nu hos , så den delen fungerar på så sätt att staten har en roll när det gäller att övervaka att systemet fungerar. Jag skulle vilja säga att det inte finns någon avgörande skillnad i förhållande till andra länder. Det vanligaste i olika länder är att det finns ett avstånd mellan stat och advokatkår, just för att man inte ska blanda samman sina roller och för att man ska kunna lita på att en advokats främsta plikt är i förhållande till sin klient och inte till någon annan. Jag ser fram emot vad processen i kan leda fram till. Den ska vara färdig . Om lagändringar och förändringar och uppstramningar av regelverket behöver göras kommer vi naturligtvis att leverera dem till . Men jag är inte beredd att gå in i en situation där vi gör ett systemskifte och förstatligar advokatkåren. Då, menar jag, skulle man träda över de viktiga principiella gränser som man måste ha i en rättsstat. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:415 om åtgärder för att stärka det svenska medborgarskapet 129 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att stärka statusen för svenskt medborgarskap och skapa incitament för utlänningar i att verka för att erhålla svenskt medborgarskap. Utredningen om språk- och samhällskunskapskrav för medborgarskap och andra frågor om medborgarskap (Ju 2019:08) lämnade förslag om krav på kunskaper i svenska och grundläggande samhällskunskaper för svenskt medborgarskap och hur dessa kan genomföras i praktiken. Syftet med utredningens förslag är att stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle. Kunskaper i svenska och samhällskunskap är en nyckel till arbete och till att komma in i det svenska samhället. Förslagen avser att öka personers möjligheter att bli aktiva samhällsmedborgare, utöva sina rättigheter och förstå sina skyldigheter. Betänkandet har skickats på remiss. Att införa språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap är en del av januariavtalet, och regeringen är angelägen att införa det. Det svenska medborgarskapet är mycket eftertraktat. Medborgarskapet innebär en ovillkorlig rätt att resa in i och vistas i samt ger rösträtt och valbarhet till . Med medborgarskapet öppnas dörren till yrken som polis, domare och militär. Ytterst få pass ger möjlighet att besöka lika många länder utan krav på visering som det svenska. Incitamenten för att ansöka om svenskt medborgarskap är således många och starka. De förslag som förbereds syftar till att främja ett inkluderande samhälle och bidra till en bättre balans mellan rättigheter och skyldigheter för den som vill bli svensk medborgare. 130 (SD): har värdet av att inneha ett svenskt medborgarskap när man bor i sjunkit. I de flesta andra stater är medborgarskap något centralt och värdefullt. Processen för att erhålla det är ofta lång och kravfylld, och dagen det erhålls är en i grunden omvälvande dag för den som erhåller det. Individen tilldelas i de fallen rent juridiskt ett medborgarskap i en ny stat men upplever även att man uppgår i en ny nation. Den huvudsakliga lojaliteten flyttas från ursprungslandet till mottagarlandet, och individen får därför uteslutande incitament att agera konstruktivt i sitt nya hemland. I däremot tycks medborgarskap mer eller mindre delas ut i flingpaket, och vi urskiljer oss i världen genom att privilegier i landet återkommande tilldelas dem som inte har i landet att göra i stället för dem som är medborgare i vår stat. Denna ordning har genomgående kritiserat och motarbetat eftersom den har bidragit till den segregation och splittring vi ser i . Om vi någonsin ska lyckas assimilera dem som kommit hit måste vi höja statusen för det svenska medborgarskapet och säkerställa att det inte delas ut till vem som helst. Mot denna bakgrund har jag ställt två frågor till justitie- och migrationsminister , dels om ministern avser att vidta några åtgärder för att stärka statusen för svenskt medborgarskap, dels om ministern avser att vidta några åtgärder för att skapa incitament för utlänningar i att verka för att erhålla svenskt medborgarskap. Jag upplever att i sitt svar endast besvarar den första frågan, herr talman, detta då uteslutande nämner utredningen om språk- och samhällskunskap för medborgarskap och andra frågor om medborgarskap. Jag vill betona att jag är glad över att införandet av språk- och samhällskunskapskrav för att erhålla svenskt medborgarskap är en del av januariavtalet, och det är positivt att den utredning som nämner kom med ett delbetänkande på 458 sidor . Beroende på hur regeringen väljer att gå vidare med utredningens betänkande finns det en möjlighet att vi höjer kraven för att erhålla svenskt medborgarskap, även om delbetänkandet ställer för låga krav och lämnar en del att önska. Med detta sagt tål det att kritiseras att vi ännu inte har ett språkkrav på plats. Frågan lyftes upp men stötte då på patrull från bland andra Socialdemokraterna. Vidare har Socialdemokraterna nu styrt utan att få det på plats, och när man nu äntligen har tagit tag i frågan föreslås ändringen träda i kraft först . Den cyniske skulle mena att det inte är en slump att förslagen inte blir verklighet eftersom det ger Socialdemokraterna gott om tid att ändra sig på nytt. Givet detta vill jag fråga : Finns det någonting som regeringen faktiskt har genomfört som syftar till att stärka statusen för svenskt medborgarskap? 131 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med kan jag konstatera att ingång i denna diskussion är totalt fel och bygger på helt felaktiga premisser. Han tycks mena att det inte finns några incitament för människor att vilja bli svenska medborgare därför att det inte spelar någon roll om man är svensk medborgare eller inte. Hur kan det då komma sig att vi har rekordmånga som ansöker om svenskt medborgarskap? Det är så det är. Vi har haft rekordmånga som ansökt både 2017, 2018, 2019 och 2020 – människor som vill bli svenska medborgare. Om det inte spelar någon roll om man är svensk medborgare eller inte och det inte finns några skillnader, varför vill då människor bli svenska medborgare? Jag har två svar på den frågan. Det ena är det svenska passet som är ett av de starkaste passen som man som medborgare kan ha i hela världen. Det ger tillgång och tillträde till flest länder i hela världen. Varför är det på det sättet? Jo, därför att svenskar och i allmänhet har ett väldigt gott rykte i övriga världen. Det är ett rykte som har byggts upp , inte minst under socialdemokratiskt styre och socialdemokratisk utrikespolitik, säkerhetspolitik och välfärdspolitik. Det svenska passets styrka är ett bevis på att är ett land som väldigt många, långt utanför våra gränser, faktiskt beundrar och ser upp till. Det är jag mycket stolt över. Därför vill människor bli medborgare i . Det är för att de vill vara en del av den gemenskap som vi har i vårt land. Sedan gäller det också andra saker, till exempel rösträtt, valbarhet till och möjlighet till yrken som kräver att man är svensk medborgare. Men påståendet som lägger till grund för sin interpellation – att det inte spelar någon roll om man är svensk medborgare – är faktiskt helt fel. Det är fler än någonsin som vill bli svenska medborgare. Och vi behandlar alla dessa ansökningar. Sedan är frågan vilka gränser som ska gälla och vilka krav som ska ställas. Vi arbetar, som sagt, med ett förslag. Det är helt fel när säger att man bara delar ut svenska medborgarskap som man delar ut saker och ting i ett flingpaket. Varje medborgarskapsansökan föregås av en noggrann prövning, bland annat en vandelsprövning av om man har levt ett hederligt liv. Sedan finns det också gränser för hur man behöver ha varit i för att kunna söka medborgarskap. Det som säger är alltså helt fel. Därutöver kan man diskutera vilka ytterligare krav som ska ställas. Det är precis den diskussionen som har förts. I förhandlingarna om januariavtalet kom vi överens om att införa ett språkkrav och krav på grundläggande kunskaper om hur det svenska samhället fungerar. Jag fick utredningens betänkande . Vi jobbar nu med dessa lagförslag, och det kommer vi att fortsätta med. behöver inte sväva i tvivelsmål kring om vi ska genomföra detta eller inte, utan detta har vi föresatt oss att göra. Varför är detta viktigt? För att man ska kunna klara sig och fungera som medborgare i tror jag att man bör ha grundläggande kunskaper i det språk som de allra flesta av oss talar, det vill säga svenska. Därför bör man kunna sätta en sådan gräns. Det är likadant när det gäller samhällskunskapskrav. Jag tycker att det är ganska rimliga krav som väldigt många andra länder ställer. Då är jag beredd att göra det också för svensk del. 132 (SD): Det är naturligtvis fullt rimligt att ställa krav på språkkunskaper på personer som kommer till innan de erhåller det svenska medborgarskapet. Därför är det ytterst bekymmersamt att så ännu inte är fallet. Trots att den regering som själv ingår i har haft möjlighet att implementera detta har ingenting skett . Förslaget från den utredning som lyfter fram kommer inte att kunna bli verklighet förrän . Om jag hade varit hade jag därför varit försiktig med att vara alldeles för stolt, sett till vilka åtgärder som man faktiskt har vidtagit på detta område. Med detta sagt är det alldeles uppenbart att regeringen gjort för lite för att stärka statusen för det svenska medborgarskapet, även om jag återigen vill betona att det är positivt med den utredning som kommit. Men även om utredningens förslag skulle bli verklighet kommer de att dröja. Och även om de skulle bli verklighet är det för lite. Vi behöver vidta fler åtgärder för att stärka statusen för det svenska medborgarskapet än vad som ryms i utredningen. Bland annat måste vi se över vilka delar av välfärdsnätet som man faktiskt ska ha rätt att få tillgång till som utlänning i . Naturligtvis måste alla som vistas här ha rätt till akutsjukvård, men inte nödvändigtvis mycket mer än så. Jo, för att det onekligen stärker statusen för det svenska medborgarskapet om det är förknippat med rättigheter som inte världens alla folk erhåller ändå om de råkar befinna sig här. Dessutom, för att gå vidare till den andra frågan som jag ställde i interpellationen, stärker det incitamenten för utlänningar i att verka för att erhålla svenskt medborgarskap. kan utlänningar som har kommit till rent rationellt resonera att de får vissa fördelar om de väljer att leva här illegalt i stället för att genomgå en korrekt asylprocess och erhålla ett svenskt medborgarskap. Det som jag åsyftar med detta är att Socialdemokraterna med flera satt i system att premiera illegala utlänningar framför svenskar. Detta har skett på olika nivåer, både på nivå och genom beslut här i . Exempelvis erhåller illegala invandrare gratis tandvård som svenska pensionärer avstår tandvård för att de inte har råd. I socialdemokratiskt styrda betalar man ut ekonomiskt bistånd till illegala. Och uppgavs först att illegala skulle vara en av de grupper som skulle få förtur i vaccinationskön. Vi pratar om individer som har valt att avvika från den reguljära asylprocessen och personer som har fått avslag på sin asylansökan men valt att gå under jorden i stället för att lämna landet. Genom att leva i ett skuggsamhälle frångår de inte bara svenska lagar och regler, utan de utgör också ett hot. Det är någonting som tyvärr har fått lära sig den hårda vägen, även om Socialdemokraterna ännu inte har lärt sig den läxan. Ett medborgarskap ska vara knutet till såväl rättigheter som skyldigheter. Men är det nog många svenskar som frågar sig om inte illegala invandrare i vissa aspekter erhåller fler rättigheter än vi, som vi är ensamma om skyldigheterna. Jag vill därför fråga om han avser att verka för att frånta illegala invandrare deras privilegier och skapa incitament för att utlänningar i ska verka för att erhålla svenskt medborgarskap. 133 Justitie- och migrationsminister (S): Det som skiljer oss åt tror jag är att jag är stolt över , medan mest verkar skämmas över . Det är genomgående i retorik i nästan alla frågor. Efter ett inlägg är tillbaka igen på det tema som han brukar ta upp och ägna sig åt, nämligen paradgrenen att hetsa mot invandrare och ställa grupper mot varandra. Allt detta bygger ofta på lögner, förvrängningar av fakta, fördomar och illa underbyggda påståenden. Jag ska börja med de papperslösa. I interpellationen påstås det att papperslösa är en särskilt prioriterad grupp för att få vaccin. Nej, det är de inte. De fanns med som ett exempel på en utsatt grupp i det som gick ut med i början. Men det togs bort . De är alltså inte en särskilt prioriterad grupp för att få vaccin. Nej, papperslösa har inte heller tillgång till hälso- och sjukvård rakt upp och ned gratis. De har tillgång till vård som inte kan anstå, som det heter, det vill säga vårdinsatser för att man inte ska dö eller för att man inte ska få väldigt allvarliga men. Då är frågan: Är det rimligt att papperslösa har rätt till vård som inte kan anstå, så att de inte ska dö eller få allvarliga men för livet? Är det rimligt eller orimligt? Jag tycker faktiskt att det är rimligt. Det kallas för medmänsklighet. borde kanske bekanta sig med begreppet medmänsklighet. Diskussionen om medborgarskap utgår också från – det hör man om man lyssnar mellan raderna på det som säger – syn på svenskhet som är exkluderande. Den kommer kanske tydligast till uttryck i uttalande om att judar och samer inte kan vara svenskar. Det baseras på sätt att se på just svenskhet. Vem är svensk, och vem är inte svensk? För mig är det så att den som är svensk medborgare är också svensk på lika villkor som alla vi andra. Det spelar ingen roll vilken hårfärg man har, vilken hudfärg man har, vilken religion man har, vilka högtider man firar; man är svensk på lika villkor som alla andra. Man kan då fortfarande tillhöra en minoritet men ändå vara svensk. Man kan alltså våra både jude och svensk. Man kan vara och svensk. Man kan faktiskt vara skåning och svensk också. Det inkluderande medborgarskapet och den inkluderande svenskheten är det som jag står för, medan står för någonting helt annat, nämligen det exkluderande och det som ska vara förbehållet bara vissa. hade ni ju ett resonemang i ert principprogram om nedärvd essens, , det vill säga det som på något sätt präglar vissa grupper och på något sätt går i arv. Samma gammaldags högerextrema blodsmystik som ni då hade i era principprogram går igen i den här debatten. Återigen: För mig är medborgarskapet och svenskheten inkluderande. Det handlar om att skapa en gemenskap mellan alla oss som bor i det här landet och att den gemenskapen ska vara lika för alla och bygga på lika villkor. Det innebär inte att man inte ställer krav på dem som söker medborgarskap, utan snarare tvärtom – för att vi ska kunna fungera som medborgare på lika villkor bör alla ha grundläggande kunskaper om hur det svenska samhället fungerar och även grundläggande kunskaper i det svenska språket. Den som väl erövrat det och är svensk medborgare ska dock ses som precis som alla andra människor. Då gäller det att också leva upp till både rättigheter och skyldigheter, vilket alla i vårt land ska göra. 134 (SD): Statsrådet gjorde ganska många ovärdiga påhopp gentemot mig snarare svarade på den fråga jag ställde och som föranledde interpellationen. Vi tar en sak i taget. Jag är ganska övertygad om att de flesta är överens om att arv och miljö har en växelverkan för att påverka en individs personlighet; det är ingen högerextrem uppfattning. Dessutom sa jag i mitt förra inlägg att illegala absolut ska ha rätt till akut vård, men jag är inte övertygad om att det inkluderar tandvård, vilket är fallet . Därutöver är det så här: Jag är stolt över , men jag skäms över den regering vi har och över de rubriker förknippas med världen över relaterat till den utbredda gängkriminaliteten och de grova våldtäkterna. Jag skäms över att vi är ett av de länder som har absolut flest våldtäktsanmälningar och så vidare. Jag skäms varje gång regeringens misslyckade politik genererar dåliga rubriker utomlands som en konsekvens av att man misslyckats kapitalt med att etablera trygghet och säkerhet i vårt land. Det skäms jag över, men i grunden är jag stolt att vara en del av vår nation – naturligtvis. Vidare pratar om att jag ställer grupp mot grupp. Det är ju precis vad regeringen gör . Det är naturligtvis så att den som är medborgare är medborgare av svenska staten, och det är den grupp vi har det primära ansvaret för som företrädare för och de svenska medborgarna. Då är illegala i detta fall en annan grupp. Skillnaden oss emellan är att jag anser att gruppen svenska medborgare bör förknippas med de rättigheter de förtjänar därför att de även har skyldigheter gentemot , medan tvärtom anser att det är de som befinner sig här illegalt som ska ha rättigheter framför svenskarna. Det är där vi skiljer oss åt, herr talman. 135 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, vi skiljer oss nog åt på betydligt fler punkter. Precis som jag var inne på i mitt förra inlägg finns det nämligen en skillnad mellan och övriga partier i synen på vem som kan betraktas som svensk. När säger att den som är jude eller same inte kan vara svensk undrar jag om man i så fall kan vara svensk om man är . Det är den frågan som skiljer ut från övriga partier – den exkluderande svenskheten. Ni vill inte acceptera att består av alla de olika etniska, språkliga och religiösa delar som finns i vårt land, . Jag står i stället för en inkluderande svenskhet som säger att de som lever upp till vissa krav – förstås – och får ett svenskt medborgarskap ska vara en del av vår gemenskap. Jag tänker aldrig hemfalla till en retorik där vi pekar ut enskilda grupper på det sätt som gör. Sedan är frågan hur starkt det svenska medborgarskapet är. Är det något att eftersträva? Som jag sa i mitt första inlägg är det svenska passet någonting som eftersträvas av fler människor . Det eftersträvas, respekteras och beundras av människor över hela världen. Det är ju en följd av att vi faktiskt har skött vårt land på ett sätt som har fått väldigt många människor att se med stolthet på . Det är jag stolt över, och därför är jag stolt över i sin helhet. Jag är stolt över vår plats i världen och över den roll vi spelar i världen. Jag hör dock aldrig föra fram sådant i några internationella forum, utan där är aktiva i internationella medier handlar det tvärtom bara om att smutskasta . Det, herr talman, känner jag ett stort och starkt obehag inför. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.