prot · H80998 · 2021-03-23 00:00:00 — Jag tror att diskussionen om offentlighet, vilka uppgifter som ska vara offentliga och vilka som kan vara hemliga och hur vi gör för att skydda inte bara poliser utan även andra i myndighetsutövande roller så att de inte blir så sårbara är viktig att ta . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:531 om fler poliser och civilanställda i inland 47 Statsrådet (S): frågar mig vad jag tänker inrätta för incitament så att vi kan öka intresset och få fler poliser och fler civilanställda att vilja arbeta i inland. Låt mig inledningsvis understryka att jag och regeringen kommer att fortsätta det intensiva arbetet med att bekämpa kriminalitet i hela landet. För att lyckas krävs bland annat en tillgänglig polis, ett starkt rättsväsen och en ändamålsenlig lagstiftning. Utbyggnaden av är en central del i arbetet, och regeringen gör en historisk satsning på myndigheten. Vi har kommit halvvägs till målet om 10 000 fler polisanställda . har ett brett och viktigt uppdrag som rör såväl brottsförebyggande som brottsbekämpande arbete. Det är som är bäst lämpad att avgöra hur resurserna ska användas och fördelas för att myndigheten ska kunna leva upp till sina åtaganden i hela landet. Vad avser det specifika fallet stämmer inte påståendet om att inland är utan polis . och har tecknat ett nationellt kollektivavtal som möjliggör beredskap i hemmet för polispersonal som arbetar inom ingripandeverksamheten. I polisregion kommer det att genomföras en försöksverksamhet där polispersonal har beredskap i hemmet . är de tillgängliga för uppdrag. Syftet med ingripandeberedskapen är att tillgängliggöra fler patruller för akuta händelser , som resursen förbättras dag- och . Att tilldelade resurser används på bästa sätt är en angelägen fråga för regeringen, liksom att dessa medel kommer hela landet till del. Enligt regleringsbrevet ska fortsatt redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. 48 (M): Tack, inrikesminister , för svaret! Det blir mycket poliser här . Jag ställer mig bakom ministerns ambitioner om att ska vara ett tryggt land att leva i. En del i att uppnå denna trygghet är att vi får fler poliser och fler närvarande poliser. Jag lät titta på hur många poliser vi nyanställt . Det visar sig att drygt 4 000 fler poliser är anställda inom polisväsendet jämfört med . Men vi behöver fler. Vi vet även att utbildningsplatser står tomma av olika anledningar. Detta är absolut inte någon bra utveckling. Brottsligheten ökar, liksom det kriminella våldet. Trygghet skapas utifrån olika aspekter, men närvarande poliser som syns ute i vårt samhälle är en betydande faktor för att skapa trygghet för vår befolkning. Det är positivt att det utbildas fler poliser, att det polisiära samarbetet stärks, att fler poliser kan bekämpa brottslighet och öka tryggheten i hela landet och att detta är prioriterade frågor för regeringen. Men vi har otroligt stora utmaningar att hantera innan vi är där. är ett exempel på ett län, lika stort som , med många små kommuner, stora avstånd och få poliser. Det är kanske inte så konstigt att jag tar upp eftersom det är mitt hemlän. Många polisstationer i glesbygdsområden har svårt att bemanna med ett antal poliser som motsvarar behovet. Ofta stannar poliserna ett kort tag för att sedan söka sig till större städer. En av anledningarna till detta är att ansökningsförfarandet har ändrats. visste man inte var i landet man skulle göra sin utbildning. söker man till ett län eller ett så kallat polisområde. Efter avslutad utbildning placeras man ut på sin aspirantutbildning utifrån var det finns behov av poliser. Det blir i princip en form av straffkommendering; man gör sin aspirantutbildning där det saknas fast anställda poliser. Efter fullgjord aspirantutbildning vill de flesta flytta till kustorter eller större städer. Det är en stor utmaning att få poliser att stanna kvar på mindre orter där man kanske inte har någon anknytning. Lokalpolisområdeschefen i södra är väldigt tydlig: Bäst jobb gör vi om vi har folk som trivs på orten och bor där. Om man gör sin aspirantutbildning på en ort där man inte har någon anknytning är man ofta mindre benägen att stanna kvar. 49 (SD): Jag kunde inte låta bli utan var tvungen att komma in i debatten. Det var en passus i svaret som gjorde mig lite extra nyfiken. Jag har mina rötter i och . Min far är därifrån, så jag har en stor del av släkten där uppe. Man kan titta på det område som polisen i har att bevaka. Om de ska åka till är det , och till är det . Om det är bra väglag under en utryckning tar man sig kanske dit . Är det dåligt väglag tar det . Det förutsätter naturligtvis att det finns en polispatrull som är ledig. I annat fall får de som är utsatta för brott där uppe vänta tills det blir någon ledig, och det kan ta tid. Vi har ju alla i minne hur det var för handlaren där uppe som inte fick hjälp av polisen på grund av att polisen inte hade resurser. kommer vi till det i svaret som gjorde mig lite nyfiken. Statsrådet måste ju på något sätt ha tagit del av hur polisen tänker lösa detta. Det står så här: ”I polisregion kommer det att genomföras en försöksverksamhet där polispersonal har beredskap i hemmet .” Då är frågan: Hur ska man bemanna patrullerna? Ska det vara en singelpatrull? Eller ska det vara en dubbelpatrull? I så fall: Bor de som ska ingå i patrullen relativt nära varandra? Eller bor de i var sin by, och hur lång blir framkörningen då innan man kommer iväg på det jobb som man egentligen är satt att göra? När jag är uppe i , vilket jag är , brukar jag roa mig med att titta efter var polisen är någonstans. Det är ytterst sällan man ser polispatrullen. Man kan träffa någon på polisstationen, men någon rörlig polis ute i samhället ser man sällan. figurerade ju i ett mindre smickrande sammanhang . Det var omfattande problem med narkotikahandel i den lilla köpingen med 6 200 invånare. Det är ofta på det viset att där polisen inte finns närvarande etablerar sig de kriminella, för de kan leva och jobba tämligen ostört när inte polisen är där och vidtar åtgärder mot dem. När jag var på trafikpolisen i brukade vi, när vi passerade , lite skämtsamt säga att det var läge att osäkra vapnen, för då kom vi in i ett område där det var väldigt mycket kriminalitet. Man sökte sig dit, för polisen hade inte särskilt hög närvaro där. Men en kollega till mig och jag var ofta där och stökade till det för dem genom att på något sätt ha polisiär närvaro, och det fick naturligtvis sina effekter. Poliserna är för få, framför allt i glesbygdskommuner och i inland, som den här interpellationen handlar om. Men jag hoppas att jag får ett svar av statsrådet på hur bemanningen där ska vara. 50 Statsrådet (S): Det är bra att kunna konstatera att interpellanten och jag är väldigt överens om att vi behöver fler poliser och att det behövs närvarande poliser över hela . En ambition med hela polisreformen, som genomfördes i bred politisk enighet, var att vi skulle åstadkomma fler områdespoliser, lokalt närvarande poliser, poliser med kännedom om sin verksamhet och som därmed skulle kunna jobba mer brottsförebyggande. Det är sant att vi har kommit typ halvvägs med tillväxten av poliser, som jag ju brukar beskriva. Men jag ska vara ärlig och säga att av ökningen med 5 000 sedan vi startade är 4 000 civilanställda. Det är bara 1 000 extra poliser än så . Och varför är det så? Jo, därför att det är baktungt på polissidan. De civilanställda behövs. De bidrar i utredningsverksamheten och har en väldigt viktig verksamhet i . Men eftersom det tar innan de blivande poliserna börjar komma ut i verksamheten blir det per automatik så att den kraftiga utbyggnaden av polisutbildningen kommer att börja märkas runt om i landet först och framöver. Varje halvår kommer det nu att fyllas på med nya poliser. Jag konstaterar att anställdes 1 075 nya poliser runt om i och av dem 81 i polisregion , så nu växer det på. För att vara tydlig mot kammaren och dem som följer debatten har det varit en ganska bred politisk enighet om att hur polisen fördelar sina resurser avgör de själva. Vi tillser att de får resurser, men exakt var i landet poliserna ska jobba avgör själv. Fördelningen av poliser över landet avgörs av en fördelningsnyckel som tar fram utifrån graden av brottslighet men också befolkningsstorlek. Men jag har sagt att varken regering eller riksdag kommer att acceptera om det efter den stora utbyggnaden inte märks att det finns fler poliser närvarande i hela . Då har tillväxten inte fungerat. Jag har höga förväntningar på att den ska märkas i hela , även om jag vet att det är lite baktungt med polisbemanningen. Men det är ungefär 3 000 polisstudenter inne i verksamheten , och det kommer ut poliser i tjänst vartenda halvår framöver runt om i . Det är en intressant diskussion kring hur man får människor att stanna i vissa områden i . Och jag skulle vilja börja lite tidigare än så, till och med. Jag har haft en aktiv dialog med kopplad till utbildningsverksamheten och inte minst distansutbildningsmöjligheterna. Min bild när jag är ute och reser i landet, inte minst i glesbygd, är att man efterfrågar mer distansutbildningsplatser, för då kan man rekrytera människor som är stadgade och som har en plan att genomföra polisutbildningen men sedan komma tillbaka. Att komma direkt från en polisutbildning, få göra sin tjänstgöring någonstans och sedan flytta hem igen och bilda familj, med allt vad det kan innebära, är en ganska svår manöver att göra som inte passar alla. vill bygga ut distansutbildningen ytterligare, vilket jag tror är ett sätt att lösa detta. Jag nämnde försöksverksamheten, och jag kan ärligt säga att jag inte har besökt den , så jag vet inte så mycket om den. När det här projektet har rullat lite grann ser jag fram emot att göra ett digitalt besök för att se vilka erfarenheter man dragit av det. Jag har för lite kunskaper om exakt vad detta innebär, men eftersom jag fick frågor om det ville jag besvara dem. 51 (M): Det här blir en jättespännande diskussion. Den lokala polisområdeschefen i södra gick ut med en debattartikel i en lokaltidning . Där lyfte han fram att behovet av distansutbildning är jättestort för att kunna öka incitamenten för dem som bor på mindre orter att söka sig till yrket. Precis som jag sa i mitt tidigare inlägg krävs det att polisstudenter som bor på en liten ort trivs och vill bo kvar där för att man ska kunna få ett ökat antal poliser där. Detta gäller många olika yrkeskategorier, givetvis. När det sedan gäller försöksverksamheten, som ministern pratar om, ser jag också fram emot att se resultatet av den. Men vad vi kan konstatera är att många brott sker , att avstånden är långa och att risken för att poliserna ska få för lite nattvila och dygnsvila är stor. Att allt fler inbrott begås i inlandet har vi kunnat konstatera . Det är en stor oro för alla som bor i länets glesbefolkade inlandskommuner, till exempel kring påsktid då många åker till fjällen, vilket man inte får göra men många ändå gör, och husen står tomma. Det är som sagt var en stor oro för många i länets inlandskommuner, och att känna trygghet är svårt när man vet att hjälpen är långt borta. Jag har full förståelse för den oro som människor känner då jag själv blivit utsatt för inbrott i mitt eget hem och allt av värde försvann, så också min trygghet. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att lyfta fram behovet av närvarande poliser. När det gäller civilanställda inom polisen svarade ministern inte riktigt på min fråga om hur vi ska göra för att öka antalet civilanställda där det är få poliser, så att poliser får vara poliser och inte sitter bakom ett skrivbord. 52 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det finns nog all anledning att diskutera vidare hur försöksverksamheten har slagit ut. Jag är lite nyfiken på hur man tänker lösa bemanningen. Ska man ha någon form av beredskap i hemmet? Hur ska man få dem i verksamheten att vara på tåspetsarna ganska snabbt? Kommer det ett larm måste ju patrullen komma iväg ganska snabbt. När det gäller civilanställda kan man faktiskt öka insatserna, så att man får in civilanställda. De har oftast administrativa arbetsuppgifter och kan avlasta poliser. Jag vet inte om de gör så i alla polisregioner, men i alla fall hemmavid har de haft civilanställda på kontoret som med stor framgång utrett brott. Då kan man frigöra polisiära resurser, och poliser kan då komma ut. Vi pratar nu om inland. Som jag sa är det mellan och . De som bor, lever och verkar i det området måste också känna att de har polisen nära till hands om någonting händer. Där är det stora ytor, och finns det bara en enda patrull och den är upptagen med någonting kommer den inte att vara på plats den dagen och kanske inte ens dagen därpå. Precis som statsrådet sa måste man, oavsett var i landet man bor, känna trygghet i att polisen finns närvarande. Jag kan säga att just i inland är polistätheten ruggigt gles. Det är fler björnar än poliser på vägarna. 53 Statsrådet (S): Jag är glad över att vi verkar vara eniga om betydelsen av distansutbildning. Det är en fråga som jag har haft en aktiv dialog med om . utökas dessa möjligheter, och det tror jag är väldigt bra. Det är bra för att man då kan få in en del äldre människor som vill sadla om och bli poliser, så att inte all polistillväxt är väldigt unga människor som kommer rakt in i polisutbildningen. Det är också bra eftersom man har större möjligheter att rekrytera till orter som annars kan ha lite svårt att hitta människor som är rotade med sina familjer och sina liv. Jag tror på denna möjlighet. Det är därför jag är väldigt tacksam över att rikspolischefen har sagt att detta ska utökas framöver. Jag ska bara upprepa det som vi allihop verkar vara överens om: att den stora polistillväxten ska märkas i hela landet. Det är hela poängen med detta. Men jag kan göra frågan lite mer komplicerad. Det är i som vi just nu har störst problem med polistillväxten i . Det är alltså inte helt enkelt när man tittar på dessa frågor. Var är det lättast att rekrytera? Hur behåller man personal? Många av de unga poliserna tycker att det är roligt att vara i , men sedan vill de tillbaka hem eller till sin region. Det vill de kanske eftersom det är ganska tufft att vara polis i . Det finns kanske andra arbeten som lockar här, som gör konkurrenssituationen annorlunda. Kanske lockar de centrala och regionala enheterna en del av de lokala poliserna. Man tar snabbt de duktiga poliserna på fältet upp i organisationen för att man har viktiga projekt i . De är ofta kopplade till . Jag säger inte att det finns ett svar, men det är lite intressant att vi just nu hör varningsklockor om att vi har lite svårt att klara tillväxten just i . Det vill jag förmedla, så att vi har den bilden. Vi vill se fler poliser över hela landet. Det är hela poängen med polisreformen. Jag är glad över att ni vill ha fler frågor kopplade till den här försöksverksamheten. Jag bara noterar att jag tror att facken och polisen har resonerat om att detta kan vara ett sätt att jobba så att man de facto får bättre möjligheter att rycka ut också och . Jag ska följa det. Det är en spännande försöksverksamhet. Låt oss se på det! Men det är inte så att polispatrullerna bara åker runt på måfå i en så stor region som region . Det är inte riktigt så man gör heller, om man ska vara helt ärlig. Då får man åka , och man riskerar alltid att vara på fel plats i en stor region med stora avstånd. Jag tror att de har tänkt igenom detta, men det blir spännande att utvärdera. Hela poängen är att få ut mer polisiära resurser. Jag tror att det är viktigt. Jag sa tidigare att 4 000 av de 5 000 i tillväxten så här långt är civilanställda. menar jag inte att någon av ledamöterna sa detta, men ibland blir det bara en diskussion om att de ska avlasta polisen, ungefär som om de är något slags bihang till dem med polisiära befogenheter. De civilanställda gör väldigt viktiga insatser i utredningsverksamheten och i polisens kärnverksamhet. Det har varit ett stort lyft för . Men det vi ser framför oss är att tonvikten snarare ligger på polisiär tillväxt, för nu har man redan växt på den civila sidan. blir tillväxten alltså mer polisiär, och det tror jag att många människor runt om i ser fram emot. Avslutningsvis gäller det inte minst inbrotten på landsbygden men också på andra ställen runt om i . Vi jobbar nu ganska hårt med krafttag mot de internationella stöldligorna, som driver mycket av denna brottslighet, men också med grannsamverkan och annat som har stor betydelse för att få ned denna typ av brottslighet. Jag tror att vi kan göra väldigt mycket mer på det området. 54 (M): Jag är helt enig med ministern om att vi kan göra mer, och vi kan hjälpas åt att göra mer. Jag delar många av ministerns ingångar här. Vi behöver fler poliser, och vi behöver fler civilanställda för att lyfta upp polisernas betydelse och arbete. Men jag kan konstatera att 2020 fick polisområde Nord 77 civilanställda. Alla gick till kusten, till och . Ingen gick till södra . Och det är södra som min frågeställning gäller. Det är där vi ser behov av betydligt fler poliser, och vi skulle behöva fler civilanställda. Jag efterfrågar incitament så att fler civilanställda och fler poliser vill stanna. Jag ser att vi är eniga om att vi måste förbättra incitamentet gällande distansutbildning, och vi måste hitta andra morötter så att vi får fler poliser att stanna på mindre orter och för att vi ska kunna öka tryggheten i hela vårt land. Det finns landsbygd på många andra ställen än i inland. Bilden kan se exakt likadan ut på många andra ställen. Men det som är intressant är det som ministern påpekar: att polisbristen är störst i . Det är väl inte det jag skulle kalla för landsbygd, direkt. Men jag ser att vi har utmaningar som vi måste hantera, och det är jätteviktigt att vi har åtgärder som gör att vi kan skapa en större trygghet i hela landet. 55 Statsrådet (S): Detta är en viktig debatt om utvecklingen av polisen i hela landet. Det handlar om att vi ser till att tryggheten ökar i alla delar av vårt samhälle. Det är bra att vi är överens om distansutbildningens möjligheter när det gäller att rekrytera på ställen där det annars kan vara svårt att rekrytera. Jag tror inte att det riktigt är min uppgift att skapa incitamenten inom . Det får vara huvudansvarig för, för det är de som fördelar resurserna över landet och som måste bygga karriärvägar men också en organisation som är robust och uthållig. Det är väl också en del av vägen framåt: att skapa attraktiva arbetsplatser på fler platser runt om i nu när de växer. Detta får vi följa , men ytterst är det som måste ta ansvar för att klara verksamheten i hela landet. Avslutningsvis ska jag bara ha en liten regionalpolitisk diskussion. Jag tycker att det är lite spännande. Dessa investeringar sker längs , men det är kraftfulla investeringar. Och norra driver mycket av den industriella utvecklingen i . Vi talar om Northvolt. Vi talar om . Vi talar om återbruksarbetet kopplat till batteriarbetet. Vi har hela omvandlingsplan vid sidan av Hybrit. Det är enorma industriinvesteringar. Nya industrigrenar växer här. Även om det är på kusten skapar det också ett tryck mot norra , som jag tror är väldigt intressant utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv och när det gäller var tillväxten och många av framtidsjobben finns i . Detta också för att en del av de civila jobben kommer att finns kvar i regionen och inte försvinna längre bort. Det tror jag är spännande även för när de bygger ut sin verksamhet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av ålderspresidenten att ajournera sammanträdet till . § 15 Svar på interpellation 2020/21:318 om arbetslöshetens inverkan på välfärden 56 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag ser en koppling mellan arbetslösheten och välfärdens resurser. Vidare har hon frågat mig vilka strukturella reformer jag och regeringen genomfört för att minska arbetslösheten. Slutligen har hon även frågat om vilka strukturella reformer jag och regeringen tänker genomföra för att minska arbetslösheten. Självklart finns det en koppling mellan arbetslöshet och välfärdens resurser. Ökad arbetslöshet och minskad sysselsättning leder, allt annat lika, till lägre skatteintäkter och högre utgifter. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att upprätthålla och utveckla välfärden. Under föregående mandatperiod fördes en ekonomisk politik som vände budgetunderskott till stora överskott och som lade grunden till att var rustat för att hantera de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Fram till den ekonomiska avmattningen i samband med pandemin ökade sysselsättningen med 350 000 personer, varav 250 000 var utrikes födda. har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och denna har bibehållits på samma nivå som innan krisen. Arbetskraftsdeltagandet är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. De strukturella reformerna inom arbetsmarknadspolitiken har under tidigare mandatperiod främst gällt att öka utbildningsinslaget och andra åtgärder för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet. Det handlar bland annat om etableringsprogrammet, insatser för ungdomar, extratjänster och introduktionsjobb. har ökat antalet utbildningsplatser inom vuxenutbildning och yrkeshögskola, vilket kombinerats med åtgärder för att fler arbetslösa ska påbörja studier. Ytterligare åtgärder vidtas nu även för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet. Bland annat förstärks Arbetsförmedlingen, och resurser tillförs för fler deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Detta är strukturellt viktiga åtgärder som kan bidra till förkortade arbetslöshetstider och en effektivare matchning. införs också etableringsjobb och intensivåret för nyanlända. En låg utbildningsnivå riskerar att leda till långtidsarbetslöshet. Regeringen strävar därför fortsatt efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov väljer reguljära studier eller studier vid folkhögskola. Ytterligare resurser har tillförts utbildningspolitiken, och regeringen har också underlättat för arbetslösa att studera inom det reguljära utbildningsväsendet med bibehållen ersättning. Arbetsförmedlingen reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen följer utvecklingen och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. 57 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Mitt allra första sommarjobb var i . Jag skötte en tombola. skulle det antagligen inte vara lagligt, men det var mitt första jobb. har jag och många andra i vår generation haft många olika jobb. Det innebar först och främst en lön som gjorde att man kunde köpa de där sakerna som man så gärna ville ha men kanske inte fick av sina föräldrar. När vi blev lite äldre handlade lönen om att kunna betala hyra och sätta mat på bordet, och när barnen kom handlade det naturligtvis om att kunna ge dem allt vad de behövde, inklusive julklappar och födelsedagspresenter. En lön innebär frihet. Men ett arbete handlar såklart om så mycket mer än lönen. Det handlar om att ha arbetskollegor och att finna en mening och ett syfte med det man gör. Under dessa pandemitider tror jag att många av oss har blivit påminda om vad vi längtar tillbaka till, till exempel att kunna stå vid kaffeautomaten – även om kaffet är rätt blaskigt – och bara prata med sina kollegor. Därutöver, fru talman, finns en annan dimension av att många jobbar, och det är att ju fler som jobbar desto fler är det som är med och betalar skatt och kan finansiera välfärden. Det är därför jag tycker att det är så djupt bekymmersamt, både för människor som är arbetslösa och för välfärdens framtida finansiering, att så många människor nu är arbetslösa. Då kanske någon tänker: Jamen, det är ju en pandemi, så såklart är det många som är arbetslösa.