prot · H80964 · 2021-01-14 00:00:00 — Vi kan se hur elnäten har kommit att bli viktigare. Det gjordes ju en avreglering för lite i , där man i någon mening lite förenklat sa att elnäten var färdigutbyggda och att konkurrensen skulle vara på elhandel. Så skulle man tygla det naturliga monopolet, och ett naturligt monopol som ska tyglas är det. Men vi kan också se att näten har kommit att bli väldigt mycket viktigare. Vi har också, fru talman, ett antal både problem och utmaningar framför oss. Vi har haft drygt av väldigt mycket rättstvister eller, om man så vill, regulatoriska osäkerheter. Regeringen och staten har i princip förlorat nästan varenda rättstvist där elnätsbolag har överklagat. Detta skapar en stor osäkerhet, en osäkerhet som trycker upp risker och kostnader i elnäten. Varken elnätsbolag, energibolag eller andra intressenter är betjänta av en osäkerhet och en så stor ryckighet i prissättning. Det finns också en rad frågor som inte var aktuella för några decennier sedan, då marknaden avreglerades, men som blir viktigare . Det finns till exempel ingen formell anslutningsplikt för elnät. Man får som nätbolag bara under begränsade former arbeta med lagring, trots att det blir allt viktigare i vårt el- och energisystem. Man prioriterar också på grund av tid om man ska ansluta en ny kund. Man gör egentligen inte någon värdering av om någon kund eller något samhällsintresse är viktigare. Detta är bara några exempel på frågor som jag tycker att man borde värdera på olika sätt och ta in att har haft tre elkriser under loppet av lite , först i och och sedan i . Det fanns flera orsaker till detta: regeringens skattehöjningar på lokal elproduktion och ett antal andra delar. Men kärnan i en del av lösningen landar i ökade investeringar i elnät som stamnätsledningar men också regional- och lokalnät. Elnäten regleras i tidsperioder . Nästa regleringsperiod börjar gälla och löper framåt. Ska vi ha en chans att utveckla en ny nätreglering i måste man ta fram förslag. Vi har bara på oss. Det måste utredas, det måste remitteras, det måste riksdagsbehandlas och det måste tas av myndigheter för att kunna appliceras. Då är med ett val emellan en ganska . Jag kan notera att regeringen har haft rådslag och diskussioner, och det behöver inte vara fel. Men det som krävs, om vi ska ta ansvar för det svenska elnätet och utveckla elnätsregleringen, är att man tillsätter en ordentlig elnätsutredning som tar fram konkreta lagförslag som i demokratisk ordning och öppenhet kan remitteras, diskuteras och landa på bord. Mina frågor, fru talman, till är för det första: Kommer energiministern och regeringen att tillmötesgå krav på att tillsätta en elnätsutredning med sikte på nästa regleringsperiod? För det andra: När kommer ministern i så fall att tillsätta en sådan utredning? 170 Statsrådet (S): Det blir lite speciellt med två moderater i samma debatt som har så diametralt olika anslag. Låt mig börja med , vars verklighetsbeskrivning närmast liknar sagofens med svag kontakt med verkligheten. Den debatt som han ger uttryck för borde han föra på den moderata partistämman. Det är nämligen så att den elnätsreglering som har sänkt elnätspriserna ville riva upp. Jag citerar i : ”Regeringen måste dra tillbaka elnätsregleringen som siktar mot att sänka elnätspriserna med mångmiljardbelopp.” Om hade fått bestämma hade alltså elnätspriserna varit väsentligt högre. Vi hade inte fått se de första sänkningarna . Om på allvar är engagerad i frågan om elnätspriserna borde han ta en rejäl diskussion med sin partiledare . Min ambition är, som jag sa i mitt interpellationssvar, att söka samarbete i energipolitiken. Vi hade den ordningen att vi hade en gemensam energipolitik. tillsammans med Socialdemokraterna, har ju utformat grunderna till den energipolitik som fortfarande bedrivs, även om och tyvärr valde att lämna den trots att vi hade en betydligt längre tidshorisont. Trots detta har regeringen bjudit in alla partier till ett samtal om framtidens elnätsreglering. Bortsett från något överdrivna verklighetsbeskrivning delar jag i allt väsentligt hans utgångspunkter för diskussion. Min förhoppning är att vi, och flera andra kloka riksdagspartier tillsammans ska kunna diskutera oss fram till vad som är en bra elnätsreglering för framtiden. Jag vill dock inte låsa mig vid att det ska ske genom en utredning. Det kan vara så att de underlag som vi har begärt in från myndigheterna räcker för att föra denna fråga vidare och att det i så fall är en betydligt snabbare och effektivare åtgärd än den utredning som önskar. Men låt oss analysera det tillsammans när vi har myndighetsunderlaget. Är det så att det då fortfarande finns behov och att en bred majoritet av partierna önskar en sådan utredning ska jag givetvis inte hindra det. tror jag dock att det finns snabbare och effektivare sätt att nå våra gemensamma mål. 171 (M): När energiministern får frågor blir han ofta snudd på arrogant. Att kalla en motdebattör för sagofe är ganska lågt. Han påstår också att detta har svag förankring i verkligheten. Men jag sa just att anledningen till min interpellation är människors verklighet. Människor upplever exakt det jag säger: att nätavgifterna blir allt högre, att den totala elkostnaden blir allt högre och att nätavgiftens andel av den totala elkostnaden blir allt större. Detta gör att människor känner maktlöshet. Man kan byta elleverantör men av naturliga skäl inte nätbolag. Det gör att man sitter fast med sitt nätbolag och inte kan påverka storleken på nätavgiften. Vad man än gör blir denna del dyrare och dyrare. Detta är ett riktigt problem, energiministern. Det har inte svag förankring i verkligheten, utan detta är människors verklighet. Det får energiministern faktiskt respektera. Som vanligt går energiministern in på en massa andra frågor som inte har med detta att göra, till exempel energiöverenskommelsen. Det lämnar jag med varm hand över till att bemöta. Jag vet dock att det fanns mycket god anledning till att lämnade denna överenskommelse. vill vi kanske inte spela med i det spel regeringen spelar, och då får vi tyvärr kliva av. Det har vi gjort i andra frågor också. Jag hörde att energiministern hade synpunkter på hur har agerat och nämnde debattartiklar av som jag inte ens har läst, så jag vet inte vad han syftar på. Därför avstår jag från att bemöta det. 172 (M): Den tidigare energiöverenskommelsen innehöll inga delar om elnätsreglering. Det fråntar oss inte ansvaret att ta den diskussionen nu och framåt. Jag kan se att både röda och blå regeringar inte har gjort tillräckligt i detta. Vi måste tygla det naturliga monopolet och utveckla elnätsregleringen. Vi måste titta på de framtida utmaningarna, inte minst när det gäller den viktiga elektrifieringen av transporter med ökade behov på både lätta och tunga fordon. Detta är ett typexempel på ett område där ett elnätsbolag inte får bygga på spekulation och inte kan ta en position. Man kan fundera på om man kan utvärdera deras roll och uppgift i detta, inte att det ska slumpas bort pengar eller chansas men att de ska kunna ta en tydligare roll så att vi kan trycka igenom och inte bromsa, som annars kan vara risken, en viktig elektrifiering av transportsektorn. Vi har också avkastningsränta, prioritering mellan olika kunder som vill kopplas in och en lång rad andra frågor. Allt detta behöver utredas. Lagstiftning som ska beslutas av kan man inte ta fram på diskussioner och rådslag, utan man måste ha myndighetsuppdrag, en statlig utredning eller andra former. Så här långt har det varit mer av rådslag och inte den typ av viktiga utredningar som behövs för att ta fram lagförslag från regeringen. Sådana behöver komma. Enligt min bedömning räcker myndighetsuppdragen inte till för att ta fram tillräckliga förslag för att utveckla nätregleringen. Det kan vara en utredning eller i annan form. Fördelen med en statlig utredning är att den är demokratisk och öppen. Man fattar beslut om ett direktiv som hela omvärlden kan se och förhålla sig till. Men det viktigaste är att regeringen får ändan ur vagnen, tillsätter en utredning och tar fram och lämnar förslag till så att vi inte slarvar bort chansen att få en ny nätreglering på plats till . 173 Statsrådet (S): Först till : Vi verkar vara överens om det mesta. Vi har lite olika syn på fördelar och nackdelar med en statlig utredning. Öppenhet och bred politisk förankring är fördelar med en statlig utredning. Den stora nackdelen är att det tar tid. Fördelar med myndighetsuppdrag är att de är lika öppna, att det finns en stor samlad kompetens på våra myndigheter och att det har potential att gå betydligt fortare. Men kanske behövs det en kombination av båda, och det för jag gärna en dialog med och om så att vi kan komma vidare framåt. Jag ber om ursäkt om bibringades uppfattningen att jag kallade honom för sagofe. Det gjorde jag absolut inte. Jag sa att hans verklighetsbeskrivning ledde tankarna till sagofens. Detta vidimerade han ytterligare i sitt inlägg. Låt mig för sakens skull nämna några fakta. har sjunkande elnätspriser . Den moderata linjen var att vi skulle fortsätta höja elnätspriserna, enligt citatet jag nämnde från . Man ville riva upp denna reglering. Vi har de lägsta elpriserna . De svenska elpriserna är en tredjedel av elpriser. Vi har till och med lägre elpriser än . Om inte är alltför upptagen med att skriva interpellationer rekommenderar jag honom att läsa de moderata uttalandena i tidningar och tidskrifter. 174 (M): Man kan ha olika ingångar när man arbetar politiskt. Antingen kan man slingra sig, börja diskutera historiebeskrivningar och lägga energi på det. Eller så kan man lyssna på vad vanliga människor i vårt samhälle har för problem och hur de ser på saken. Det är ändå de som är våra uppdragsgivare. Det är mina väljare där hemma som är mina uppdragsgivare, och jag lyssnar på dem och hör vad de tycker är ett problem. De tycker att det är ett problem att sitta fast med ett nätbolag som de inte kan byta när de ser hur stor del av den totala kostnaden som är nätavgift. Om vi vill att svenska hushåll och företag ska elektrifiera mer genom att köra elbil, elektrifiera industriprocesser och så vidare borde politiken och partierna gemensamt verka för att har en billig och stabil elförsörjning och rimliga nätavgifter. Det borde vara överordnat allt annat. Men så upplever inte människor det. Vi återkommer till elförsörjningen i kommande interpellationer. Jag tycker att energiministern borde ta till sig detta om han på allvar vill vara en energiminister för och lyssna på vad svenska folket faktiskt tycker. 175 Statsrådet (S): Jag lyssnar givetvis både på vad folk säger och uppfattar, . Men det gör inte att jag inte ser det faktum att vi har ett trendbrott. har i 10–studerat elnätsprisutvecklingen i , och den konstaterar att vi hade ett trendbrott. borde glädjas åt det. Låt oss arbeta tillsammans för att detta inte ska vara en engångsföreteelse utan att vi även framöver ska kunna ha konkurrenskraftiga elnätspriser och ökade investeringar i elnätet. Det tror jag är det bästa för . Jag välkomnar om inte bara lyssnar på grannar och vänner, vilket är nog så viktigt, utan även på den moderata partiledningen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:211 om elförsörjningen 176 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kan garantera att klarar sin elförsörjning och inte, enligt de reservplaner som finns, tvingas stänga ned bostadsområden eller industrier enligt ett förberett schema för att elen helt enkelt inte räcker till. Om svaret är nej undrar vad jag i så fall avser att vidta för åtgärder. Det är en dyster bild som försöker måla upp. Faktum är att har en bra utgångspunkt för elförsörjningen, också inför en ökad elektrifiering av industrin och transportsektorn framöver. Vi har hög leveranssäkerhet. Inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist. Vi har historiskt stora elöverskott. medelstora och stora företag har de lägsta slutkundspriserna inom hela Europeiska unionen, och vi har en elproduktion med mycket låga koldioxidutsläpp i jämförelse med andra länder. Bara en handfull länder i världen har en elförsörjning med lika låga utsläpp som . publicerar en rapport med en prognos vad gäller kraftbalansen för den kommande vintern. Den senaste rapporten pekar på en mer ansträngd situation under de timmar som elförbrukningen är som högst. Visst finns det utmaningar, framför allt lokalt, men Svenska kraftnäts beräkningar visar att risken för effektbrist är fortsatt låg i . Vi följer utvecklingen noga för en fortsatt hög leveranssäkerhet. Regeringen tog initiativ till att förlänga den så kallade effektreserven till 2025. Effektreserven finns tillgänglig för att säkerställa att det finns eleffekt när behovet är som störst. Regeringen och nätföretagen i och tog också ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten i och , på både kort och lång sikt. En viktig fråga för leveranssäkerheten men även för elektrifieringen är att utveckla och använda elnäten effektivt. har en hög investeringstakt och planerar de kommande tio åren att investera i transmissionsnätet, varav . 177 (M): , mitt , tvingades starta oljekraftverket i för att klara den svenska elförsörjningen. Det blev en väckarklocka för alla, utom för regeringen. Vi moderater insåg att om man ovanpå detta skulle stänga ned ännu en reaktor i skulle problemet med elförsörjning bli akut. Och kom larmen i en strid ström. bedömde att mellan 40 000 och 124 000 jobb hotas i södra delen av landet till följd av att elbehovet inte möts. rapporterade att satsningarna på tung industri i norr kräver mer el än vad producerar. Det handlar om stora serverhallar, vätgasproduktion, satsningen på för koldioxidfri stålproduktion, elkrävande koldioxidlagring när det gäller elintensiv batteritillverkning och så vidare som medförde att hela dagens överskott i norra delen av landet gick åt. Det fanns då ingen överskottsel kvar att skicka söderut. Satsningar på stora elberoende anläggningar sker inte endast i norra . meddelar i ett pressmeddelande att man tecknat ett markanvisningsavtal med tyska SAP för byggandet av ett datacenter i Stallbacka industriområde. Det är en oerhört viktig satsning för , men den kommer att kräva tillförsel av väldigt mycket el. har det kommit en strid ström av larm från drabbade företag. Sverigechefen för kallar energiministerns tal om nationellt överskott för rappakalja. Vd:n för talar om oro för ett akut läge på elmarknaden. Ikems chef för public affairs kallar situationen oerhört allvarlig. ser ökade risker för elförsörjningen . Möbelföretaget hotar med nya storsatsningar utomlands på grund av hotande elbrist. vd säger att det kan bli mer förmånligt att ha produktionen i ett annat EU-land på grund av problematiken kring elförsörjningen. Så här kan man fortsätta. Problemen med hotande elbrist och att få en önskad elanslutning finns bland både små och stora företag, och vi får nya rapporter om detta. Det här gällde alltså redan före nedstängningen av den senaste Ringhalsreaktorn. har näringslivsorganisationer som Sydsvenska vädjat till regeringen om att stoppa nedstängningen av den senaste Ringhalsreaktorn. Samma linje drev envist i näringsutskottet, men utan resultat, och stängdes ytterligare en Ringhalsreaktor , en reaktor i gott skick som med små investeringar hade kunnat köras längre och producera billig och ren el. Den ena delägaren ville köra verket vidare, men majoritetsägaren – statligt ägda – sa nej till alla sådana förslag. styrs som bekant med ägardirektiv från regeringen, och det var med andra ord i praktiken ett rent politiskt beslut att stänga ned . senare fick vi beskedet att tvingades importera kolkraftsel från . Det var energiexpert som larmade om saken, och hon hade helt rätt. I stället för att skulle fortsätta att exportera utsläppsfri kärnkraftsel tvingades vi importera el från kolkraft. stiger nu elpriserna i till de högsta . I förrgår larmade om en mycket ansträngd situation. Man konstaterade att marginalerna i den svenska effektförsörjningen utan tvekan har minskat kraftigt på grund av att planerbar elproduktion lagts ned då fyra kärnkraftsreaktorer permanent tagits ur drift . I intervjun konstaterade driftschefen att risken inte är obefintlig för att det kan behövas frånkoppling av delar av elsystemet denna vinter för att undvika totala nationella avbrott, något som drabbades av. Bara det att nämns i samma mening som när det gäller trygg elförsörjning borde få energiministern att tänka efter vad regeringen håller på med. 178 (M): Företag och hushåll i ska kunna räkna med en trygg tillgång till el och energi, och väldigt ofta fungerar det på ett utomordentligt sätt. Historiskt har det fungerat väldigt väl i , med en hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och rimliga priser. Jag tycker dock att vi ser att detta prövas lite mer efter hand i . Vi har haft tre elkriser inom loppet av , först i och och sedan i , som visar att vi inte kan ta den trygga elförsörjningen, som har varit en stor konkurrensfördel, för given utan att det krävs politiskt ledarskap och tydliga reformer för att säkra tryggheten för hushåll och företag. Jag tycker att det var rätt av regeringen att tillsätta krispaketen för respektive , för alternativet kan vi inte acceptera: att man inte kan göra rimlig utbyggnad av kollektivtrafik och sjukhus och att företag inte får el för expansion och sådant, vilket var hotbilden innan krispaketen kom på plats. Sedan tog det vid att vi tillsammans med andra partier samlade en majoritet i och tvingade fram att krispaketen ska utvärderas, för detta tror jag är en viktig bit inför eventuella kommande elkriser i . Om det skulle inträffa, vilket vi naturligtvis inte hoppas, ska vi veta i att vi gör rätt saker. Vi ska inte tro, vi ska inte hoppas och vi ska inte direkt gå och göra en kopia av vad stockholmare och skåningar gjorde i hopp om att det är rätt, utan faktiskt titta på de ingående åtgärderna med flexibilitetsmarknad, stopp av elexport, som det handlade om i , och ett antal andra åtgärder för att se om det var kostnadseffektivt, om myndigheter i hade rimlig beslutskraft, om regeringen och ministern gjorde sitt jobb eller om det finns lärdomar vi kan dra i valda delar av detta så att vi står redo om eller när en kris kan komma vid ett kommande tillfälle. kan vi också se att har pekat på att marginalerna i det svenska el- och energisystemet minskar. Vi har fortfarande överskott på veckobasis, månadsbasis och årsbasis, men det är regionalt och emellanåt tajt i det svenska el- och energisystemet. Det är alltså inte bara som säger detta. Till exempel har företaget , på min egen västkust, uttryckt sig så här: ”Vi är väldigt oroade och frustrerade över utvecklingen på elmarknaden som börjar bli akut. Utvecklingen med enorma prisfluktuationer och risk för rena bristsituationer är ohållbar för oss och andra inom industrin som är helt beroende av en säker elförsörjning och internationellt konkurrenskraftiga priser.” Jag tycker, fru talman, att i citatet från sammanfattar det hela väldigt väl när de pekar på vad vi riskerar framöver. Sedan hade vi nu senast stängningen av . En redan ansträngd situation, som bland annat pekar på, blir mer ansträngd efter att ett stort kraftverk i stänger. Där hade regeringen möjlighet som ägare och ansvarig för att agera, att ta en diskussion och att förutsättningslöst titta på en fortsatt drift för klimatet, för ekonomin och för stabiliteten i systemet. Det gjorde man inte. Vi hade en omröstning i där ministerns parti, Socialdemokraterna, valde att rösta för att stänga reaktor 1 och inte agera för att kunna behålla den. Varken Socialdemokraterna här i eller regeringen har pekat på något alternativ. Vad händer om en elkris uppstår? Vad blir alternativet om det skulle hända nu eller framåt ? Min fråga till energiministern är: Hur ser hans och regeringens alternativ till ut för att hantera en eventuell elkris om en sådan skulle inträffa nu , eller framöver? 179 (M): Statsrådet gör sin vana trogen en beskrivning av att det inte råder någon brist på el. Tillgången till el i är god. Och i sitt svar tar statsrådet upp att vårt land var nettoexportör 2019. Detta svarar på inget sätt upp mot frågan om vad som händer här och om det uppstår ett elavbrott. Då hjälper inte statsrådets återkommande mantra. Problematiken ligger i att landet är sårbart och att det blir irrelevant hur det ser ut . Vi kan ju inte lagra el. El förbrukas i samma stund som den produceras. Det ställer krav på att det finns tillräcklig effekt och överföringskapacitet i varje givet ögonblick. Om så inte sker blir det elavbrott. Det uppkommer där och då, och det tar ingen hänsyn till hur det har sett ut tidigare. Det är detta som vi talar om när statsrådet berättar om export av el. Det blir faktiskt ganska dumt. I uttrycker ett antal företag sin syn på läget för näringslivet med anledning av växande problem på elmarknaden med försörjningstrygghet och prisfluktuationer. Företrädare för företaget säger: Att som energiminister prata om att vi har nationellt elöverskott på årsbasis är politisk rappakalja och ett sätt att blunda för de stora och snabbt växande problem vi har med försörjningstrygghet och prisfluktuation. har skånska företag, kommuner och transportörer varnat för konsekvenserna i spåren av den saknade elkapaciteten. Färjetrafiken i fick signaler om att elleverantören inte kunde leverera el och att färjetrafiken inte skulle använda el på morgontimmarna. Det skulle släcka ned kommunen. Läget beskrevs som att människor inte kan starta kaffebryggaren innan de ska i väg till arbetet som fartygen ska laddas. Det tyder på ett bräckligt system, och det pågår som det är skört när vi gör en omställning till just elanvändning. Och det påverkar. Färjetrafikens svar till elleverantören i blev: Ja, visst kan vi stänga ned elen. Men då måste vi använda oss av andra drivmedel. Det får och kan vi inte om ni inte skriver på papper till oss. Annars hamnar vi i rättssystemet. Statsrådet har lyssnat på Sydsvenska . Vi har vid olika tillfällen tagit upp företaget i och att de inte kan köra med full kapacitet som de skulle önska och kunna, och då har vi inte talat om pandemin. De får köra i skift med maskinerna för att elförsörjningen ska fungera. Detta betyder att det är ett företag i vårt land som inte kan köra med full kapacitet. Det betyder att intäkter uteblir och att arbetstillfällen inte blir av. Vad innebär det i stort för landet? Hur många Polykemi har vi i vårt land som inte kan nå full räckvidd och därmed inte genererar de inkomster till landet som vi behöver och alla de arbeten som vi också behöver? har inte den beredskap som är nödvändig för att klara ett större elavbrott. Det visar en ny rapport. Därmed riskerar hela systemet att slås ut vid en störning. riskerar stora produktionsförluster och intäktsbortfall, och viktiga samhällssektorer riskerar att förlora sina möjligheter att driva sina verksamheter. 180 Statsrådet (S): Låt mig börja från början. Jag har, precis som , träffat både Sydsvenska och nätägaren, som har både anslutningsplikt och är ansvarig för näten i . Vid detta möte framkom, vilket nätägaren också har sagt i medierna, att det inte finns någon känd anslutning som de inte kan koppla upp till nätet på grund av effektbrist i . Därför kan vi lämna detta påstående därhän. Däremot kan det finnas andra skäl. Man kan tycka att priset är för högt. Det kan också finnas geografiska problem eller andra saker. Men det finns ingen som inte kan anslutas på grund av effektbrist i , säger nätägaren, och det är nätägaren som är ansvarig. Det är varken jag eller som är nätägare i . Vi har de lägsta elpriserna . Det har vi för att vi har de största elöverskotten . Det är inte som säger att det är som vi har haft ett nettoöverskott. Vi har haft nettoöverskott och exporterat el . Vi är alltså inne på av nettoexport av el. Och vi har aldrig exporterat så mycket el som 2019, tror jag. Vi får se. kan det ha varit lite lägre än 2019. De sista siffrorna har inte kommit in .