prot · H80977 · 2021-02-05 00:00:00 — Vi kan inte låta det gå utan att vi på något sätt har underlag på bordet för att ha möjlighet att agera för att säkra fortsatt distribution av posttidningar . Därför var jag angelägen om att vi snabbt skulle ge det här uppdraget, som ska ge resultat. Jag vill också kommentera det som säger om affärsmodellerna och omställningen till det digitala. Det är helt uppenbart så att det funnits flera olika utmaningar för dagstidningarna. Vi försöker hantera detta från regeringens sida genom att till exempel röja undan hinder, som digitalmomsen, och stärka mediestödet där det behövs. Presstödet och driftsstödet har på nacken. Det är delvis konstruerat för en annan situation, andra affärsmodeller och andra läsarmönster. Inte minst handlar det om lokaltidningsmarknader med flera konkurrerande dagstidningar – där ville man stötta andratidningen. Det här känner väl till. Därför behöver vi fortsätta att titta framåt. Vad behöver mediesektorn framåt att vi ska kunna stötta omställningen? är det naturligtvis coronapandemin som ska hanteras. Vi vet fortfarande inte hur utvecklingen blir . Jag och regeringen är beredda att fortsätta att diskutera insatser i nära dialog med mediesektorn och också när vi tittar . Vi har också ett innovationsstöd i mediestödet. Det har kunnat gå till just mediehus som har velat testa nya modeller för att nå ut till sina läsare inte minst digitalt. Det har varit nyttjat. Jag tycker mig se också nu i pandemin en väldigt stor kreativitet inom sektorn att kunna hitta nya typer av affärsmodeller för att nå fram även digitalt. Det handlar om att inte vänja läsarna vid att det digitala är gratis. Det är flera branscher som har gått igenom det stålbadet, gått på betor och sedan tvingats hitta sätt. finns det en betalningsvilja även digitalt. Men vi ska komma ihåg att det inte kompenserar för den prenumererade tidningen och papperstidningen, inte . Därför behöver vi ha ett mediestödssystem. Vi behöver ha en politik som både stöttar den digitala tidningen, den digitala nyhetsupplevelsen, och inte kastar ut barnet med badvattnet utan ser till att papperstidningen har förutsättningar för överlevnad. Därför vill jag nämna att vi också gav ett uppdrag till Myndigheten för press, radio och tv att lämna förslag på hur distributionsstödet kan utvecklas för att omfatta fler kategorier av tryckta nyhetstidningar. Vi har gjort vissa justeringar i distributionsstödet för att stötta papperstidningen . Vi gav också besked att vi kommer att ta bort producentansvaret från tidningsbranschen. Det var ett viktigt besked. Vi behöver jobba på båda fronterna. Jag vill understryka att varannandagsutdelningen är en viktig fråga som jag hoppas att vi kan hitta lösningar på. 73 HANS (M): Jag ska absolut inte gräla alltför mycket på statsrådet. Jag tycker att hon säger en hel del bra saker. Det gäller inte minst just detta med producentansvaret för insamlandet av papperstidningar. Det har betytt mycket. Det har varit en stor osäkerhet innan regeringen kom till skott. Men det skottet träffade rätt mitt i tavlan. Att hon dessutom nämner gör mig också glad, för det är en gammal tidningskollega. Det namnet illustrerar förändringen. På Bosses tid fanns det i varje fall på större orter tre tidningar. När jag gick in i tidningsvärlden fanns det två tidningar, en borgerlig och en socialdemokratisk. finns det i bästa fall en tidning på de större orterna. Det är den utveckling vi ser av Mediesverige. Jag är som tjänstledig redaktör inne på min tredje tidningskoncern. Det är samma tidning som jag formellt sett i någon mening är anställd av som ägs av den tredje tidningskoncernen. Det händer saker. I den förändringen skulle man brett kunna diskutera olika former av tidningsstöd, tidningshjälp och mediehusstöd. Det är värt en annan diskussion. Det är precis vad vi ser, att det går från annonsaffären till läsaraffären. Jag delar också bedömningen om det digitala. Som jag sa inledningsvis i mitt första anförande värnar jag också om papperstidningen och papperstidningsläsandet. Det är en viktig produkt för väldigt många, framför allt äldre. Det är därför detta fyller mig med en sådan stor oro. Det är också därför jag i olika former av skriftliga frågor har försökt uppmärksamma regeringen på problemet. Det är ett problem inte minst för den enskilda men långsiktigt även för våra tidningshus. Det handlar om när inte dagstidningen är en dagstidning längre utan ges ut men dimper ned i brevlådan och torsdag ena veckan och den andra. Då har vi ett problem, och det är ett demokratiproblem. 74 Kultur- och demokratiminister (MP): En mångfald av starka och oberoende medier i hela landet är en förutsättning för en stark demokrati. Det handlar om att alla människor oavsett var de bor i landet ska ha tillgång till ett allsidigt medieutbud av hög kvalitet som kan fördjupa och skildra men också granska och förklara samhällets skeenden. Alla människors tillgång till journalistik är en viktig demokratifråga. För att den ambitionen ska uppnås är fortfarande tidningar på papper en viktig distributionskanal inte minst för den äldre målgruppen. Därför har jag och regeringen genomfört ett helt pärlband av reformer inom medieområdet. Allt har haft det övergripande syftet att stärka människors tillgång till professionell journalistik i hela landet. Det handlar bland annat om förstärkta mediestöd och ökat distributionsstöd. Vi har infört ett nytt utgivningsstöd för tidningsdistribution under krisen och enklare regler för både tidningar och tv, slopat producentansvar för papperstidningar och gjort en hel del annat. Jag vill också understryka att det under den här krisen är det extra viktigt med professionell journalistik. Det gläder mig att se att fler medborgare hittar till tidningarna och känner förtroende för nyhetsförmedlingen under krisen. De strukturella förändringarna inom medieområdet som förtjänstfullt pekar på behöver politisk handlingskraft för att mötas. Det är därför jag har gett MPRT i uppdrag att ta fram förslag på hur distributionen kan upprätthållas även i en situation med varannandagsutdelning. Myndigheten ska också titta på ett bredare distributionsstöd som kan fungera på . Mitt riktmärke i allt det arbetet är att främja mediernas möjligheter. Jag välkomnar och att kroka arm i den ambitionen. Jag talar gärna mer om hur vi tillsammans kan stärka villkoren för den professionella journalistiken i vårt land. Jag vet att det också är något som branschen starkt skulle välkomna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:362 om demokratisk dialog i det politiska samtalet 75 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig för det första, hur jag arbetar för att säkra och upprätthålla ett respektfullt politiskt debattklimat i för att därmed undvika polarisering, för det andra om jag i egenskap av kultur- och demokratiminister har gjort någon analys kring ledande politikers egenansvar att säkra en god och saklig ton i den allmänna debatten och hur det kan förbättras, och vilka åtgärder jag vidtar inom ramen för min tjänsteutövning i regeringen. Ett öppet och mångfasetterat demokratiskt samtal där många perspektiv kommer till uttryck och bryts mot varandra är en helt central del av vår demokrati. Därför är det särskilt oroande med de hot och det hat som alldeles för ofta drabbar personer som deltar aktivt i samhällsdebatten. Självcensur är ett allvarligt demokratiproblem och en framtidsfråga som också handlar om att kommande generationer ska vilja och våga ta uppdrag och engagera sig. är det viktigt att skilja på hot och hat mot personer och på skarp kritik som har sin utgångspunkt i ideologiska åsiktsskillnader. Att exempelvis kritiseras för vilken politik man för och vilket parti man samarbetar med är något helt annat än att tystas med angrepp mot ens person. Med det sagt är hot, hat och desinformation allvarliga hot mot det demokratiska samtalet. Här har vi alla ett ansvar för hur debatter förs. I regeringens demokratistrategi lyfts det hotade demokratiska samtalet fram som en av tre utmaningar mot demokratin som särskilt behöver bemötas, vid sidan om det demokratiska utanförskapet och det ökande hotet från antidemokratiska krafter. Regeringens åtgärder för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat beskrivs i handlingsplanen Till det fria ordets försvar. Det handlar om ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsen. –2020 har också kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet haft i uppdrag att arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. När det gäller samtalstonen delar jag uppfattning att vi som framträdande politiker har ett betydande personligt ansvar att hålla en god och saklig ton i den allmänna debatten. Jag har varken ansvar för eller intresse av att recensera enskilda statsråds eller opinionsbildares språkbruk. Personligen ser jag det som självklart att jag uppmanar till en god ton i mina egna kommentarsfält, att jag själv inte misstror medier eller forskare och att jag bemöter mina meningsmotståndare med respekt. Det är ett ansvar som alla politiker behöver ta och som jag vet att hela regeringen tar på stort allvar. Politiska partier bör också kontinuerligt föra en intern diskussion om dessa frågor och odla en kultur som utgår från att politiska samtal ska föras med respekt, lyhördhet och i god och saklig ton. 76 HANS (M): Jag måste först säga att jag inte på något sätt är bekymrad över och hennes tonfall. Jag har inte sett något förgripligt som jag skulle kunna lyfta fram i den allmänna debatten. får hon företräda hela regeringen som demokratiminister. Jag kommer att komma in på att det finns en del andra som lämnar övrigt att önska, som en demokratiminister borde reflektera kring. Dessutom finns det, fru talman, vilket det föregående meningsutbytet mellan kultur- och demokratiministern och mig visar, i sådana här frågor en ganska bred samsyn. Det tycker jag är viktigt. Jag tror också att det är väsentligt att vi lite till mans, i den anda som demokratiministern ger uttryck för, funderar på hur vi slår vakt om detta. För ungefär trekvarts år sedan tillhörde jag dem som framför allt på Facebook lyfte fram en hel del argument från , där goda tänkare varnade för en utveckling i samband med presidentvalet där den sittande presidenten skulle ifrågasätta valet och där man på olika sätt skulle vidta åtgärder för att förhindra att medborgarnas val kom till uttryck i ett maktskifte. På min Facebooksida hade jag en del som kommenterade med: Nej, så blir det inte. Det här kommer inte att hända. Du bara hänvisar till CNN, och . Det är ju vänsterliberala röster, det blir inte så. Det blev precis så. Det blev precis så riktigt illa som en del varnade för. Därför – och det är min parallell till den svenska debatten – vill jag nog ändå säga till ministern som företrädare för regeringen att det kan bli precis så illa som det som börjar skönjas. Jag noterar att en del av kollegor inte ålägger sig själva samma restriktion som hon själv. Jag såg för sedan en krönika av försvarsminister där han säger: ”I denna sörja har gjort sin vandring.” Det kanske mest pregnanta exemplet är , som pratar om att ”gripa makten”. Han twittrar: ”som Trump tvingas lämna och svärs in som president i , så signalerar (M) att han vill gripa makten i med hjälp av SD.” Det är inte bara jag som är lite känslig och öm i kanten. Flera tidningar har kraftfullt markerat mot den här typen av språkbruk och varnat för att det är en lek med elden. Det tycker jag att demokratiministern borde ta på största allvar. , , och till och med den socialdemokratiske ledarskribenten i har varnat för vad som händer om vi urholkar språkbruket till den grad att vi i partipolitiskt nit slungar ut saker och ting mot varandra. Det är inte jag vänder mig mot. Jag kan inte hitta något förgripligt där. Däremot vänder jag mig till demokratiministern och varnar, precis som jag gjorde , för denna utveckling. Ser vi inte upp kan denna lek med eld bli väldigt farlig. Jag har i en tidigare interpellationsdebatt med uppmanat honom och regeringen: Lugna ned er! Det är en uppmaning jag också vill rikta till – inte till henne personligen, men hon borde framföra den till resten av sin ministerkrets. 77 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att tacka för engagemanget för det demokratiska samtalet. Det är något jag välkomnar. Det är något som jag har jobbat med från dag ett under min ministertid. Det är något som min företrädare jobbade med. Det är något som regeringen har jobbat med . Jag vill säga detta eftersom jag nu ska citera vad säger i sin interpellation: ”Med ett förgrovat språk, mer eller mindre illa dolda anklagelser, demoniseras och smutskastas personer som ogillas. Det blir en spiral nedåt.” Jag vill upprepa att det inte ingår i mitt ämbete som demokratiminister att vare sig ta ansvar för eller recensera enskilda statsråds språkbruk, inte heller andra opinionsbildares och politikers språkbruk. Jag vill hålla mig för god för att lyfta fram olika enskilda exempel här i kammaren. Jag konstaterar dock att problemet med hot och hat och ett förråat demokratiskt samtal har funnits . Jag har träffat civilsamhällesorganisationer, journalister, konstnärer och förtroendevalda från många partier, inte minst på lokal nivå, som inte vill uttrycka sig i den offentliga debatten, som undviker vissa ämnen och som undviker att kasta sig ut på nätet med åsikter av rädsla för den stormvåg av hot och hat som man då kan få ta emot. Vi har jobbat med handlingsplanen till det fria ordets försvar för att motverka hat och hot. Vi har gett uppdrag om att stötta förtroendevalda, konstnärer och journalister genom olika myndigheters arbete. Vi har ett gott samarbete med SKR i de här frågorna. Vi stärker rättsväsendet. Vi jobbar förebyggande. Det handlar naturligtvis om att jobba brett med medie- och informationskunnighet och att föra diskussionen brett i samhället. Jag blir dock lite bekymrad över att det pekar på i sin interpellation inte är detta. Det är inte att detta har pågått och att människor har skrämts bort från den politiska debatten, hotats och hatats. Jag kan någonstans förstå det. Det har ju dykt upp en väldigt animerad diskussion efter svängning att öppna för att budgetsamarbeta med . Jag vill ändå peka på det: Låt oss vara renhåriga och skilja det vi nu pratar om från den skarpa kritik och de frågor som kan komma efter ett sådant vägval. Det kan ju inte förvåna att frågor ställs och att kritik kommer när partiledaren för så sent som pekade på grundläggande värderingar hos som omöjliggjorde ett sådant samarbete. Jag legitimerar inte ett förråat språkbruk. Jag tycker att vi ska tänka på tonen mot varandra. Men när jag hör människor, inte minst unga, som inte vågar vara en aktiv del i vår demokrati tycker jag att det finns många problem att ta itu med. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att inte uttrycker engagemang i lika hög grad för de utmaningarna. 78 HANS (M): Jo, det engagemanget finns i allra högsta grad. Jag tror dock att man börjar städa trappan uppifrån och sedan går nedåt. Så som regeringen och dess företrädare legitimerar detta ökar risken för att andra känner sig sporrade. Det blir en spiral som går nedåt. Det är precis som statsrådet säger, fru talman: Det finns hat och hot i många olika sektorer – inte minst i den lokala politiken, som jag själv också har varit en del av som kommunstyrelsens ordförande. Det finns all anledning för oss att, både genom egna åtgärder och genom att bistå andra, forma ett demokratiskt värdigt samtal. Med det sagt har jag inget emot att man formulerar sig skarpt eller ibland elakt, vasst och bitskt. Vi kommenterade ju tidigare en ledarskribent som var väldigt duktig på det. Men det är inom ramen för det demokratiska samtalet, och det är därför jag nu vänder mig till demokratiministern. Jag tror nämligen att det finns ett särskilt tungt ansvar hos dem som utgör den utövande maktens främsta företrädare. Dit hör statsrådet, och dit hör statsrådets kollegor i regeringen. Här pratar man om att ”gripa makten” och ”i denna sörja” för att beskriva olika alternativ i en demokrati. Det är absolut så: Det finns två distinkta regeringsalternativ i . Det ena företräds av med ett ganska svagt stöd i kammaren. Det andra är . Han fick faktiskt fler röster i omröstningen, men genom det majoritetssystem vi har valdes ändå . Han fick fortsätta som statsminister med färre avgivna röster i kammaren än . Att påstå att Moderatledaren som den stora oppositionens ledare skulle vilja nå regeringsmakten genom att ”gripa makten” är väldigt lågt. Låt mig trötta kammaren – vi är ju inte så många här – med att citera i , vilket jag även gjorde i min interpellation. Han skrev : ”Oppositionen i sägs numera alltså inte bara ha sakpolitiskt fel utan dessutom är demokratiskt tvivelaktig. Det är en mycket dramatisk retorisk glidning som borde vara politiskt omöjlig i ett civiliserat land som .” Han fortsätter: ”I en demokrati griper ingen makten någonstans. Ett parti söker mandat av väljarna och får det eller får det inte i allmänna val. formulering är djupt oanständig i det att den naket underförstår att ett moderat-Sverigedemokratiskt parlamentariskt maktövertagande kommer att vara demokratiskt illegitimt.” Då kommer vi tillbaka till det jag tog upp i mitt första inlägg, fru talman: Jag var en av dem som varnade för, i all enkelhet genom att göra en återsändning av vad mer kvalificerade röster sa i , att det fanns tydliga tecken på politiska krafter som började ifrågasätta det amerikanska presidentvalet långt innan det var genomfört. Och det skedde i en förfärande omfattning – ytterst med anfallet mot kongressbyggnaden som det ultimata exemplet på det. Därför säger jag att vi ska vara aktsamma och tänka på vad konsekvenserna kan bli om regeringsföreträdare inte är varsamma med ordens nyanser och ordens valörer. 79 Kultur- och demokratiminister (MP): I min roll får jag ta del av hur människor blir bemötta i offentligheten och hur unga engagerade får utstå personangrepp och hot så till den grad att de tvekar att uttrycka sig eller rent av slutar att vara aktiva. Det är reella hot mot det demokratiska samtalet och mot hela vårt demokratiska system . Man kan naturligtvis själv reflektera över vilka begrepp man använder för olika saker. Men att någon från den här regeringen skulle ha påstått att skulle vara på väg att ta makten på något demokratiskt illegitimt sätt har jag inte sett någonstans. På samma sätt som riksdagsledamoten påtalar att det är viktigt att från regeringens sida använda orden rätt vill jag säga att detsamma gäller den politiska oppositionen. Låt oss vara lite sansade och nyanserade när vi beskriver vad som sägs i debatten! Jag noterade vad själv kommenterade här om att blev statsminister med färre röster än . Vad är syftet med att lyfter fram det här i talarstolen? Det är precis som säger att det är så den process vi har här i för att utse statsministrar ser ut. Menar någonting särskilt med det uttalandet? Egentligen tror inte jag det, fru talman, men jag vill ändå med detta illustrera hur lätt det är att ta ett ord eller en mening och göra någonting väldigt mycket mer långtgående av det än vad som egentligen var tanken och meningen. Jag tror att det är klokt att vi försöker undvika det. Jag förstår att det här är en tuff situation för . Jag förstår det, för man har i pekat på att är ett parti med värderingar som gör att man inte vill samarbeta med dem. nämnde så sent som i sitt tal i att skyller alla problem på invandringen, uttrycker sig rasistiskt och hyllar ledare som ifrågasätter den demokratiska grunden för . är inte det här en debatt där vi ska prata om vad olika företrädare och partivänner säger i andra sammanhang, men eftersom gör det vill jag ändå poängtera att när fick frågan om ändrat sig på de här punkterna undvek han att svara. Han pratade om Europapolitiken. Han pratade om retoriken och om ett konstruktivare samarbete i . Men han kommenterade aldrig de värderingar som gjorde att var omöjliga att samarbeta med. För mig handlar politik om mer än sakfrågor. Det handlar också om värderingar i hög grad. Jag tycker inte att ska försöka komma bort från den diskussionen genom att peka på andra saker och skapa en debatt om påståenden om att oppositionen skulle vara illegitim eller odemokratisk. Jag skulle aldrig påstå att är ett odemokratiskt parti. Däremot vet att demokrati bygger på väldigt många olika saker: respekt för minoriteter, fria medier och fri konst för att ta några exempel. Jag är genuint bekymrad över att vill öppna upp för det här samarbetet med . Det ska vi diskutera, och det kan vi göra ideologiskt och med hård retorik. Men vi ska inte devalvera begreppen hot och hat i det offentliga samtalet. Låt oss skilja på begreppen. Sedan ska vi, precis som säger, göra vad vi kan för att hyfsa till diskussionen, sänka trösklarna och göra att fler kan stiga in i samtalet oavsett om de kommer från höger, från vänster eller från andra håll. Det tycker jag är viktigt. Jag tycker också att det är viktigt att vi lyssnar på varandra. Men skilj på begreppen! 80 HANS (M): var min fråga formulerad på det sättet att den handlade om hur vi undviker onödig och direkt farlig polarisering. Sedan har ministern själv breddat det till hot och hat. Det gör hon kanske helt rätt i, för detta finns också, men min fråga var dock något mer insnävad just för att den skulle handla om det demokratiska samtalet. Det var också därför jag ställde frågan till demokratiministern. Man kan ha olika känslighetsgrad. Att jag gav exemplet med att faktiskt fick färre röster i omröstningen här i kammaren än hade ingen laddning utan var bara ett faktaåtergivande. Det var ett rent faktiskt påstående. Jag tror att regeringen bör tänka på att den är en ganska svag minoritetsregering. Ni har ju inte ett alldeles starkt stöd utanför 73-punktsprogrammet i den här kammaren. Jag har i en annan interpellationsdebatt påmint utrikesministern om att i vissa frågor finns det fem partier mot regeringen, och i andra frågor finns det till och med sex partier mot regeringen. Det är i ljuset av det som man ska fundera på det demokratiska samtalet och ordens nyanser och valörer, och man måste börja längst upp, i den utövande maktens högsta cirklar. Vad är det för språk man har, och vilken typ av tankefigurer släpper man in? Kultur- och demokratiministern kan tillsammans med sina regeringskollegor upptäcka att regeringsförklaringen framförs av . Då är frågan: Har då gripit makten eller har det skett en demokratisk maktväxling i ? 81 Kultur- och demokratiminister (MP): Vi kan naturligtvis diskutera den semantiska skillnaden mellan orden gripa och ta. Men jag kan inte se framför mig att någon i den här kammaren skulle ifrågasätta ett valresultat. Jag förutsätter att inte tror det heller. Jag återkommer till interpellation som handlar om hur jag som minister arbetar för att säkra och upprätthålla ett respektfullt politiskt debattklimat i för att därmed undvika polarisering. Jag vill mena att det här är ett bekymmer som har pågått i väldigt : en förråing av det politiska samtalet och utbrett hot och hat. Det är också aspekter i en polarisering. Polarisering kan för mig aldrig vara en diskussion om ideologiska åsiktsskillnader eller vilka partier vi arbetar med. För att försöka undvika polarisering kan lösningen inte heller vara att tycka att alla ska samarbeta med alla partier och att det är lösningen. Vårt demokratiska system i bygger på att en regering söker stöd i för att få tillträda och att partierna diskuterar och beslutar om vilka man vill samarbeta med eller inte. Jag undrar återigen varför lyfter frågan i den här kammaren om att vi sitter i en minoritetsregering. Så är det, och så har det varit i den här kammaren tidigare också. Jag hoppas att inte heller där har några bakomliggande tankar med att lyfta fram detta.