prot · H90934 · 2021-11-25 00:00:00 — Vi kan inte börja luckra upp eller försämra våra miljökvalitetsnormer för att någonstans bevara eller gynna en viss typ av vattenkraft med stora eller ibland mycket stora miljökonsekvenser. Detta innefattar även vandringsfisk som lax och ål – men det, fru talman, är en annan historia. 28 (M): Att säga att är ett hav med problem är tyvärr ingen överdrift. Gemene man påminns nog om det i samband med de vanligt förekommande algblomningarna, men det är bara en yttring av ett marint ekosystem som är satt i gungning. Forskare, bland annat från Östersjöcentrum, och boende längs kusten har uttryckt sin oro , och även den internationella forskarorganisationen har sett problemen. rekommenderade de därför EU:s fiskeministrar att helt enkelt införa ett fiskestopp för den unika Östersjötorsken i delar av . Man menade att det var angeläget eftersom individerna hade blivit väldigt små och magra som könsmognaden inföll allt tidigare. Dessvärre ser vi nu liknande tecken för sill- och strömmingsbestånden, den fisk som har bidragit starkt till livsmedelsförsörjningen i vårt land. Situationen är i högsta grad oroväckande. Därför är det bra att vi ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet är överens om att det nu måste vidtas flera åtgärder för att nå ett långsiktigt hållbart fiske och kunna värna både fisk och jobb i kustsamhällena. har, liksom framför allt från , ställt många frågor till den S-MP-regering vi hade och lagt fram förslag på åtgärder för att bättre gynna hållbart fiske i . Men egentligen var det nog först efter en uppmärksammad debattartikel som skrevs under av och som någonting tog fart. I artikeln nämnde vi moderater att vi hade för avsikt att lägga fram ett förslag till . När detta väl var skrivet kom det sedan fyra till . Det är alltså fem olika initiativ som ligger i botten för detta betänkande. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Som vi har hört är samsynen god. Efter diverse frågestunder och hearingar med olika aktörer och forskare vidtog förhandlingar, som jag måste säga gick förhållandevis lätt att hantera. Dessa har resulterat i nio förslag till tillkännagivanden som vi vill lägga fram till regeringen. Hantera nu detta och gör det snabbt! är vårt besked och budskap. I några frågor har vi till och med tjuvstartat. Det gäller bland annat den om att förvaltningsplanen bör revideras och att EU bör agera där. När vi framförde till dåvarande statsrådet, eller till statssekreteraren som var med, att detta är en fråga som vi anser att regeringen bör lyfta vid nästa möte i jordbruks- och fiskerådet svarade statssekreteraren – jag vet att nämnde samma sak – som det brukade heta: Nja, nu är inte rätt tidpunkt; vi får dröja. Det här är inte rätt; vi kan inte ta det . Det måste ni förstå. En majoritet i utskottet stod dock, tack och lov, på sig, och detta fick också stöd i . Vi menar att det var viktigt, för den nuvarande planen, som gäller, utarbetades . Kunskaperna har ökat markant, även om den biologiska interaktionen. Att bortse från detta är tjänstefel när vi från politikens håll faktiskt ser samma problematik. Vad forskningen framför allt har kunnat visa är att det inte finns bara ett sillbestånd, eller ett som är uppdelat i fyra. I finns tre genetiskt unika bestånd av sill, varav något leker och något . Då kan man inte kontinuerligt tillåta samma typ av fiske, utan här måste man väga in för och emot så att vi garanterar en hållbarhet för samtliga dessa bestånd. En fråga som har diskuterats mycket, inte minst i medierna, fru talman, är en utflyttning av trålgränsen i . Detta är något som vi moderater förespråkar och har begärt att S-MP-regeringen ska agera för, dock utan att tidigare få gehör. Men har vi i utskottet enats om att detta ska ske på prov. Det står vi bakom, men vi vill i ärlighetens namn uttrycka viss tveksamhet till utskottets lösning på detta. Vi vill ju inte att utflyttningen ska resultera i att bara svenska båtar utestängs från fisket innanför den nya gränsen. Vi har därför uttryckt detta i ett särskilt yttrande. Då det gäller utflyttning av trålgränsen vill vi moderater också betona vikten av att de undantag som föreslås för fiske där fångsten sorteras och är direkt ämnad att bli livsmedel verkligen beaktas och följs upp i särskild ordning. Vi har förstått att det är mycket viktigt att detta blir tydligt, inte minst exempelvis då fiskekvoter ska fastställas, så att man inte slår undan benen på den kvarvarande förädlings- och beredningsindustrin utan kan upprätthålla livskraftiga samhällen längs stora delar av . Det småskaliga fisket ser stora utmaningar när det kommer till generationsskiften och framtidstro. Det är därför viktigt att vi tar särskild hänsyn till det och underlättar för fiskare som väljer att förädla sin fisk. I dessa fall är det sällan fisken som avgör huruvida man får licens eller ej utan tillgången på yrkesfiskelicenser – antalet licenser. Detta är ett påtagligt problem, och även HaV har sagt att vi politiker måste gå in och ändra det. Det är det vi nu gemensamt gör med detta betänkande. Vi ser att det finns en bristande lokalkännedom. Får vi en licensgivning med tillstyrkan från en lokal länsfiskekonsulent får vi en bättre fördelning och kan också värna det småskaliga fisket. är situationen så absurd att en fiskare som jag talade med, som arrenderar fiskerätt, inte har rätt att förädla sin fisk. Han får ingen yrkesfiskelicens – den måste han ha först – och sedan har han inte rätt att förädla därför att han fiskar för lite. Som någon sa är det inte den lilla kvoten som stjälper fisket i utan naturligtvis de större fångsterna. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Jag har nämnt utskottets samsyn, fru talman. Men det finns ett område där vi inte lyckats, och det gäller hur vi ska hantera säl och skarv. En majoritet av oss tycker att vi på något vis måste hantera detta och kunna reglera det hårdare. Det är nämligen ingen tvekan om att säl och skarv orsakar problem. Glupska skarvar äter fisk vardera. Sälar hittas nu dessvärre självdöda på klippor därför att de inte får nog med föda. Allt detta måste hanteras. När det gäller sälen finns också risken att den fortsätter att sprida sälmask och andra parasiter som kan påverka de svaga torskbestånden än mer negativt. Vi tycker att det är lite trist att vi inte får med oss och på detta. Man hänvisar till Miljömålsberedningens utredning och till att den nu ska behandlas. Det är jättebra att vi försöker få en enhetlig hantering av detta. Men faktum är att även Miljömålsberedningen framhåller att det behövs en helhetssyn i förvaltningen av både fiskbestånden och bestånden av säl och skarv. Är det inte detta man kallar en ekosystembaserad ansats? Därför är det olyckligt att vi kommer att dröja med detta. De stora problem som finns här och kommer att skjutas , och vi kommer att bara få hantera situationen som den ser ut. Men nio förslag för att bidra till ett hållbarare fiske i är inte illa. vill vi nogsamt poängtera vikten av att arbetet med att förbättra vattenmiljön i accelererar. Det finns glädjande uppgifter som visar att man faktiskt har sett en vändpunkt. Närsalter som kväve och fosfor börjar successivt avta. Men det tog att nå den extrema topp på föroreningskurvan där vi befinner oss , så det kommer att ta tid att plana ut detta och vända effekterna. Avslutningsvis, fru talman, vill jag rikta ett tack till mina kollegor i utskottet för att vi har lyckats baxa detta betänkande ända hit, men jag vill också tacka kansliet. Jag vill särskilt lyfta , som har skrivit betänkandet. 29 (SD): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det som fiskarna – de som fiskar, alltså – ofta ser som det största problemet är säl- och skarvproblematiken. Jag ska börja med att prata lite om skarven. De bestånden behöver minskas kraftigt. Skarven utgör en ansenlig population i , med många häckande par, och detta påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitära olägenheter för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar. Därför är allmän skyddsjakt på skarv på eget initiativ bra såväl ur förvaltningssynpunkt som ur ett naturvårdsperspektiv. har faktiskt flest skarvar och skarvkolonier i . gjorde en inventering 2006 – det är nu – som gav vid handen att det då fanns cirka 45 000 häckande par. Det var bara som var i närheten med 40 000 häckande par och 200 000 individer. Det har inte gjorts så många rikstäckande inventeringar utan bara inventeringar i olika län, men jag har sett uppgifter om att det kan finnas runt 250 000 skarvar. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i var skarven mer eller mindre borta, och 1975 fanns det 340 par i . Det var innan vi gick med i EU. Det fanns tidigare en typ av allmän jakt. Riktigt hur den var reglerad vet jag inte, men den stoppades i och med att vi gick med i EU 1995. Därefter har det varit fågeldirektivet som har styrt detta, och därför har vi nu skyddsjakten att förlita oss på. Glädjande är dock att utskottet bedömer att det finns anledning för regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att begränsa tillväxt, liksom att regeringen ska se över möjligheterna till fleråriga tillstånd för skyddsjakt. Man ska också se över möjliga komplement till skyddsjakt, till exempel oljering och prickning av ägg, med ett större fokus på dessa sistnämnda åtgärder som SD ensamt yrkat på i utskottet. yrkesfiske står inför stora utmaningar. förslag om 2021 års fångstkvoter, som är verklighet, innebär minskade fångster för flera av kommersiellt viktiga bestånd. Sill- och strömmingsbestånden i centrala har till exempel minskat drastiskt . Det är nödvändigt med åtgärder för strömmingsbeståndets återhämtning. Det ska vara möjligt att bedriva såväl storskaligt som småskaligt yrkesfiske i , tycker vi, även om det slutligen är den enskilde entreprenören som väljer typ av båt, redskap och hamn att landa sin fångst i. Det är målsättning att bevara och utveckla ett flertal hamnar vid där fisk kan landas och tas om hand av lokal livsmedelsindustri. Ett aktivt fiske med livskraftiga fiskeentreprenörer skapar levande kustsamhällen längs våra svenska kuster, vilket skapar jobb och därmed liv i skärgården. Det finns väl inget tråkigare än att komma till gamla fiskelägen där det är helt dött och det inte finns några fiskare kvar? Det hänger några nät och kulor och dinglar som ett minne från en svunnen tid. Som sagt finns det ett egenvärde i att hålla det småskaliga fisket levande, liksom de hamnar och rökerier som det sysselsätter längs . Om vi flyttar ut trålgränsen för större fartyg skulle den småskaliga näringsgrenen för fiskare få större möjlighet att fortleva, vilket skulle utveckla fisket som den anrika näringsgren det är. I många fall handlar det om yrkeskunskap som förts vidare från en generation till en annan. Det är glädjande med enighet i när det gäller att det småskaliga kustnära fisket och fisket med regional anknytning där fångsten sorteras vid landning ska värnas. Glädjande är också att utskottet anser att regeringen bör agera, dels för att flytta ut trålgränsen på prov, dels för att begränsa det trålfiske som tillåts innanför trålgränsen. Glädjande är också att man framhåller vikten av att begränsade undantag kan ges dels för det småskaliga kustnära fisket vars fångster går till humankonsumtion, dels för fiske med regional anknytning vars fångst sorteras vid landning. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Vi ser av flera skäl ett stort värde i att en levande lokalförankrad fiskerinäring bibehålls. Fisket har kulturhistoriska värden. Det är viktigt för kust‑, hamn- och skärgårdssamhällenas identitet. Det är också viktigt för jobb, företagande och besöksnäring i de ofta små lokalsamhällena och därmed också för ambitionen om livskraftiga lokalsamhällen på landsbygd och i skärgård. Även licensjakt på vikare bör diskuteras med tanke på den prekära situationen för siklöjan i . Tillgängliga data visar att vikarens predation av siklöja är minst lika stor som det uttag det kommersiella fisket står för. Detta säger i ett remissvar till . SLU anser att restriktiva villkor riskerar att begränsa möjligheten att verkligen minska de negativa effekterna av vikare och knubbsäl. Om dessa arter fortfarande ska förvaltas genom skyddsjakt bör jakt även medges inom från fiskodling, fredningsområde för fisk och utsättningsplats för fisk. På har fiskarna samma problem med knubbsälen som näringar upplever på östkusten med gråsälen. Kustfisket i , , och brottas med samma skador på redskap och fångster som östersjöfisket. Enligt forskare är knubbsälen ett stort hot mot torskbestånden, då den äter torsk i och . Även i är problematiken likartad, där vikaren lever längs kusten i Norr- och . Här är siklöjan hotad, och därigenom också den berömda löjrom, som EU har tilldelat det starkaste livsmedelsskyddet Skyddad ursprungsbeteckning. Forskare har föreslagit att fisket ska minska kraftigt. På , där står i världens centrum, är löjrom en återkommande förrätt. Näringen har tidigare deklarerat att det finns en risk för att den försvinner från marknaden om man inte får bukt med ökningen av vikare. Det blir enligt branschen också svårare och svårare att få in strömming till surströmmingsindustrin, vilket även hotar den om ingenting görs mot den sälexplosion som forskare beskriver. Utifrån beskrivna verkligheter vill vi även bevilja licensjakt på dessa två arter av säl. Det är därför positivt att utskottet anser att regeringen bör vidta åtgärder för att öka jakten på säl och att detta bör ske genom en större licenstilldelning för säljakt, framför allt gråsäl, men man bör överväga om också vikare och knubbsäl kan komma i fråga för beståndsreglerande jakt, och reglerna för jakt på säl bör ses över. är ett svårskjutet djur. Tillstånd kostar pengar. Det krävs kännedom om var sälen får skjutas. Båtinnehav krävs, och djuret måste tas om hand. För att öka incitamenten att alls nå upp till de kvoter som tilldelats vid skydds- och licensjakt behöver kanske säljägarna få ersättning för att fler ska kunna tänka sig att göra en insats för att fylla de tilldelade kvoterna. Detta skulle också minska risken för skadeskjutna sälar och tjuvjakt. Licensjakt på vikare och knubbsäl har SD ensamt yrkat på i utskottet tidigare. 30 (C): Vi debatterar ett antal utskottsinitiativ under rubriken för att rädda fiskbestånden i . talare i debatten har ju både läst upp alla punkter högt och pekat på att de är nio till antalet. Jag tänkte uppehålla mig vid några olika delar som jag tycker är särskilt värda att ta upp. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i I utskottet har vi av olika anledningar tagit upp fiskefrågorna, och vi har en fiskegrupp som man kan koppla till EU:s fiskepolitik där vi på olika sätt belyser detta. Det är väl bra att vi nu är ett i princip enigt utskott som tillsammans väljer att lyfta dessa frågor i de här utskottsinitiativen. För del är det otroligt viktigt med våra kustbygder och den roll som det kustnära småskaliga fisket och det regionala fisket har spelat och förhoppningsvis kommer att spela framöver. De är ett viktigt led i den svenska livsmedelsstrategin och kan också på olika sätt vara viktiga för entreprenörskap och utveckling i våra kustbygder. Precis som en del tidigare talare vill jag tacka alla de yrkesfiskare och organisationer som vi har haft förmånen att få träffa i beredningen av det här utskottsinitiativet och vid andra möten som vi haft på egen hand och tillsammans. Den gemensamma kunskap som vi därmed har kunnat tillägna oss kommer här till uttryck i ett gemensamt utskottsinitiativ. Det är bra. Vi har valt skrivningar om att på prov flytta ut trålgränsen för att begränsa det trålfiske som tillåts innanför gränsen, men vi vill att undantag ska kunna ges till det småskaliga fisket. Vi skriver också om beslut om fiskekvoter. Detta tillkännagivande känns otroligt viktigt, och jag tror att vi alla har förhoppningar om att det ska finnas en regering som också kan ta arbetet vidare. Låt mig också nämna regler och administration i det här sammanhanget. För del känns det viktigt att det på olika sätt arbetas för att underlätta detta, så att det står i proportion till den verksamhet som bedrivs inom till exempel det kustnära fisket och det regionala fisket. Genom att man underlättar detta på olika sätt kan de delarna i det svenska fisket få en mer framträdande roll i genomförandet av den svenska livsmedelsstrategin. Flera företrädare har nämnt krångellistan. Vi var, som sagt, ett antal som deltog i ett fiskeseminarium härförleden. Jag kan väl ändå i detta sammanhang få hylla vår utskottsordförande lite grann, som var den som efterfrågade en form av krångellista från Eldrimner: Hjälp oss att hitta politiska förslag om det som ni ser som problem och som blir möjligt för oss att arbeta med politiskt! Det är klart att det är en väldigt viktig del. Jag tänker att vi alla har mött bedrövade fiskare som på olika sätt kan visa hur hållbara redskap förstörs av säl i fisket och att fångsten delvis är förstörd ur ett humankonsumtionsperspektiv kopplat till de angrepp som både säl och skarv har gjort på den fångst som väntar på att tas upp. Därför är det bra att det i detta utskottsinitiativ finns tydliga skrivningar kopplade till flera sorters sälar men också till skarv, så att vi verkligen kan komma åt den problematiken och på det sättet vara med och skapa ett mer hållbart fiske. Fisket är en del i livsmedelskedjan, men det är också viktigt med det ekosystem som vi vill värna på olika sätt. Med detta utskottsinitiativ löser vi inte problematiken, men vi tar ett antal steg som är viktiga för oss. Det handlar om att visa hur vi politiskt har arbetat för att via krångellista och de delarna eller via olika politiska förslag skapa förutsättningar för ett hållbart fiske i . Vi i har ibland fått kritik från till exempel för att vi har lagt fram ett antal utskottsinitiativ. Det var lite uppfriskande när självt valde att lägga fram ett utskottsinitiativ , trots att man vid det tillfället tillhörde . Men det är väl viktigt att man kan bryta praxis ibland och därmed också skapa ett ytterligare tryck i frågan om ett hållbart fiske. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Med de orden, fru talman, skulle jag vilja yrka bifall till utskottets förslag i detta betänkande. 31 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. är det meningsfullt, när vi får tala sakpolitik. Det är inte man har den känslan. Men , i denna viktiga fråga, är det viktiga saker vi lyfter upp. Utskottets förslag i betänkandet, som ligger på bordet, står vi i Liberalerna bakom på alla punkter. Det är ett resultat av att vi agerar när vi finner det nödvändigt att agera. är det nödvändigt. Är det inte så att fisken, av alla djur, kom först? Tillåt mig att bli lite existentiell – jag har en fallenhet för det. Oavsett vilken tro eller icke-tro man bär med sig om djurlivet på denna planet kom fisken först. Jag tänker på havets evolution och att fisken kröp upp på land eller på skapelseberättelsens fjärde dag och att det första djur som blev skapat var fisken. När människan sedan fanns, enligt skapelseberättelsen, var det första uppdrag som människan fick att härska över havets djur – fisken. när rapport efter rapport, nyhet efter nyhet, når oss om att bestånden av fisk i blir mindre till antal och storlek är det ingen av oss som med lätthet kan vifta bort just det. Inom oss finns detta: att fisken är otroligt viktig för vår natur och vår planet. Hela ekosystemet i vår vilar på bestånden av fisk. Det är som att människan fick en uppgift: Ta hand om fisken! Jag ger dig en uppgift. Kan du klara den? Ta hand om fisken! Om vi inte klarar att ta hand om naturen och om vi inte ens klarar att ta hand om fisken, hur ska vi då kunna skapa en regering? Det vi talar om här och i vårt miljö- och jordbruksutskott, som jag är en glad och ny ledamot i, är att just fisken är så viktig. Och naturen är så är viktig. Den förser oss med mycket. Jag vill uttrycka min ödmjukhet i frågan. Vi i miljö- och jordbruksutskottet har verkligen fått djupdyka i den komplexa utmaningen om hur vi på bästa sätt kan rädda beståndet i . Vi ser ett lågt bestånd av fisk, fru talman. Det är konsekvensen av ett överfiske. De fiskarter som drabbas hårdast är de med långsam tillväxt och låg produktivitet, ofta rovfiskar. Ett hårt fiske ger effekt i hela ekosystemet och inte bara på just de arter som fiskas. hade Liberalerna sitt landsmöte, och vi fattade många goda politiska beslut. Liksom utskottet har enighet hade vi enighet kring många goda förslag. Jag lämnade det landsmötet med många goda motioner som vi hade sagt ja till. Flera av dem hade just denna gemensamma nämnare: att rädda fiskbeståndet i . Åtta stycken tydliga motioner behandlade detta, och alla röstades igenom med ett rungande ja. Det är med vårt parti i ryggen som jag står här – det är dagsfärskt – och kan säga att vi står upp för att flytta trålgränsen . Det är viktigt. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i I det utskottsinitiativ som Liberalerna väckte trycktes det på att det skyndsamt behövs åtgärder för att rädda fiskbestånden. ser vi dessa nio förslag: Det handlar om på prov, om översyn av förvaltningsplanen för fiskbestånd, om deltagande i regionala samarbetsorgan och , om beaktandet av det viktiga småskaliga fisket och fiske för direkt användning som livsmedel, om regellättnader för småskaligt fiske, om förvaltning av skarven, sälen och storspiggen och om vattenkraftens ekologiska betydelse. Det går inte att säga annat än att politiken levererar när dessa nio förslag läggs fram. Man sitter inte bara på sina händer. Vi gör något som spelar roll. Men det hade inte varit möjligt utan en bred majoritet i vårt utskott. Även om vi i våra anföranden värnar och trycker på olika saker kring dessa punkter går det inte att säga någonting annat än att vi har fullgjort den uppgift som vårt utskott fått. Vi sätter fisken först. Vi klarar det. Jag ska säga några ord om storspiggen. Det är inte politikernas roll att besluta i detaljerna, utan vi ska, när vi har varit nere i detaljerna, använda örnblicken och skåda över helheten, få ett större perspektiv och fatta våra politiska beslut utifrån det. Detta är ett sådant exempel. Vi ser storspiggens expansion. Vi fick höra här av att det har varit så tidigare i historien. Men det är åter så. Det behöver vi ta tag i. fanns det 50 gånger mer spigg i än . De har ökat år för år. Och det är konstaterat att effekterna på abborre och gädda är stora där storspiggen expanderar. Olika forskargrupper kan genom detta beslut öka kunskapsunderlaget om på vilket sätt storspiggen påverkar ekosystemet och verka för åtgärder för att begränsa storspiggens tillväxt. För egen del krävs det inte mer forskning än att jag åker ned till mina föräldrar i Tjust skärgård, utanför , och tar kajaken ut i den grunda skärgården för att jag ska kunna konstatera att storspiggen finns överallt. Sist men inte minst vill jag nämna betydelsen av fiskens vandringsvägar. Även här har jag ett färskt landsmötesbeslut bakom mig. Vi har fattat beslut om att verka för fiskens vandring från kust till fjäll. Även om detta som sagt kan upplevas som lite detaljerat vet vi att mängden lek- och uppväxtområden är en grundläggande faktor som påverkar mängden vuxen fisk, och detta påverkar även det småskaliga fisket stort. Det behövs mer forskning och kunskap om vattenkraftens påverkan på hotade bestånd för att tydliggöra vattenkraftens ekologiska betydelse. Det finns kunskapsluckor som vi behöver fylla ut så att bra beslut kan fattas, till exempel i frågan om olika passagelösningar i våra vattendrag. Regeringen bör därför ta initiativ till en större kunskap om vilken påverkan det har på våra ohotade arter och framför allt den akut hotade ålen. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Som sagt: Vi har fått ett uppdrag, en uppgift, varken mer eller mindre. Vi sätter fisken först. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) § 9 Bättre uppföljning av läkemedel för djur betänkande 2021/22:SoU7