prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — utredning kommer inte heller att omsättas , trots att den bestod av närmare 600 sidor. Försvar och samhällets krisberedskap Varför lägger regeringen frågor som berör det civila försvaret i långbänk, ? 224 (S) replik: Frågor till regeringen ska naturligtvis besvaras av regeringen. Men om frågar mig som socialdemokrat, som står bakom mycket av det som regeringen levererar till , är svaret att det blir märkligt om vi håller ett högt tempo om vi springer i fel riktning. ska vi inte förakta. Vi ska ännu mindre förminska det. som har erfarenhet från tillsammans med som försvarsminister vet värdet av utredningar. Det ska vi därför inte förminska, utan detta måste vi fortsätta med. , vi är faktiskt överens om mycket. när det blir politiska konflikter blir de därför konstlade. Men när det gäller synen på det civila försvaret är det näst intill borta om man jämför med det militära försvaret. Och vi är helt överens om att det civila försvaret måste rustas upp för att vi ska få ett totalförsvar som hänger ihop. Det civila försvaret är nämligen också understödjande för de militära förmågorna. Det handlar om mycket som behöver göras. som vi gör utredningar och pekar ut riktningen för vilken väg vi ska gå handlar det om att se till att vi organiserar oss rätt, ungefär som i utredning. Det handlar också om att diskutera finansiering. Där har vi tillsammans med en del andra partier sagt att för att kunna finansiera nuvarande satsningar på försvaret är vi beredda att införa en riskskatt. Det är väl rimligt att deltar i sådana diskussioner för att vi ska vara beredda att finansiera de satsningar som behövs . Det kommer inte att sköta sig självt, och det kommer inte att gå att bara organisera bort det. Det handlar också om att det är tydligt vem som gör vad vid vilket tillfälle. Här vet vi att näringslivet är intresserat av att delta och att man bara vill ha dessa uppdrag levererade. Dessa samtal fortgår, och de behöver naturligtvis landa så fort som möjligt. Jag tror att vi kommer att landa detta, och jag tror att det kommer att bli bra. Men jag vill också påpeka att det kommer att ta tid och att vi också kommer att behöva diskutera hur detta ska finansieras. 225 (M) replik: Jag delar uppfattningen att organisationsfrågorna är viktiga. Även organisationsfrågorna i är viktiga. Vi hade en försvarsberedning, som satt med i, och som presenterade rapporten . Där talades det om vikten av att återupprätta ett totalförsvarsdepartement just för att man inte skulle gå i otakt mellan det civila försvaret och det militära försvaret. Den rapporten kom 2017. Och Försvarsberedningens prognos har verkligen slagit igenom fullt ut. har vi tyvärr ett totalförsvar där det civila försvaret haltar efter. partiordförande, statsminister , kunde ha åtgärdat detta i regeringsförklaringen. Men hon valde att inte återupprätta ett totalförsvar. Försvar och samhällets krisberedskap Det andra berör utredning. Då talar vi om effektiv styrning och kontroll av ekonomin. Kommer regeringen att presentera en ny totalförsvarsinspektion i linje med försvarsöverenskommelsen från Folk och Försvar i ? Jag vet att man har utlovat det. 226 (S) replik: Jag ska erkänna att jag är lite förtjust i tanken om ett totalförsvarsdepartement och att det skulle kunna vara bra. Den frågan äger inte jag, och den äger inte riksdag. Det är regeringschefen som organiserar sitt regeringskansli som han eller hon vill. Den frågan får man väl svara på därifrån. Även om vi inte organiserar det som ett totaltförsvarsdepartement fungerar verksamheten ändå. Men det skulle förmodligen kunna bli något bättre, precis som Försvarsberedningen utrycker det. Jag vill ändå sätta ljuset på en sak. hade vi en debatt om satsningar på rättsväsendet. Då sa en partikamrat till att det viktiga inte är vad som sägs utan vad som åstadkoms. Vi kan stå här och diskutera mycket om vad som ska göras och hur det skulle kunna göras annorlunda. Jag tycker att sätter ljus på vilka resultat vi har åstadkommit. Vi socialdemokrater ser till att vi gör historiska satsningar på att stärka både det militära och det civila försvaret, och det kommer vi att fortsätta göra. 227 PER (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 så att det blir tydligt att vi står bakom den. är på många sätt ett fantastiskt land. Våra demokratiska värderingar och vår öppna demokrati är något som vi alla kan känna oss stolta över. Det är i allra högsta grad något som är värt att försvara. Ett väl dimensionerat och modernt försvar är en garant för fortsatt suveränitet, frihet, demokrati och välfärd. Vårt mål är att försvaret ska ha en krigsavhållande försvarsförmåga med kapacitet att möta främmande aggressioner men även kunna bistå civilsamhället i kris eller orostider. Därför har försvaret av länge varit en av kärnfrågor. Men var det inte så diskussionerna inom svensk politik såg ut. Snarare sågs försvaret av flera partier som alltför kostsamt. Men är försvaret verkligen dyrt? Sedan det ödesdigra försvarsbeslutet , då man beslutade att försvaret skulle reduceras för att i stället utvecklas vid behov och gå från invasionsförsvar till anpassningsförsvar, har försvarsbudgeten minskat från av bnp till mindre än hälften – 2017 och 2018. Jag oroades av den här utvecklingen , när man började diskutera neddragningarna inom försvaret. Det går nämligen väldigt fort att avveckla ett försvar, men att bygga upp det tar oändligt . Det går helt enkelt inte att bygga upp ett försvar när det behövs, för då är det . Därför måste ett försvar finnas på plats redan i fredstid, och det måste få kosta. Försvar och samhällets krisberedskap Sedan en enig försvarsberedning överlämnade sitt slutbetänkande finns det sedan dagar åter en bred politisk enighet i riksdag om behovet av höjda anslag till totalförsvaret. Det är välkommet att flera partier nu vill tilldela mer resurser till försvaret i sina budgetar. Vi ser dock Försvarsberedningens förslag som en grund. Försvaret behöver rustas till en sådan nivå att det klarar av att försvara hela mot ett väpnat angrepp från en kvalificerad motståndare och ge stöd till det civila samhället under svåra påfrestningar, kriser och krig. Men man får inte vara alltför optimistisk i sina bedömningar av vad det kostar att bygga upp försvaret igen. Mycket kan hända på vägen. Vi ser redan nu att en del av de materielprojekt som beslutats drabbas av förhöjda kostnader. Även ökande personalkostnader kan förutspås, då det finns behov av att stärka löner och se över olika ersättningssystem. Det säger sig självt att målen inte kommer att nås om man inte kompenserar försvaret för ökande kostnader. För att kunna möta ekonomiska avvikelser behövs ett visst mått av flexibilitet. behöver ta höjd och planera för kommande kostnadsökningar. Just nu befinner sig försvaret i en uppbyggnadsfas, och samtliga partier avsätter som sagt mer pengar till försvaret än . mål är att försvarsbudgeten ska vara av bnp 2025. Vi står bakom det målet men anser att det bör höjas ännu mer för att nå av bnp 2030 och att mer pengar kan behöva skjutas till på vägen dit. Det kan i det här sammanhanget vara värt att nämna den genomförda ryska övningen Zapad 2021. Övningen omfattade enligt ryska myndigheter 200 000 personer och genomfördes tillsammans med militär. Man kringgick överenskommelser om internationell insyn vid större övningar genom att dela upp övningen i flera mindre delar. Övningen ledde till att svenska försvaret genomförde beredskapskontroll, och beredskapen på höjdes genom att förstärkningar skickades dit. Slutsatsen efter Zapad 2021 är att fortsätter att rusta för krig i . pågår också ett hybridkrig mellan EU och främst , som är i union med . Krisen vid gränsen mellan och har pågått , och det är fortfarande en mycket spänd situation. är tydligt med att man inte drar sig för att hota med kärnvapenkapabla vapensystem, och man har genomfört flygningar med strategiskt bombflyg över . har också vidtagit flera åtgärder på gränsen till , och styrkeuppbyggnaden har orsakat att Nato utfärdat skarpa varningar om risk för militär konflikt. Med sådana orosmoln i vår närhet står det mycket klart att vi omgående behöver stärka vårt försvar. En av de försvars- och säkerhetspolitiska frågor som drivit är frågan om ett fördjupat försvarssamarbete med och att ingå ett försvarsförbund. Ett sådant steg menar vi skulle främja svensk och finsk försvarsförmåga på ett betydelsefullt sätt, då det skulle innebära en mycket hög tröskeleffekt för en eventuell angripare. Försvar och samhällets krisberedskap Ett fördjupat försvarssamarbete med skulle tillåta att fortsätta stå utanför de större militära allianserna och kunna utveckla ett starkare försvar i samarbete med vår närmaste och mest naturliga samarbetspartner på försvarsområdet. De fördelar som ett Natomedlemskap ger kan vara lockande. Det kan tyckas skapa en trygghet som är värd att överväga. Men ska man vara medveten om att ett Natomedlemskap också förpliktar. Ett svenskt Natomedlemskap skulle innebära att vi riskerar att dras in i militära konflikter som vi egentligen vill hålla oss utanför av olika anledningar. Vi ser positivt på det nuvarande samarbetet med Nato men anser att det skulle medföra alltför många negativa konsekvenser för att bli medlem i Nato. Ett försvar byggs inte enbart av personal inom Försvarsmakten. Det militära försvaret kan inte fungera utan ett civilt försvar. Det civila försvaret förväntas också värna civilbefolkningen såväl i krig som i fred. Vi måste även ha beredskap för samhällskriser av olika slag – beredskap i form av rutiner, personal och förnödenheter. Det här blev inte minst tydligt under den ännu pågående pandemin. Leveranser som varit ren rutin försenades när behoven snabbt växte globalt, och bristen blev snart stor inom många områden. Under pandemin har frågan om beredskapslagring i hög grad aktualiserats gällande just sjukvårdsmateriel, men den har även koppling till andra sektorer. hade en gång omfattande beredskapslager av olika nyckelvaror, något som tyvärr avvecklades stegvis och framåt. Lagren av exempelvis livsmedel, läkemedel, sjukvårdsmateriel samt drivmedel var avsedda att göra mindre sårbart för längre perioder av isolering. Med pandemin blev det tydligt att inte hade tillräckliga förråd av många av dessa varor. Men det räcker inte att ha en beredskap inom det offentliga. Även privata aktörer måste ges stöd för att hålla lager som räcker över än . Utöver lager av livsmedel och sjukvårdsmateriel bör bygga upp förråd av insatsvaror såsom utsäde, agrokemikalier och drivmedel för att klara en längre tids isolering än vi klarar . meddelade att redan ett 25-procentigt bortfall av inflödet av livsmedel skulle få stora konsekvenser, framför allt för gravida, små barn, äldre och sjuka. av förhöjd beredskap och med större bortfall av livsmedelsleveranser riskerar svenskarna att stå inför svält. Detta sätter ytterligare fokus på vikten av såväl beredskapslager som graden av självförsörjning. På det området finns en hel del kvar att göra. 228 (C) replik: Det finns många viktiga aspekter som lyfts fram i Per anförande. Jag har inte varit med här så länge; jag har bara varit med och tagit del av vad företrädare lyft fram i budgetdebatterna inför nästkommande års verksamhet och åren därefter, också i försvarsbesluten. Försvar och samhällets krisberedskap har man varit på gränsen till att önska att vi företrädare för övriga partier ska komma fram och be om ursäkt för olika åtgärder som vidtagits vid strukturförändringar inom Försvarsmakten. Det har byggt upp en förväntan hos mig om att den dagen är med och gör upp om ekonomin för statsfinanser , då borde det bli betydande skillnader i anslagen till totalförsvaret. När jag nu jämför den samlade avvikelsen i budgetmotion ser jag att det är 2 933 000 000 mer än vad regeringen föreslog. Av dessa pengar är det 45 miljoner till som finns med i beslutet. Inom övriga områden finns det inte med. Pengar till förbandsverksamhet, anskaffning av materiel och anläggningar, FRA – vi kan gå vidare på område efter område. Vad innebär det här i praktiken för hur kommer att se på försvarsfrågorna framöver? Det levereras inte när ni har chansen. 229 PER (SD) replik: Jag tackar ledamoten för frågorna. Det stämmer att den gemensamma budgeten är lägre än den som vi ursprungligen hade föreslagit, och det kan man se på olika sätt. Den budget som vi har gemensamt med M och KD har förhandlats fram, och partierna har haft olika bitar som de har velat lyfta fram. är det så, vilket man också kan läsa i flera av de särskilda yttrandena i betänkandet, att en budget måste ses som en helhet. Vi har i den här budgeten satsat väldigt hårt på ytterligare medel till rättsväsendet, högre pensioner och sänkt skatt på drivmedel. Det är på det stora en väldigt bra budget, skulle jag vilja säga. Den är väldigt stark, och jag gläds mycket åt att den är också är väldigt bra för landsbygden. Vår inställning till försvaret har absolut inte ändrats. Målet om av bnp till försvarsbudgeten ligger kvar. är detta även uttalat från utskottet, vilket vi tycker är väldigt skönt. Jag tycker absolut inte att detta är något misslyckande. Det är naturligtvis så – hoppas jag i alla fall – att dessa förhandlingar kommer att fortsätta och att vi kommer att se över de här siffrorna ännu mer längre fram. Just nu är detta – bland annat de saker jag nämnde – de prioriteringar som har gjorts gemensamt av alla partier. 230 (C) replik: Då är det ju bara att konstatera att inte en krona av alla de pengar som enskilt har föreslagit kom med i slutförhandlingen till försvarets verksamhet . Inte en enda extra krona! Med tanke på den retorik som ofta används förtjänar detta att följas upp. Det handlar ju om att leverera på det man lovar och på det man i talarstolen säger att man ska göra. Här är det väldigt uppenbart att det rör sig om en oerhört stor avvikelse från egen motion när det handlar om försvarets utgifter och hur utfallet blev efter att förhandlat färdigt med och . 231 PER (SD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag skulle inte säga att inte en enda krona är med, för vi har ju åtminstone en satsning på som inte fanns med i regeringens förslag. Där har vi i alla fall en förbättring jämfört med det ursprungliga förslaget i propositionen. Vi kommer, återigen, att fortsätta driva vår politik på området. Vi kommer att jobba vidare för att pengar ska avdelas till de saker som vi anser behövs inom försvaret. Just i det här läget har vi, som sagt, gemensamt gjort prioriteringar som är akuta för att rätta till problem i samhället, till exempel att det skjuts ganska mycket på jämfört med hur det har varit tidigare. Jag är väldigt glad att vi har lagt de pengarna på det området och gjort en rejäl satsning på medborgarnas trygghet. 232 (S) replik: Det finns väl en hel del som en sverigedemokrat och en socialdemokrat kan bråka om, misstänker jag. Jag är dock inte här för att bråka utan för att be och Per förklara sig, för jag begriper inte riktigt. Det kan ju naturligtvis bero på mig, men då hoppas jag att Per och har ett bra svar. har nämligen en mycket märklig hållning – de säger mycket starkt nej till ett Natomedlemskap, men kan de tänka sig en Nato-option. Jag begriper inte det där riktigt. De säger: Vi kan nog tänka oss att ha en option – om vi skulle ändra oss ska kunna gå med i Nato. Men vi vill absolut inte göra det, för Nato är inte vår grej. Vi tror inte på det. Vi tycker att ska bygga försvarsförmåga på annat sätt – möjligen i ett försvarsförbund med , men inte mer. Jag förstår inte den logiken. Den som är smått konspiratorisk kan naturligtvis tänka att det här är någon form av partitaktiskt spel från och att det i grunden handlar om att närma sig en del av de borgerliga partierna och göra lite eftergifter för att man ska kunna skapa en värme mellan dessa partier. Den som är lite konspiratorisk ställer sig frågan: Vad är priset för ? Vilket pris är ni beredda att betala för att samarbeta med en del av de forna allianspartierna? 233 PER (SD) replik: Tack, , för frågorna! Det här är en väldigt omdebatterad fråga även internt i vårt parti. Den har missuppfattats , även av våra väljare, så jag tackar för möjligheten att förtydliga vår ståndpunkt i denna fråga. Nato-optionen har från början antagits av . Den är en del av deras säkerhetspolitiska bild. Om ska ha ett försvarssamarbete med är det bra om vi har samma inställning till en Nato-option. Jag kan lugna ledamoten med att inte kommer att gå med i Nato hipp som happ. Vi anser att ett sådant beslut bör föregås av en folkomröstning, och det ska absolut inte fattas med en knapp majoritet i . Jag kan lugna ledamoten med att det inte är den vägen vi tänker gå. 234 (S) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag är mycket glad att jag får en replik till, för jag begrep ärligt talat inte. Per får gärna ta det en gång till. Om man inte vill vara med är det väl bättre att säga det än att ha någon konstig hållning där man ska ha både och. Och om man vill gå med är det väl bättre att vara lika ärlig som de borgerliga partierna och säga att man vill ha en Nato-option samt att man vill ha det därför att man vill att ska bli medlem i Nato. Jag misstänker att och Per inte gillar det, men de ger nu uttryck för en mycket liberal uppfattning. De vet inte på vilket ben de ska stå. Det är kanske dags att bestämma sig och vara tydlig med vad som gäller. Ska vi gå med i Nato, eller ska vi inte gå med i Nato? Vad är den sverigedemokratiska hållningen? 235 PER (SD) replik: När det gäller Natomedlemskap har vi varit tydliga : Vi vill inte gå med i Nato. Det har varit vår ståndpunkt ända från början. Men som jag sa underlättar Nato-optionen ett försvarssamarbete med , och där ser vi en vinst med att ha antagit den. Nato-optionen innebär också att vi ska närma oss de krav som Nato ställer för ett medlemskap, och det tycker vi är jättebra. Vi vill till exempel ha en högre försvarsbudget än vad har ; det är ju någonting som vi har jobbat för väldigt . För att vara väldigt tydlig: Vi säger nej till ett Natomedlemskap, och det har vi gjort sedan vi kom med i . Vi har även kongressbeslut på det. Jag hoppas att detta kan lugna ledamoten . 236 (L) replik: När vi i Försvarsberedningen tecknar ned de svenska målen för det militära och det civila försvaret är det en ytterligt noggrann process, och vi försöker att undgå förändringar så långt det över huvud taget är möjligt. De flesta av de skrivningar som finns har på nacken. Jag vet ju att fru talmannen själv har varit med och medverkat till formuleringen av dessa mål. Jag blev lite överraskad när jag noterade att i sin budgetmotion har skrivit om målen för det militära och det civila försvaret utan att jag egentligen kan förstå varför. Risken är att detta leder till viss förvirring inom försvarspolitiken. Den åker som ständigt plöjs växer det som bekant ingenting på. Med detta, fru talman, vill jag också hälsa Per välkommen in i försvarsdebatten och i försvarsutskottet. 237 PER (SD) replik: Jag tackar för välkomnandet. Det är jättekul att vara i försvarsutskottet. Jag har ju inte lika lång erfarenhet som har av försvarsarbete; det ska jag vara snabb med att erkänna. Försvar och samhällets krisberedskap Som jag sa i mitt anförande ser vi Försvarsberedningen som ett minimum – det är det minsta. Vi kan tänka oss att göra större investeringar. Vad gäller 15–formuleringar var jag inte med , och jag känner inte till de sakerna i detalj. Men det som Försvarsberedningen har kommit fram till står vi bakom. Det är ett minimum; sedan kan vi tänka oss att gå längre. 238 (L) replik: Det här handlar inte om nivån på anslaget. Jag har också noterat att SD, KD och M lägger mer på utgiftsområde 6 än det som var regeringens alternativ. Det här handlar om formuleringar om hur vi ska inrikta vår verksamhet och vilka mål som ska prioriteras i det militära och det civila försvaret. Ni står ju bakom Försvarsberedningens olika förslag, som Per själv framhåller. Varför har ni då skrivit om alla dessa mål? 239 PER (SD) replik: Som jag sa ser vi dem som ett minimum. Vi har till och med en högre ambition än vad Försvarsberedningen hade, och det kan man ha. Man kan stå bakom allt det som har sagts där. Det är jättebra saker och en bra början. Men att vilja gå längre ser jag inte som ett problem, snarare som en vidareutveckling av målen. Vi har sedan vi kom in i lagt väldigt mycket medel till försvarsbudgeten . Det känns tryggt att vi har gjort det, för vi ser att det här är viktiga saker att satsa på. Som jag sa i mitt anförande kan man inte avveckla ett försvar och sedan bygga upp det när det behövs. Då är det . Vi siktar nu på målet 2030. Det är väldigt , och mycket hinner hända . 240 (C): Till att börja med noterar jag att av nuvarande försvarsbeslutsperiod har gått fort. Det återstår snart bara tills det är dags för nästa försvarsbeslutsperiod. Vi har i försvarsbeslutet kommit överens om viktiga aktiviteter . Vi ska bland annat följa upp hur genomförandet av försvarsbeslutet går och hur destinerade medel används. Vi ska också återkomma i större överläggningar och diskussioner om fortsättningen efter 2023 och 2025 med sikte på 2030 och åren därefter. Under Försvarsberedningens arbete de gångna åren och också i förhandlingarna och diskussionerna fram till försvarsbeslutet har varit med och tagit ansvar för att få fram mer pengar till Försvarets verksamheter, både det militära och det civila. Vi står också bakom en tydlig målsättning om och fortsatt prioritering av inte minst markstridskrafter och arbetet för att hela ska kunna försvaras ännu bättre. Åren som gått har också visat på många av de tendenser och bedömningar som Försvarsberedningen gjorde inför redovisningen av rapporten om såväl det civila försvarets motståndskraft som det militära försvarets värnkraft. Försvar och samhällets krisberedskap Vi minns hur fartyget som transporterade gods fastnade i och vilka konsekvenser det fick för hela den globala ekonomin och affärsförbindelserna världen över, hur ett fartyg kunde påverka så mycket. Vi har sett hur dyrare insatsvaror påverkar livsmedelsproduktionens förutsättningar, hur ökade priser på gas ger följdeffekter på den europeiska energimarknaden men också på den svenska. Vi har också sett hur hanterar leveransen av gas till som ett av påtryckningsmedlen. Vi har sett oroligheterna i . Vi har sett avslöjanden av spionage på svensk mark. Vi har drabbats av omfattande cyberattacker. Vi följer klimatförhandlingar och klimateffekter. Inte minst följer vi också nu vad som händer vid gränsen till , där etablerat nya fästen och en högre närvaro med över 100 000 soldater. Det här sänder signaler om att det som vi har pratat om och i brett samförstånd kommit fram till för innevarande försvarsinriktningsbeslut är allvar. Det är oerhört angeläget att ta detta på allvar och inse att det är tid att agera. Helheten i totalförsvarsbeslutet måste genomföras men också helheten i förslagen som ryms inom rapporten fram . Detta är viktiga positioner inför fortsatt arbete och för att säkerställa att det följs upp att fördyringar inte urholkar det förvarsbeslut som gäller. Det finns en tydlig förväntan från våra samarbetsländer att vi ska göra en ordentlig ambitionshöjning av utgifterna till det samlade försvaret. Det måste vi lyssna in och ta på allvar, likaväl som att vi behöver stärka cybersäkerheten. Jag gläds ändå i denna situation över att allt fler företrädare för fler politikområden börjar se kopplingar mellan totalförsvarsplaneringen och de olika områdena. Vi ser det i livsmedels- och energifrågor och inom näringslivet när det gäller vad som har hänt under pandemin och hur man utvärderar pandemins effekter. Vår vardagsberedskap och också vår krisberedskap behöver utvecklas rejält. fokus är på att minska sårbarheter och vårt beroende av omvärlden, inte minst vårt beroende av leveranser från av olja och andra insatsvaror som vi behöver för att få ett robust samhälle.