prot · H90948 · 2021-12-17 00:00:00 — Polisen säger att de ser allt fler ungdomar som dras in i den kriminella miljön, långt ned i åldrarna – runt . Så här kan vi inte ha det. Det måste bli möjligt att använda kameraövervakning och avlyssning mot barn som misstänks för grova brott. Gängen rekryterar 10–13-åringar. De har med sig vapen och annat till skolan. Vi behöver verktyg för att avbryta kriminaliteten och sätta in stödjande åtgärder för att förhindra att gängkriminaliteten biter sig fast. Det gäller att vända på varje sten. 81 (SD): Jag blandar mig i debatten eftersom polisen ligger mig varmt om hjärtat. Vi diskuterade hur stor ökningen av antalet poliser egentligen är, och det är ju i huvudsak civilanställda. Det kommer att komma ut fler poliser, men likväl är de ändå för få för att fylla på tillräckligt mycket. Precis som har sagt här har kriminaliteten vuxit sig allt starkare, och då måste samhället mota detta. Samhället måste vara starkare än de kriminella. Om man då tittar på vad som sker runt omkring i vårt samhälle ser man att det skapas parallella samhällen med alternativ rättskipning. Alternativ rättskipning betyder att det är någon annan än svenska staten som är polis, åklagare, domstol och i vissa fall till och med bödel. Det är inte svenska staten, svensk lagstiftning eller svenskt rättsväsen som hanterar det här, utan det är andra aktörer som sätter sig över vårt rättssystem och är både polis och åklagare, domstol och verkställare. Skjutningarna som sker runt om i landet, ofta med dödsfall, är ju rena avrättningar. Det är något som kommer av de kriminella gängen och deras uppgörelser. Det kan vara kärleksaffärer som spårar ur eller narkotika eller vad som helst, men det är verkligen öga för öga och tand för tand. Här har rättssamhället backat undan på vissa områden. I , till exempel, har man upprättat vägspärrar runt utsatta områden. Varför gör man det? Jo, därför att man vill ha koll på vilka som rör sig där inne. Man stoppar helt enkelt fordon för att se vem som sitter i. Det är inte polisen som gör det, utan det är de kriminella. De stoppar bilar för att se vilka som sitter i så att de kan se vilka som är i området och eventuellt vidta åtgärder om det är fel personer i bilen. I ett rättssamhälle är det staten som sköter kontrollen, ingen annan. Här måste polisen få tillräckligt med resurser. Det låter bra när statsrådet står här och talar, men i från kan man läsa att var tredje – , alltså drygt en tredjedel – av de fackligt anslutna poliserna aktivt söker jobb som inte är inom polisväsendet. Det här är ju en alarmerande utveckling. Så låter det inte när man lyssnar på statsrådet. Varför är det så? Det är något annat som är fel. Det kan vara dålig lön. Det kan också vara det att poliserna har en arbetssituation som är omänsklig. Man är i en miljö, i ett område, där man ständigt är påverkad av hot. Poliser är inte mer än människor, de heller. Om man är hotad, om det kanske till och med framförs hot mot familjen, är man inte mer än människa. Då är frågan om det är värt priset eller om man ska göra något annat här i livet. Jag vet vad det innebär, för jag var själv utsatt för hot när jag jobbade inom polisen. Jag hade kollegor som ronderade runt min bostad. Det är ingen höjdare att ha det på det sättet. Man vågar inte ens gå i affärer och ha familjen med sig utan att ha koll på vad som är bakom ryggen. Jag kan förstå de poliser som väljer bort yrket. Det förvånar mig inte. 82 Justitie- och inrikesminister (S): Jag börjar med fråga hur det har kunnat gå så långt. Ja, det beror väl bland annat på hur ni i hanterade den här frågan då ni styrde . Sanningen är ju den att ni visade polisfrågorna ett ytterst förstrött intresse. Ni skar ned polisutbildningen för att ni skulle finansiera era skattesänkningar. Därefter utbildade ni alldeles för få poliser – bara 600–700 . vet vi att ungefär 400–500 går i pension . Då förstår man att det är en alldeles för låg nivå. Det vi gjorde när vi tillträdde 2014 var att vi skalade upp polisutbildningen och gjorde det kraftigt. Vi startade nya utbildningar. Det finns några saker som aldrig har gjort och aldrig klarar av. För det första klarar ni aldrig jobben. För det andra klarar ni aldrig statsfinanserna. För det tredje klarar ni aldrig att starta några nya polisutbildningar. Det är socialdemokrater som har startat alla nya polisutbildningar i . Det var vi som startade i för lite . Det var vi som startade i , också det . Det var på tid som justitieminister. Det var vi som startade i , och det var vi som startade i . Det är vi som står för expansionen av polisen, satsningen på polisen och möjligheten för polisen att växa på det sätt som sker. utbildar vi nästan så många poliser som ni i gjorde , när ni styrde . Det visar väl trots allt vad det här egentligen handlar om. Det är lätt att stå i opposition och prata. Men när ni sedan sitter på departementet och styr, ja, då visar det sig att då gör ni ingenting. tar upp arbetsvillkoren för polisen. Det är helt rätt, tycker jag. Men jag tycker också att man ska väga in att vi nu har en situation där färre slutar på polisen, alltså att färre söker sig bort från polisen. Det är också fler som återvänder till polisen. Jag nämnde i en tidigare replik att av dem som slutat på polisen har återvänt till polisen. 1 200 har vi återrekryterat. Vi utbildar alltså fler. Färre slutar, och fler återvänder. Den bilden tycker jag att man också ska ha. Vi satte upp målet om 10 000 fler anställda i polisen . Vi kommer att nå dit. Vi har redan ökat med 7 000. Vi kommer att klara de andra 3 000 genom att fortsätta utbilda fler, genom att förbättra arbetsvillkoren och genom att utveckla utbildningsmöjligheterna. Jag nämnde i mitt interpellationssvar den funktionsinriktade utbildningen. Det är alltså en vidareutbildning av dem som är civilanställda i polisen som ger dem möjlighet att utbilda sig för att sedan kunna få polismans befogenheter och bli poliser – naturligtvis med samma krav som alla andra i poliskåren. Det här innebär ytterligare en möjlighet för den som redan är anställd i polisen att vidareutbilda sig och bli polis. Det här är naturligtvis en stor utmaning. Jag tror inte att det finns någon annan myndighet som har vuxit på bara . Det är en jättestor utmaning och ett högt mål som vi satte upp för polisen , men jag är övertygad om att vi kommer att kunna nå dit. Men det kräver som sagt att vi fortsätter utbilda fler, utvecklar arbetsvillkoren och ser till att det blir en bra arbetsplats och förbättrar möjligheterna för människor att återvända till kåren. 83 (M): Ministern pratar om att man är övertygad om att man kommer att nå målet. Det låter ju bra, men jag frågar fortfarande hur man ska säkerställa att det verkligen blir så. Vi har fler poliser än någonsin, men vi har också fler kriminella . Vi har fler invånare . har statistik som visar att har den tredje sämsta polistätheten i EU. , hör ni, det är nästan en hel skolgång för de barn som är de mest utsatta för ungdomsrån. har man lett landet och ministern varit ansvarig här. Då tänker jag att det är konstigt att man försöker skylla ifrån sig på , som alltså sitter i opposition. är som sagt nästan en hel skolgång för dem som är mest utsatta. Det är nästan så att man baxnar, fru talman. Är en attraktiv arbetsgivare? Ja, det är den absolut för väldigt många. Men för väldigt många är det också, som var inne på, ett oerhört utsatt yrke. Man kanske inte alltid får den hjälp man behöver. Man kan också titta på polislönerna. Jag har själv en som har jobbat som polis men som slutade för att han fick en enormt stor löneökning när han gick vidare för att i stället jobba i kommunen som alkohol‑ och tobakshandläggare. Det blev väldigt stor skillnad i lön. Det är fler som går utbildningen, och det tycker jag naturligtvis är jättebra. Vi får fler poliser som kan hjälpa till att stävja gängkriminaliteten som breder ut sig. Den har brett ut sig och fått ett ganska starkt fäste i , i , i . Det här är problematiskt. Det är faktiskt en av de absolut viktigaste frågorna just , när våra barn inte vågar gå till och från skolan. Man vågar inte gå till skolan för att man är rädd att bli av med sin jacka. Det är alltså barn som åker buss till skolan utan jacka för att de är rädda att bli rånade. Så här kan vi inte ha det. Att poliser går utbildningen nu känns jättebra. Men det tar tid att få ut dem i arbete, att få ut dem i , så att de kan hjälpa till att stävja gängkriminaliteten. Det tar tid att få erfarna poliser. Antalet ungdomsrån har, som jag var inne på tidigare, ökat i hela landet. Brås rapport visar att de flesta är . , som jag kommer från, är näst värst i hela landet, fru talman. Det ser inte så roligt ut över huvud taget i . Vi kan inte ha det så här, fru talman. Vi har en brottslighet som är mest akuta samhällsproblem. Då behöver man ta tag i det. Man kan inte skylla ifrån sig på något som hände . Jag undrar varför det har tagit så . är nästan en hel skolgång. Och hur säkerställer ministern att vi faktiskt når målet om antal poliser? Och kommer poliserna att få bättre arbetsmiljö? 84 (SD): Tack för svaret tidigare, statsrådet! När det gäller kriminaliteten håller de kriminella i taktpinnen i vissa områden i . Det är de som styr, inte samhället, staten eller vårt rättsväsen. Där måste staten möta upp. Här är regeringen inte riktigt på banan. Visst, man kommer att utbilda fler poliser, och man sätter in fler civilanställda inom polisen. Men räcker detta? Uppenbarligen inte – vi har ju en föga smickrande statistik, där vi är det värsta landet i när det gäller skjutningar. Till och med barn blir skjutna och mördade i det här landet. Det är hårresande. Då måste rättssamhället sätta ned foten och hålla i taktpinnen. Det ska man inte låta andra göra. När man knäckte Encrochat visade det sig att vi får in tio gånger mer narkotika i än vi trodde, ofta smugglad i tunga fordon. Då är vi tillbaka till att vi inte har tillräckligt med kontroller, vare sig vid tullen eller ute på vägen. Det är enorma mängder narkotika som kommer in, och då uppstår strider mellan de kriminella gängen och vi får skjutningar och avrättningar på öppen gata. Det är dags att växla upp nu så vi möter detta och får samhället att hålla i taktpinnen. Därmed vill jag önska talmannen, de anställda i , statsrådet och mina kollegor en riktigt god jul och ett gott nytt år. Vi ses här i kammaren för nya fajter . 85 Justitie- och inrikesminister (S): Skälet till att jag tar upp hur har agerat i regeringsställning är att jag vill visa just detta: Det duger inte att stå i opposition och prata om att man ska göra det ena eller det andra eller det tredje och sedan, när man väl sitter i , göra tvärtom. Då skär man ned på polisutbildningen , för att pengarna har tagit slut i statskassan. Man har sänkt skatten med 140 miljarder, och plötsligt är pengarna slut. Då tar man det från polisen – det var så gjorde när man satt i . Men ni gjorde inte bara det, utan ni avskaffade också värnplikten, vilket i sin tur gick ut över . skars ned, såg vi, och det är de som gör prövningarna av dem som ska in på polisutbildningen. Detta mötte vi också när vi tillträdde 2014: ett läge där vi inte bara behövde skala upp själva polisutbildningen och starta nya polisutbildningar utan också blev tvungna att skala upp och anställa väldigt många fler psykologer där för att man skulle kunna göra testerna. Bara detta blev en flaskhals. Man ska tänka sig för när man skär ned på det sätt som gjorde, för det får långsiktiga konsekvenser för hela verksamheten. är vi i en situation där vi återigen har kommit upp till de nivåer där vi ska ligga. Vi pratar om antalet poliser per capita. Faktum är att vi och när det gäller antalet poliser per capita, alltså per invånare i , kommer att ligga högre än något då man mätt. Man får gå när det gäller poliser per capita. Inte bara antalet poliser ökar alltså , utan också antalet poliser per invånare, till följd av att nya kullar nu går ut. Vi har som sagt ungefär 3 000 på utbildningarna just . När man talar med er i högerpartierna har ni egentligen bara ett enda svar på denna fråga, nämligen att öka antalet poliser och jobba med straffen. Jag säger att vi behöver få polisen att växa, jobba med straffen och fortsätta bygga ut kameraövervakningen. Vi har 450 kameror uppsatta, och ytterligare tusentals kameror är på väg ut som uniformskameror på poliserna – en stor tekniksatsning. Detta behöver vi jobba med: de repressiva delarna. Men vi behöver också jobba med de förebyggande delarna, och de finns inte över huvud taget i högerpartiernas världsbild – tvärtom. När jag säger att vi måste satsa på skola, socialtjänst och fritidsverksamhet för att bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen möts jag ofta bara av något slags hån: Det där spelar väl ingen roll. Jag skulle vilja uppmana högerpartierna att tänka om även kring detta. Det spelar ingen roll hur många vi burar in – och vi burar faktiskt in rekordmånga nu; jag tror att vi har 7 000 frihetsberövade – om det , i nästa skede, står ytterligare ungdomar på rad som är beredda att kliva in i kriminaliteten. Ändå skär högern, varenda gång ni får möjlighet att styra över budgeten, ned på skola, socialtjänst och fritidsverksamhet i de utsatta områdena. För att vi ska klara detta, fru talman – och det tror jag att vi kommer att göra – behöver vi bekämpa både brotten och brottens orsaker. Detta borde också högerpartierna förstå. 86 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är lite märkligt att höra ministern stå och prata om att inte skulle satsa på skola och socialtjänst; det är precis det vi gör. Jag håller med ministern om att det är viktigt att man jobbar med de förebyggande åtgärderna. Det tror jag att de flesta håller med om – att man också kan satsa på att förebygga och att upptäcka saker . Jag tänker inte minst på det hedersrelaterade våld och förtryck som breder ut sig. Vi kan se att detta ökar i min hemkommun , i och i hela . Tittar man på statistiken för Origo, ett resurscentrum mot hedersrelaterat förtryck och våld som vi har här i , ser man att antalet utsatta unga som hör av sig dit ökar. De behöver naturligtvis hjälp, både förebyggande och när det väl händer. Vi har, fru talman, en annan grupp som är viktig att nämna i detta sammanhang; det är våra företagare. Vi har företagare som är rädda för den ökande gängkriminaliteten. Det finns risk för att företagare flyr landet – flera har redan flyttat. Vi har hört företagare berätta om hur kriminella försöker nästla sig in i affärsverksamheter. En företagare drabbades av ett dataintrång. En kriminell gruppering hotade därefter med att läcka uppgifterna om företagaren inte startade ett nytt bolag och satte sig i styrelsen tillsammans med dem. Företagaren valde sedan att lämna landet. En annan företagare, en krögare som jag träffade för inte så länge sedan, var också rädd. Man använder inte klockor längre, man tar olika vägar till jobbet och man har inga dyra bilar. Hur kunde det bli så här? Ministern skyller ifrån sig på , men jag hävdar att ministern ändå har haft på sig att få fler poliser till , och . Det har inte skett . 87 Justitie- och inrikesminister (S): Vi har alltså nu ett rekordstort antal poliser. Det är en följd av de utbildningssatsningar vi har gjort och av att färre lämnar kåren och fler återvänder till den, till följd av det arbete vi har gjort. Vi har också fler poliser per capita, per invånare, än vi har haft tidigare. och kommer vi att passera den tidigare toppen 2010 och ha fler poliser per capita än vi har haft i modern tid. Det beror på att alla de 3 000 poliser som befinner sig i utbildningssystemet är på väg att gå ut. Vi satsar alltså på polisen och polisutbildningen på ett sätt som ingen regering, påstår jag, har gjort tidigare. Detta ska kontrasteras mot förra gången hade något att säga till om i , då man skar ned på polisutbildningen . Det kan hända att tycker illa om att jag tar upp detta, man jag gör det bara för att allmänheten ska få klart för sig att somliga politiker ibland kan stå här när de är i opposition och säga en sak, och sedan, när de väl kommer till makten, blir det helt annorlunda och de gör tvärtom. Det är den erfarenhet vi har av i regeringsställning, tyvärr. Sedan säger att visst satsar på skola och socialtjänst. Nej, ni gör ju inte det. Det är snarare tvärtom. Så fort ni får möjlighet att få igenom budgetar i den här kammaren är det de posterna ni stryker först. Då är det skola, socialtjänst och fritidsverksamheter i de utsatta områdena som ni stryker först. Det är likadant i kommunerna. Det är samma visa där. Andra saker får alltid gå före satsningar på skola, socialtjänst och fritis. , när kommunerna har mer pengar än någonsin – de hade 50 miljarder i överskott – måste de också se till att svara upp mot statens satsningar, så att vi inte bara får förstärkta repressiva åtgärder utan också förstärkta förebyggande åtgärder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:140 om brister i krisberedskapen 88 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta dels för att stärka krisberedskap framöver, dels för att säkerställa att krisberedskapen blir likvärdig i alla 290 kommuner. Kommunerna har en mycket viktig roll i samlade beredskap. De har många och omfattande uppgifter inom den offentliga välfärden och har i enlighet med ansvarsprincipen även ansvar för sin verksamhet vid en kris. Under pandemin har frågan om beredskap när det gäller tillgång till kritiska varor aktualiserats, inte minst kommunernas och regionernas lagerhållning av personlig skyddsutrustning. För att stärka förmåga att upprätthålla en nödvändig försörjning vid fredstida krissituationer, höjd beredskap och ytterst krig har regeringen tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen samt hur försörjningsberedskapen ska finansieras. Regeringen avser också att tillsätta ett tvärsektoriellt näringslivsråd i syfte att stärka den privat-offentliga samverkan som är en förutsättning för att bland annat försörjningsberedskapen ska fungera. Risken för naturolyckor ökar med ett förändrat klimat. Kommunerna har en central roll i det förebyggande arbetet. För att stärka detta arbete satsar regeringen för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas. Det är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, med stöd av , , och , , som fördelar bidragen. Medel för krisberedskap och civilt försvar fördelas också till kommunerna utifrån de uppgifter som de har enligt lagen om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. fördelades till kommuner för de uppgifter som regleras i denna lag. Fördelningen av dessa medel regleras genom överenskommelser mellan Kommuner och Regioner och MSB. Kommunerna kan också ansöka om bidrag från MSB för åtgärder i den tekniska infrastrukturen som bidrar till att öka ledningsförmågan i kommunen. Exempel på detta är åtgärder för att skapa redundans för telefoni och data, reservelverk, släckutrustning och skalskydd. fördelades i bidrag till kommunerna för detta ändamål. Vårt krisberedskapssystem är i grunden robust. Men utvärderingar visar att vår beredskap måste fortsätta utvecklas. Jag kommer att arbeta med att fortsatt förstärka krisberedskap, och i detta arbete är det nödvändigt att lära från samlade erfarenheter från tidigare kriser. 89 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är spännande att få debattera även dessa frågor med ministern . Världen är mer osäker och orolig , och oförutsägbarheten ökar. Vikten av försörjningstrygghet i händelse av kris eller krig är något som inte nog kan understrykas. Det har vi inte minst sett nu under pågående pandemi. Det behövs verkligen övergripande och genomgripande reformer för att förstärka den civila beredskapen på ett antal områden som ansvar, ledning och samordning, men även när det gäller sådant som krislagstiftning, samverkan med näringslivet och lagerhållning. Ekot har avslöjat en rad brister i den kommunala krisberedskapen inför exempelvis stormar, pandemier, värmeböljor och skogsbränder. Detta är allvarligt med tanke på de allt större utmaningarna i krisberedskapen framgent. Krisberedskapen utgör också en viktig utgångspunkt för det civila försvaret – en oerhört viktig del i totalförsvaret. Problemen är särskilt stora i mindre kommuner, där den statliga ersättningen inte räcker till en heltidstjänst för exempelvis en beredskapssamordnare. Men det handlar även om att det exempelvis saknas reservström hos känsliga verksamheter som äldreboenden och att det genomförs för få övningar. Bland annat menar SKR, Kommuner och Regioner, att de pengar kommunerna får från staten för krisberedskap inte räcker till. Anslag 2:4 Krisberedskap är ett av regeringens främsta styrmedel för att stärka samhällets krisberedskap och det civila försvaret. Staten fördelar till myndighetsprojekt som ska förstärka krisberedskapen och det civila försvaret. fick vi en rapport från som tydligt visar på en risk för att projektbidragen används för ordinarie verksamhet i stället för projekt och därför inte blir den förstärkning som var tänkt. Rapporten visar att MSB, som fördelar projektmedlen, också fördelar medel till sig själv. Projektbidragen riskerar därför att inte bli den förstärkning av krisberedskapen som det var tänkt. Jag undrar: Har ministern för avsikt att förändra detta, så att det blir tydligare att en myndighet inte ska kunna bevilja sig själv projektbidrag? Granskningen visar också att de problem som generellt följer med projektstyrning, till exempel att det inte alltid finns resurser att förvalta eller ta hand om projektens resultat när det hela är klart, förvärras när projektmedlen utgör en stor del av myndighetens sammantagna finansiering. Detta riskerar att leda till att projektens avsedda effekter uteblir. I rapporten konstateras även att projektbidragen i den del som betalas ut till länsstyrelsernas sammanhållna projekt används till verksamhet som regeringen uttryckligen har uttalat att anslaget inte ska användas till. Vi fick en hel del rekommendationer. Jag är glad över att ställde sig bakom förslag om en oberoende utredning av detta för att se hur det kan bli ett bättre styrmedel. För oss moderater är det tydligt att det behöver tas fram ett förslag på en hållbar finansieringsmodell för den civila beredskapen utifrån förutsättningar, kostnader och behov. 90 Justitie- och inrikesminister (S): I likhet med vad som skett inom polispolitiken och kriminalpolitiken har vi också på den här punkten lagt om politiken i . Det fanns då moderata ministrar sa att försvaret var ett särintresse och inget man skulle satsa på. Vi hade till och med en moderat försvarsminister som fick avgå på grund av den inställning som den dåvarande moderatledda regeringen hade. hände i praktiken ingenting vare sig inom det militära försvaret eller inom det civila försvaret. Man brydde sig inte om att det civila försvaret hade haft mycket stora behov. gör vi det. Just nu pågår den största upprustningen av det civila försvaret och den civila beredskapen i modern tid. Vi går ut med mycket stora belopp till de statliga myndigheterna, till frivilligorganisationerna och till kommunerna för att göra satsningar på den civila beredskapen och det civila försvaret. Sammanlagt kommer anslagen när hela utvecklingen är färdig 2025 att uppgå till 4,2 miljarder. Det är en trappa: I botten hade vi 400 miljoner – nu är det 1,4 miljarder, 2022 är det 1,9 miljarder, 2023 är det 2,9 miljarder, 2024 är det 3,4 miljarder och är det som sagt 4,2 miljarder. Dessa medel går ut till statliga myndigheter, kommuner, frivilligorganisationer och många fler för att stärka den civila beredskapen. Min inställning måste nog ändå vara att jag litar på att myndigheterna ser till att pengarna hamnar på rätt ställe. Jag utgår från det.