prot · H80999 · 2021-03-24 00:00:00 — måste säkerställa att återhämtningspaketet bidrar till att stärka de offentliga finanserna i EU:s medlemsländer och att strukturella reformer görs så att finansfrågor i fortsättningen hanteras på den nationella nivån. måste också vara mycket tydligt med att vi är emot alla typer av skatter på EU-nivå. Det finns förslag som på en digitalskatt och en skatt på finansiella transaktioner. Om dessa förslag konkretiseras och läggs fram kommer vi kristdemokrater att rösta emot dem. De ska inte genomföras. Läggs förslagen fram måste använda sitt veto. Den kompromiss som gjordes blev inte en framgång för – tvärtom. När väl var framme vid att fatta beslut stod vi i praktiken i valet mellan kompromissen och att ställa vid sidan, med oöverskådliga konsekvenser för oss och för EU som helhet. Vi kommer att fullfölja våra tidigare ageranden i i den här frågan och därför avstå i omröstningen . Jag yrkar också bifall till och motivreservation i ärendet. 27 (S): Det europeiska samarbetet är viktigt för . Vårt lands ekonomi är till stor del uppbyggd på export. Bra och konkurrenskraftiga svenska produkter köps av andra länder, framför allt i EU, och det finansierar både vår import och mycket av vår välfärd. är beroende av samarbeten och en reglerad handel. Därför behöver vi EU. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Ekonomin i är välskött, förstås sedd i en global jämförelse men också i en europeisk. Det är grundskälet till att vi är så kallade nettobetalare till EU, det vill säga att vi betalar mer i medlemsavgift till Europeiska unionen än vad vi får tillbaka av EU-budgeten. Medlemskapet är dock värt avgiften. Flertalet uträkningar visar nämligen att vi som land tjänar ekonomiskt på att ingå i unionen med den tillgång till den fria inre marknaden och de handelsavtal som det innebär. Även om det förstås är svårt att avgöra exakt beräknas värdet i genomsnitt ligga på . Utöver de ekonomiska fördelarna med medlemskapet och de skalfördelar som en europeisk samordning kan ge innebär EU även att vi kan lösa politiska frågor bättre tillsammans än vad vi skulle var och en, till exempel klimatfrågan och brottsbekämpningen. är också en tydlig röst för ordning och reda i statsfinanserna, och vi är en tydlig röst för restriktiv budgetpolitik i EU. Inför förhandlingen av EU:s långtidsbudget var läget mycket tufft. Det är viktigt att komma ihåg det. I och med utträde försvann inte bara 66 miljoner människor från EU, utan det blev också ett stort hål i unionens intäkter. Många länder såg framför sig att bland annat skulle fylla upp det där hålet genom att öka sin medlemsavgift markant. hållning var däremot att EU naturligtvis borde rätta mun efter matsäcken och i stället minska sina utgifter. Så var fältet upplagt och läget var låst. Det mandat som fick med sig in i förhandlingen från riksdag var mycket tydligt. Det största och viktigaste var en låg budget och att hålla nere medlemsavgift. En annan stor och viktig fråga, som också var avgörande för , var krav på att länder ska leva upp till rättsstatens principer för att få pengar. Det såg länge kärvt ut för båda dessa positioner. Men när så förhandlingen var över kunde vi läsa följande i ett uttalande från statsministern: ”Trots ett svårt utgångsläge har svenska intressen och prioriteringar fått stort genomslag. avgift har hållits nere, rabatterna är de största någonsin och någonsin finns ett regelverk i EU där respekten för rättsstatens principer kopplas till utbetalning av gemensamma medel. Det är en stor förändring.” Att , med förutsättningarna som rådde, lyckades alliera sig med några få likasinnade och hålla emot de stora och många länderna i EU som tyckte att vi skulle betala mer och ro hem att medlemsavgiften hålls låg är en bedrift. Budgeten hålls nere, rabatterna är kvar och avgiften bedöms sammantaget uppgå till en andel av bni som motsvarar ungefär samma andel som perioden –2020. En del av förhandlingen handlar om EU:s egna medel. Vissa sådana finns , såsom intäkter från tullar och moms. Men det finns också förslag på nya. Vår principiella hållning är att vi motsätter oss att flytta över beskattningsrätt till EU. Det ska ligga hos medlemsstaterna. Dessutom vill vi inte att beslut i skattefrågor ska kunna fattas med kvalificerad majoritet utan endast med enhällighet. Det vill säga att samtliga måste rösta för om det ska bli något. Med det som utgångspunkt kan vi även se pragmatiskt och från fall till fall på frågan om egna medel, som när det gäller avgift för icke återvunnen plast, vilken nu har införts. Den avgiften innebär nämligen att länder som är duktiga på återvinning, som , får en lägre sammanlagd medlemsavgift. Den kunde vi därför ställa oss bakom. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Den stora frågan när det kommer till egna medel handlar förstås om . Mitt under förhandlingarna om den nya långtidsbudgeten slog coronakrisen till. De ekonomiska konsekvenserna av pandemin har vi ännu inte full kännedom om. Däremot vet vi att det kommer att krävas återhämtning – nya investeringar, nya jobb och nya skatteintäkter. För att åstadkomma det enades EU:s stats- och regeringschefer om en återhämtningsfond som innebär att EU gemensamt får låna som sedan får gå till medlemsländerna i form av lån och bidrag. För svensk del är det mycket viktigt att återhämtar sig. Det är förstås viktigt socialt och demokratiskt att människor får jobb och trygghet. Likaså är det viktigt ur en säkerhetspolitisk aspekt att inte stormaktsintressen utanför EU utnyttjar denna situation. Sedan är det såklart också mycket viktigt för svensk ekonomi. Utan en stark europeisk efterfrågan lider vår export. För oss är det därtill av betydelse att återhämtning bygger starkare och mer produktiva ekonomier och också, så som avses, bidrar till omställning, till strukturomvandling och till ökad digitalisering – det vill säga att pengarna används rätt. Syftet behöver, som alltid, vara att samtliga länder i EU får en sund tillväxt och idkar budgetdisciplin. Därför ska också återhämtningen följa de landsspecifika programmen. Avslutningsvis, herr ålderspresident: har stor nytta av Europasamarbetet. Vi har ett ansvar som politiker att se till helheten, att vi både är nettobetalare och tjänar på medlemskapet, att vi både ser ett som återhämtar sig och driver på för stramhet och för att hålla avgiften låg. Syftet är att det ska tjäna både svenska medborgare och våra skattepengar och nå högre gemensamma europeiska värden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 28 (SD) replik: Vi vet vad som ligger på bordet och vad det är som vi ska besluta om . Det är ett enormt skuldberg på . insats är i storleksordningen som ska betalas tillbaka under nästan en . har infört medborgarlön. och har fortsatt kroniska budgetunderskott. I min värld i alla fall har vi enorma behov på hemmaplan, här i . Vi har ett underfinansierat rättsväsen, vi har en ökande arbetslöshet och vi har framför allt ett underfinansierat pensionssystem. har högst pensionsålder i EU. Vi har också störst andel fattigpensionärer i . Då måste man någonstans prioritera mellan dessa saker – ge bort pengar till andra länder eller satsa dem på hemmaplan. Tycker inte Socialdemokraterna att det är bättre att vi satsar på våra äldre än att vi skuldsätter våra barn? 29 (S) replik: Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Jag tackar ledamoten för frågan. I grund och botten finns det förstås med här om man värnar samarbetet i EU och om man värnar det svenska medlemskapet. Vi ser att och är intimt sammanbundna. Den svenska ekonomin går inte att isolera från den europeiska. Det är bra för samarbetet, för vår framtid och för svensk ekonomi att går bra. Därför ser vi till att skapa en helhet där vi både får en återhämtning och värnar svenska skattebetalare och svenska ekonomiska intressen. Det går inte att isolera enskildheter i en budget, utan de hänger ihop. När det gäller helheten har vi i denna förhandling sett till att få ned medlemsavgiften, vi har fått en klausul om rättsstatens principer och vi har fått en återhämtning som kommer att vara bra och nödvändig för . Vi har alltså sett till att hålla ned den svenska avgiften. Det är viktigt för svenska skattebetalare. Utifrån utgångsläget är det faktiskt en väldigt bra sak att vi håller ned både avgiften och kostnaderna för skattebetalarna och att vi får en återhämtning i . Det kommer att hjälpa jobb och ekonomi i och jobb och ekonomi i . 30 (SD) replik: Detta är en lagom naiv inställning. Man säger att vi kan göra både och. Vi kan ge bort våra pengar till någon annan. Men vi kan också satsa jättemycket på de behov som vi har på hemmaplan. Det kan man inte göra, inte för samma pengar i alla fall. I så fall får man hitta nya pengar någon annanstans. De som vi går in med här kan vi inte använda för att rusta upp exempelvis det svenska ålderspensionssystemet – det finns andra behov också. Dessa pengar är borta. De har regeringen skickat iväg till , och . Då kan vi inte använda dem för att stärka ålderspensionssystemet i . Det är en naiv infallsvinkel att man vill göra både och – göra allt. Det funkar såklart inte. Detta kan inte vara en förutsättning för att vi ska ha ett samarbete i EU, alltså att vissa länder ska ge pengar till vissa andra länder. Det är sådana saker som riskerar att sabotera samarbetet i EU. Många länder blir, med rätta, rätt förbannade. Sedan förstår jag inte riktigt hur man kan vara nöjd med utfallet av de förhandlingar som regeringschefen och andra har genomfört. Utfallet är ju inte särskilt bra. Faktum är dessutom att regeringschefen var den första att kasta in handduken. Det var ändå några länder – de som brukar kallas frugal four, sparsamma fyran, alltså , , och – som har ett ganska tajt samarbete och som stod emot detta. Faktum är att kastade in handduken först av dessa fyra för att gå med på detta. Jag kan verkligen inte begripa hur man kan vara nöjd med utfallet i dessa förhandlingar. Jag fattar inte det. Man borde skämmas. Det är vad man borde göra. 31 (S) replik: Vi menar att det är dåligt för svensk ekonomi, för svenska pensioner och för svensk välfärd om är i misär. Det är dåligt. Då blir det ingen efterfrågan på våra produkter. Det gör att vi inte får några jobb i . Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Sedan har vi många synpunkter på budgeten. Vi har många ambitioner. Vi har ambitioner för . Vi vill egentligen ha mindre jordbruksstöd, och vi vill exempelvis ha mer forskning. Vi vill ha ett flertal förändringar. Men det fanns någonting som var viktigast och där gjorde medskick inför förhandlingarna, och det var att man skulle hålla ned avgiften och att man skulle se till att stödja rättsstatens principer. Här har förhandlingen levererat. blir på sätt och vis själv svaret skyldig. Om hade velat göra en annan förhandling med ett annat utfall, vad hade i så fall varit beredda att sälja? Hade ni i en förhandling varit beredda att sälja bort en lägre avgift och acceptera en högre avgift? Hade det varit värt det för er? Hade det varit värt att få slopade rabatter, som hade slagit mycket hårt mot svenska skattebetalare? Här är SD svaret skyldigt. Med denna förhandling har vi värnat både svenska skattemedel och intressen och vilja. Dessutom har vi fått en återstart i som är viktig för såväl som . 32 (M) replik: Historiskt har och Socialdemokraterna en ganska stor samsyn gällande värdet av ett EU-medlemskap. Det vi inte verkar vara överens om är hur man ska representera och företräda i EU. När man hör närmast skryta om hur bra det har gått för i de här förhandlingarna blir man faktiskt lite beklämd. Vi påpekar i vår motivreservation att detta inte är en framgång för . Regeringen har inte lyckats med de målsättningar hade satt upp; det är ju bara att konstatera det. Vi hade ett mål om att krympa EU-budgeten i linje med britternas utträde, och vi hade som mål att det inte skulle bli en återhämtningsfond som gav stora bidrag. Båda dessa saker har misslyckats, och då går det inte att säga att detta är en jättestor framgång för . Det tycker inte jag. Att Socialdemokraterna är så nöjda med förhandlingarna är väl en politisk linje – man vill visa att regeringen har skött sig – men vi delar som sagt inte den åsikten från oppositionens sida. Sedan landar vi från oppositionspartierna lite olika gällande om vi vill avvisa och använda det svenska vetot eller, som och , avstå. I grunden är vi dock missnöjda med hur regeringen har lyckats med detta. När jag hör vara så här nöjd kan jag konstatera att den som är nöjd kanske också är mindre engagerad nere i . Jag nämnde även detta med den sociala pelaren och taxonomin, det vill säga hur regeringen har misskött de frågorna. Jag skulle vilja ställa frågan till hur han ser på att regeringen faktiskt har visat ett ganska stort ointresse och bristande engagemang i andra EU-frågor. Diskuterar man inom Socialdemokraterna att höja den svenska svansföringen i EU-frågor, för att faktiskt företräda ? 33 (S) replik: Tack för dina synpunkter, kommentarer och frågor, ! Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Jag vill börja med att säga att jag uppskattar att har både kritik och en ganska balanserad syn på detta. Det handlar om en helhet, och jag uppskattar att du lyfter fram vad som är övergripande intressen, – liksom att detta är en förhandling där man försöker få igenom så mycket som möjligt av sina viktigaste principer. Om man frågar , och kanske om de tycker att har varit slappa i den här förhandlingen tror jag att man får ett annat svar än det man kan få av många politiker i . Dessa länder tycker att vi i var ganska jobbiga och stod emot . Så låter det kanske inte alltid i den svenska debatten. Det är också viktigt att komma ihåg utgångspunkten här: hade försvunnit. En stor nettobidragsgivare till EU var borta, och det var ett stort hål i budgeten. Hur skulle detta täckas upp? Där fick ned avgiften. Vi fick ned budgeten utifrån de farhågor som fanns, och vi fick ned den svenska medlemsavgiften. Det skulle jag vilja säga är att leverera tillbaka till vad den hade uppmanat den svenska delegationen att göra. Det är att leverera. Det står jag för. Jag tycker att det är bra gjort, och som helhet blev det därmed bra. Sedan tycker jag att position i EU generellt ska handla om att företräda svenska intressen. Vi ska stå upp för de svenska skattebetalarna, och vi ska se till att utforma ett EU som är så bra som möjligt för svenska intressen. Det gäller alltså sådant som och vi ofta är överens om – som budgetrestriktivitet och satsningar på rätt saker – och här ska vara en mycket aktiv röst. 34 (M) replik: När man inte har suttit med vid förhandlingen är det väldigt svårt att bedöma hur tonläget har varit och hur olika länder har uppfattat . Vi kan ändå konstatera att är en av de absolut största nettobidragsgivarna till EU:s budget och att på det viset är viktigt för resten av EU. Vi är med och finansierar EU, och vi stoppar in mer pengar i EU än vi får tillbaka. Det ger ett starkt förhandlingsläge – om man utnyttjar det. Det är detta som kan ifrågasättas, det vill säga om statsministern verkligen har utnyttjat detta ordentligt. Man kan jämföra med när och medverkade i förhandlingarna om den förra långtidsbudgeten för EU, vilka startade . Då lyckades de förhandla ned avgiften. Jag är medveten om att det var svårare nu när britterna hade försvunnit, men jag kan ändå konstatera att hade en stark röst i EU under alliansåren. Min bild när jag pratar med människor som är aktiva nere i och EU är att röst inte är alls lika stark , och det tycker jag är beklagligt. Jag delar helt tankar om att det är viktigt att de bidrag, och även lån, som betalas ut från fonden går till rätt saker. Jag vill därför ställa en väldigt konkret fråga, som vi också berör i vår motion. Ställer och upp på att röstar nej till stöd till länder som inte lever upp till kraven i återhämtningsfonden? Varje land ska ansöka om detta, och det ska prövas av EU, med kvalificerad majoritet, land för land. Ställer Socialdemokraterna upp på att vara skarpa och tydliga i kravet på andra EU-länder och faktiskt hota med att säga nej om de inte lever upp till kraven? 35 (S) replik: Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Självklart ska vi driva på för att alla ska leva upp till det som står i överenskommelsen och att länderna ska följa planerna. Hur vi röstar får vi dock återkomma till när de är presenterade; det går ju inte att säga i förväg. Jag föreställer mig att och Socialdemokraterna har en samsyn här, ungefär som vi har gällande det ledamoten pratade om, nämligen förhandlingen tidigare och förhandlingen . Att hålla nere den svenska avgiften och bevaka de svenska intressena är en gemensam hållning, och jag tror att det är en styrka för att vi har en övergripande samsyn om de stora frågorna när det gäller förhandlingar om budget och svenska intressen i EU. Jag tycker också att det är viktigt att säga att den här förhandlingen blev bra som helhet. Vi vet inte vad det i förlängningen kommer att innebära att lämnar EU. Vi ser redan att det håller på att rita om kartan, och det kommer att fortsätta rita om kartan. tappade en viktig bundsförvant och röst gällande vilket EU man vill se, och en nettobidragsbetalare, när försvann. Det kommer att göra att måste jobba hårdare för en utveckling i som ser ut som vi har velat och som vi fortsättningsvis vill, det vill säga ett som skapar jobb och välfärd på rätt sätt, har en strikt budgetdisciplin och ser till gemensamma mervärden. Jag hoppas att Socialdemokraterna och framöver kommer att fortsätta hålla fast i den svenska linjen. 36 (C): debatterar vi en väldigt stor fråga. Det innebär att det är svåra avvägningar som står på spel, och det som givetvis gör detta svårt – förutom att det gäller enormt stora pengar – är att det är 27 medlemmar som ska komma överens i den förening vi kallar EU. Det gör att man måste väga plus mot minus och i slutändan bestämma sig. Jag ska här redovisa ställningstaganden och hur vi har resonerat i denna avvägning – utan att ta till överord, vilket jag delvis tycker har förekommit så här långt i debatten. Det handlar också om att göra avvägningar gällande olika principer som konkurrerar med varandra. Det handlar om att säkra principen om EU:s långsiktiga konkurrenskraft, och det handlar om principen om var beskattningsrätten ska ligga. Det handlar också om egna medel och hur det ska fungera för EU, liksom om generationsperspektivet. Det handlar vidare om principen att vara sparsam med pengarna och förorda lån i stället för bidrag. Det handlar även om rättsstatens principer, vilket är något som har varit väldigt viktigt för . Det handlar också om principen om solidaritet med EU. grundsyn i den här frågan är att EU inte ska tappa i konkurrenskraft. Ska man inte göra det behöver man ha starka, framgångsrika och välmående europeiska företag. Det är liksom grunden. som är ett väldigt litet och exportberoende land är helt beroende av att det fungerar för övriga EU. Om vi ska lyckas med vår återhämtning behöver EU lyckas med sin återhämtning. Jag ska gå igenom lite av den minussida som vi har sett och den plussida som vi har sett. Jag börjar med minussidan. Själva processen kring det här har varit rätt så tråkig och dålig. När återhämtningsfonden på presenterades uttryckte stor kritik mot den, och det var många partier som hade precis samma ingång. Vi blev kallade the frugal four, alltså den sparsamma kvartetten. Till att börja med fanns det inga kriterier för hur de här pengarna skulle användas och vem som skulle få dem. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt En annan minussida är att förslaget i slutändan landar på bidrag och lån. Drygt 50 procents bidrag leder till att man riskerar en oansvarig ekonomisk politik ute i . Det är också en facilitet som gör att EU får en delvis finanspolitisk roll, vilket verkligen inte vill, för den rollen ska ligga kvar på medlemsstaterna. Man får också en ny intäktskomponent som vi är tveksamma till. En stor del av diskussionen som vi ser minus med är den framtida diskussionen om beskattningsrätt. vill verkligen värna om nationell beskattningsrätt. Det är basen, och det kommer vi att slåss för i kommande beslut så att vi inte glider in i en EU-beskattningsrätt. Givetvis innebär det här, med det upplägg som man har valt, en påverkan på generationsperspektivet, vilket också är en minusfaktor. Helt klart skjuter vi kostnaden på våra barn. Så är det när man lägger de här jättestora lånen med återbetalning . Men tycker vi att det kan vara rimligt när vi nu genomgår den största krisen sedan 30‑talet. Om man sedan analyserar plussidorna kan man säga att fortsatt är för ett stort samarbete som innebär att vi hjälps åt i EU, den här föreningen. Då tror vi att det är smart att vi tar gemensamma tag för att återuppbygga områden och sektorer som har kraschat under krisen. Det gynnar alla, och det gynnar inte minst . Vi tror också att det är ett stort plus att som ett litet, exportberoende land, som faktiskt före pandemin hade av vår export till EU, inte agerar bromskloss. Vi tror att det är smart att inte tar på sig rollen som bromskloss. Vi tror också att det är ett plus att det i det slutförslag som kom finns en tydlig koppling gällande vad de här pengarna ska gå till och vilka länder som ska få dem. Vi ser att det är positivt att man kopplar de här medlen till klimatinsatser med krav på att ska gå till sådana insatser och ska gå till digitalisering. Det innebär att de här enorma pengarna kan bli ett språng till en bättre framtid. Det som för oss har varit det mest avgörande när det gäller varför vi har valt att ställa oss bakom det här är att vi har fått in ett krav på rättsstatens principer. Det är ett nytt instrument som EU har fått och som innebär att vi nu äntligen kan ställa krav på till exempel och om att de ska följa överenskommelsen. Det här, som vi i dagligt tal brukar kalla för demokratilåset, var helt avgörande för att skulle ställa sig bakom detta. Vi har länge tyckt att det varit riktigt provocerande när auktoritära ledare i EU fått miljarder efter miljarder som de nedmonterar demokrati, stänger tv-stationer, drar tillbaka grundläggande rättigheter för både människor och institutioner och förbjuder kvinnor att göra abort. Det här har alltså varit det mest avgörande för att vi skulle ställa oss bakom detta. Om man väger samman allt det här kan man säga att slutprodukten inte är perfekt. Men vi kan konstatera att den är betydligt bättre än vad det första utkastet var . Om man väger plus mot minus är ändå plusset klart övervägande för del, och därför ställer vi oss bakom detta. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt kan jag säga att jag tycker att det är lite glädjande att se att den här uppgörelsen blev en uppgörelse i det breda mittfältet. Det är precis den väg som tycker att vi ska samarbeta på framåt, det vill säga att ytterkanterna som tror mindre på samarbete faktiskt inte är med i uppgörelsen. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 37 (MP): Den fråga som vi diskuterar , om EU:s egna medel, handlar i grunden om vad vi anser att EU ska vara – om vi anser att EU är någonting som vi ska bejaka och att vi ska lösa problem och kriser tillsammans eller om vi ska ha inställningen att och andra länder ska hantera problem var och en för sig. För mig och är svaret tydligt. Vi är starkare tillsammans än vad vi är var och en för sig själv. är bra för EU, men EU är också bra för . EU är en förutsättning för den export och den ekonomi som vi har . Att EU kan samarbeta i en akut kris är viktigt, men lika viktigt är att kunna hantera de långsiktiga problem som en pandemi som den vi har ger upphov till.