prot · H809138 · 2021-06-10 00:00:00 — Tidsbrist och bristande rutiner är faktorer som kan leda till en icke acceptabel arbetsmiljö. En särskilt oroväckande trend är att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem har ökat i rad. Det är viktigt att fortsätta förbättra arbetsmiljön, förebygga ohälsa och olycksfall och motverka att människor utestängs från arbetslivet, inte minst för att möjliggöra ett längre arbetsliv. Vi anser från sida att man bör överväga särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper med hög frånvaro på grund av sjukdom. Det handlar ofta om till exempel kontaktyrken, inte sällan kvinnodominerade yrken i offentligt finansierad verksamhet såsom sjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal eller lärare. När det gäller offentliga verksamheter har politiken ett stort, tungt ansvar för att skapa förutsättningar för en väl fungerande organisation och ett gott ledarskap, som är avgörande för en god arbetsmiljö. Regeringens förra arbetsmiljöstrategi kan anses ha misslyckats. Den senaste arbetsskadestatistiken från visar på en uppgång av antalet anmälda arbetsolyckor, och inträffade hela 46 dödsolyckor på svenska arbetsplatser. I genomsnitt avlider således en person i en arbetsplatsolycka. Regeringen bär i det här fallet ett stort ansvar för att göra förbättringar på området. Vi ser att regeringen har goda intentioner med den nya strategin på flertalet områden, men vi saknar förslag på konkreta åtgärder och svar på när och hur nämnda förslag kommer att genomföras. Vi kan tyvärr även konstatera att regeringen inte har lyckats ta sitt övergripande ansvar för vare sig nollvisionen för dödsolyckor eller handläggningen av den rättsliga processen vid arbetsmiljöbrott. har i en rapport noterat att hanteringen av arbetsmiljöbrott är bristfällig. Det är av stor vikt att det finns en helhetssyn och att många olika parter samverkar på ett betydligt bättre sätt än . Utredningar av dödsolyckor på arbetsplatser kan i vissa fall vara komplicerade, med längre handläggningstider. Vi moderater är måna om att lagstiftningen ska vara modern och effektiv. Vi vill därför se en översyn av regelverket i syfte att öka möjligheten till förenklingar och kortare handläggningstider vid arbetsmiljöbrott. En befintlig arbetsmiljöstrategi och en nollvision måste innefatta tillräckliga resurser och en genomtänkt strategi för de involverade myndigheterna. Detta saknas tyvärr i flera stycken . Här finns alltså stor förbättringspotential för regeringen. Den viktigaste delen för att säkerställa en bra arbetsmiljö är ett väl fungerande förebyggande arbetsmiljöarbete ute på arbetsplatserna. , arbetstagare, arbetsgivare och staten har ett gemensamt ansvar när det gäller den delen och det arbetet. Många arbetsgivare vill göra rätt men vet tyvärr inte alltid hur de ska göra. En viktig del i att underlätta för företag, i synnerhet mindre företag, är att förenkla regelverket. Det måste helt enkelt vara lätt att göra rätt. En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. Handledning och stöd efterfrågas kontinuerligt av företagarna. Insatser av den karaktären är därför en oerhört central och viktig del i arbetsmiljöarbetet. Regeringen framhåller vikten av samverkan mellan myndigheter. Arbetsmiljöfrågorna behandlas inom flera myndigheter, och tillräckliga resurser hos till exempel , och domstolar är självklart nödvändigt för att både utredningarnas kvalitet och handläggningstiderna ska kunna optimeras. anslår i sin budget för rättsväsendet hela 1,7 miljarder mer än regeringen. Självklart får regeringens väsentligt mindre anslag stora negativa konsekvenser för arbetsmiljöområdet. Regeringen bör därför framöver prioritera samverkan mellan berörda myndigheter och resurser till rättsväsendet. Lägg därtill preskriptionstiderna för arbetsmiljöbrott, som enligt oss moderater är för korta. Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott av normalgraden är . Vid allvarligt brott som dödsolyckor förlängs den till . Erfarenheterna visar dock att detta inte är tillräckligt för att åklagare, polis och domstolar ska kunna utföra de adekvata utredningar som behövs. vill därför dubbla preskriptionstiderna både för normalgraden och för allvarliga arbetsmiljöbrott. Regeringen har , vilket är anmärkningsvärt, sagt nej till detta förslag. anser att målsättningen måste vara att fortsätta att förbättra arbetsmiljön på våra arbetsplatser. Politikens fokus ska ligga på att förebygga ohälsa och olycksfall och på att förhindra att människor stängs ute från arbetslivet. Insatser på området bör också fokusera på att möjliggöra ett längre arbetsliv. Vi anser att har en central roll för att uppnå väl fungerande arbetsmiljöer på den svenska arbetsmarknaden. Vi vill därför se en översyn av myndighetens verksamhet för att ytterligare effektivisera dess arbete. En del i effektiviseringen är också att lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. , som själv har stora arbetsmiljöproblem, får handledning i hur de ska hantera sin egen arbetsmiljö via konsulter, och detta för skattebetalarnas pengar. Det är också anmärkningsvärt. Kompetens och kunskap om arbetsmiljö gör mest nytta om den är samlad på en och samma myndighet. Vi menar att ska ta över detta. Sammantaget kan vi konstatera att regeringen nu äntligen har hörsammat mångåriga kritik mot den förda arbetsmiljöpolitiken och att det finns goda intentioner att göra ambitionshöjningar och förbättra arbetsmiljön på arbetsplatser. Dock räcker det inte med goda intentioner. Konkreta åtgärder kopplade till dessa är nödvändiga för att nå viktiga förbättringar inom området. För att arbetsmiljöstrategin ska bli framgångsrik krävs tillräckliga resurser, bättre samverkan mellan berörda parter, modernisering och effektivitet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nummer 2 i betänkandet. 16 (SD): En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer men väljer att yrka bifall endast till reservation nummer 9. I spåren av covid-19 har det uppstått nya arbetsmiljöproblem som tidigare arbetsmiljöproblem i vissa delar har förvärrats. Det har på grund av pandemin uppstått akuta arbetsmiljöproblem inom flera branscher, och vi kan ännu inte överblicka de långsiktiga konsekvenserna och effekterna av dessa. Ett fullgott arbetsmiljöarbete står på flera ben : forskning, implementering av forskningsresultat i både det strategiska och det lokala arbetsmiljöarbetet och framför allt ett kraftfullt agerande mot arbetsmiljöbrott. statistik visar att en tredjedel av alla sysselsatta i upplever någon form av problem. Exempel kan vara stress, mobbning, hot och våld – något som tyvärr ökar på våra svenska arbetsplatser. Därför, fru talman, välkomnar vi regeringens nya arbetsmiljöstrategi. Men vi kan se att strategin saknar skarpa förslag och därför främst bör ses som ett visionsdokument. Vi delar ändå i stort regeringens arbetsmiljöpolitiska vision. Det som skiljer oss åt är vilka åtgärder vi anser krävs för att nå målen om en bättre arbetsmiljö. Vi anser att målen bäst uppnås genom att arbetsmiljöarbetet i avpolitiseras i så stor utsträckning som möjligt. Där är regeringen tyvärr av en annan uppfattning och har tidigare lagt fram flera förslag där avsikten varit att via lagstiftning knyta arbetsmiljöarbetet närmare en ytterligare kraftigt politiserad fackföreningsrörelse. Fackföreningarna är viktiga på den svenska arbetsmarknaden och spelar en viktig roll även i arbetsmiljöarbetet. Men det blir fel när framför allt Socialdemokraterna tror sig ha monopol när det gäller vilka löntagare som ska inkluderas i arbetsmiljöarbetet. Vi menar att sådana förslag riskerar att bli exkluderande för en stor del av löntagare. Det anser vi vara fel väg att gå. Ska man nå regeringens mål måste samtliga löntagare och företag involveras i arbetsmiljöarbetet. Vi anser att dagens arbetsmiljöarbete behöver anpassas till de förändringar som har skett på löntagarsidan, där fler väljer att inte vara medlemmar i ett fackförbund på grund av att man inte delar framför allt Socialdemokraternas syn på samhället. finns det arbetsplatser där det kan vara svårt att få någon vald till skyddsombud på grund av att aktuella personer saknar facklig koppling. Det finns exempel där medarbetarna har velat välja en person men facket har använt sin företrädesrätt då den personen inte passat in i den politiska och helt enkelt utsett någon annan. Vi menar att det är självklart att lämpliga personer med både intresse för och kunskap om arbetsmiljöarbete inte ska behöva vara eller bli medlemmar i ett fackförbund eller ett politiskt parti för att kunna bli skyddsombud. Makten att utse företrädare ska ligga hos arbetsplatsens anställda, utan inskränkningar. Vi menar att den framförda hållningen är särskilt relevant i då den fackliga organisationsgraden minskar då svenska löntagare i allt högre grad lämnar socialdemokratin. Den minskade anslutningsgraden leder nämligen till färre fackligt förtroendevalda, vilket i sin tur innebär svårigheter att utse skyddsombud med facklig förankring. Kontentan är att arbetsmiljöarbetet blir lidande. Det är inte rimligt att låta utvecklingen fortsätta på detta sätt. Arbetsmiljöarbetet måste prioriteras och utföras oavsett om fackförbunden har representation på arbetsplatsen eller inte. En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. Därför är det helt horribelt och väldigt provocerande att se socialdemokratiska ministrar och fackliga politruker slänga ur sig rena lögner på tidningarnas debattsidor om att vill förbjuda löntagare att bli skyddsombud, när sanningen tvärtom är att vi vill att fler ska kunna axla rollen som skyddsombud. Man agerar helt utan faktaunderlag och självinsikt. Ett sådant agerande är inte värdigt ministrar i . Vi kan se att löntagare, framför allt inom LO, har tröttnat på den socialdemokratiska retoriken, vilket speglar sig i SCB:s senaste mätning, där förtroende kraftigt ökat på bekostnad av Socialdemokraterna inom LO-kollektivet. uppmanades regeringen via ett tillkännagivande att tillsätta en utredning med syftet att utvärdera effekterna av de regionala skyddsombudens verksamhet. Men tyvärr dröjer svaret, och det är bara att beklaga. Det hade varit en viktig del när vi nu ska sjösätta en ny arbetsmiljöstrategi, som flera svenska arbetsplatser lämnas utanför det viktiga arbetsmiljöarbetet. Och så får det inte se ut i . Skyddsombud avlönade av staten ska ha tillträde till samtliga svenska arbetsplatser, villkorslöst. Allt annat är orimligt. Jag vill även säga några ord om Mynak, Myndigheten för arbetsmiljökunskap, som vi anser kommer att fylla en viktig roll i framtidens arbetsmiljöarbete och framför allt i forskning kring konsekvenserna på arbetsmiljön i spåren av coronapandemin. Man bör bredda deras uppdrag och låta myndigheten få en friare roll gällande deras forskningsuppdrag. I ett antal debatter här i kammaren har jag lyft förslaget om utökade preskriptionstider för arbetsmiljöbrott, något som glädjande även har ställt sig bakom. Men, fru talman, det som förvånar mig är att Socialdemokraterna konsekvent säger nej, då förslaget i grunden är deras eget och något som man skrev in i sitt valmanifest 2018. Det var en fråga man drev på svenska arbetsplatser bland svenska löntagare. Och trots att det finns en majoritet för förslaget i kammare väljer man att trycka rött. Jag har väldigt svårt att förstå det. Detta, fru talman, visar att man sätter makten och avståndstagande från vissa partier före svenska löntagares rätt till upprättelse och en bra arbetsmiljö. Jag tycker att det är ett väldigt cyniskt agerande som jag bara kan beklaga. Ska vi komma till rätta med de arbetsmiljöproblem som vi har på svensk arbetsmarknad måste vi göra fler delaktiga i arbetet. Vi behöver en opolitisk fackföreningsrörelse som jobbar för alla löntagare, sina medlemmar, och som inte stöds av politiska partier på vänsterkanten. Vi behöver ge fler chansen att bli skyddsombud. Vi behöver låta skyddsombuden vara skyddsombud. Vi behöver framför allt göra alla löntagare delaktiga i arbetsmiljöarbetet. Svenska löntagare vill se en förändring. De vill inte gå kvar i gamla hjulspår, vilket SCB:s senaste mätning visar väldigt tydligt. Där har till och med ett större stöd inom LO än vad har. Det är siffror som visar på en politisk bredd inom svensk arbetarrörelse. Det är långt ifrån den bild som partierna på vänsterkanten målar upp. När tåget gick stod Socialdemokraterna och Vänstern kvar på perrongen. En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Frågor besvaras av infrastrukturminister , försvarsminister , statsrådet och arbetsmarknadsminister . Infrastrukturminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 18 (M): När Löfven blev statsminister var hans stora löfte att 2020 skulle ha EU:s absolut lägsta arbetslöshet. Det blev tvärtom när vi kom till början av 2020. arbetslöshet var då en av EU:s högsta, och efter befinner sig i EU:s absoluta strykklass. Detta har inget med att göra, för det är inte bara som har haft en pandemi. Löfven skrev i i går att arbetslösheten ska ned när ekonomin återstartar. Det är ju inte en särskilt djärv ambition mot bakgrund av att i princip alla branscher har haft så gott som näringsförbud . Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Finns det någon ny nivå som arbetslösheten ska ned till, eller ska vi bara återgå till den nivå som gällde innan då hade den femte högsta arbetslösheten i EU, dessutom efter en lång högkonjunktur? Vad är det som gäller egentligen? 19 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för frågan. Det är ingen tvekan om att coronapandemin har prövat både vårt land och vår arbetsmarknad och jobben väldigt hårt. Vi har en hög arbetslöshet, men vi ser också ljuspunkter. Vi trycker tillbaka arbetslösheten, och det är nu fler som går från arbetslöshet till jobb och utbildning än vad som vad som kommer in som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Det är självklart för regeringen och mig som arbetsmarknadsminister och socialdemokrat att det långsiktiga målet alltid är full sysselsättning och att kvinnor och män i vårt avlånga land ska kunna försörja sig själva, ha en egen lön och få känna den gemenskap och frihet som ett eget arbete ger. 20 (M): Det var tyvärr inget svar på min fråga, så jag kan inte tolka det på något annat sätt än att regeringen har övergivit alla målsättningar om den svenska arbetslösheten efter Löfvens havererade jobblöfte. Detta duger inte! Vi måste ha en aktiv politik för fler jobb. Det är anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern trots den högsta arbetslösheten på länge inte har presenterat ett enda förslag för fler jobb i . 21 Arbetsmarknadsminister (S): Regeringen vidtar väldigt kraftfulla åtgärder, och vi har tryckt tillbaka arbetslösheten. Vår politik har gjort skillnad. Vi lägger nu fram en hel agenda för reformpaket för LAS, trygghet och omställning, etableringsjobb och Arbetsförmedlingen – allt i syfte att skapa en bättre arbetsmarknadspolitik och en mer effektiv matchning så att också arbetsgivare som söker arbetskraft får möjlighet att anställa. finns det över 108 000 lediga jobb att söka på Platsbanken. Kriminellas infiltration av myndigheter 22 (SD): Man har sin klan på verket. Så förklarar en anställd de tusentals olovliga slagningar som görs i register. Den anställda säger också att samtliga av dem som gjort dessa slagningar själva har invandrarbakgrund. Känsliga uppgifter från asylutredningar riskerar att läcka ut, och integriteten kränks. I värsta fall riskerar människor som flytt från våldsbejakande klanstrukturer att möta klanstrukturer igen fast nu inom svensk myndighet. Det kan även röra sig om uppgifter som är av intresse för främmande makt eller kriminella nätverk. Inom delar av är bakgrundskontrollen av personalen obefintlig. I många fall behöver man inte ens vara svensk medborgare. Min fråga går till statsrådet : Kommer regeringen över huvud taget att göra något för att stoppa de kriminella klanernas infiltrering av svenska myndigheter? 23 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för frågan. Redan frågans inledning talar ju om vad det handlar om. Det här är olagliga slagningar och olaglig verksamhet, och oavsett bakgrund och sammanhang ska det beivras. Det är ett av skälen till att vi tillför mer resurser till polis och åklagarväsen än någonsin och skjuter till resurser till rättsvårdande myndigheter. Vi ser också till, inte minst genom säkerhetsskyddslagstiftningen, att våra myndigheter ökar kontrollen av dem som anställs. Oavsett den bakgrund vill göra en poäng av är utgångspunkten att alla ska kunna kontrolleras om de har säkerhetsklassade anställningar och att vi givetvis ska beivra brottslig verksamhet. Det är självklart! 24 (SD): Hade det rört sig om enskilda fall hade det varit en sak, men här pratar vi om tusentals sådana här slagningar. Problemet verkar dessutom återkommande. Jag roade mig med att googla detta lite snabbt innan frågestunden, och det äldsta fallet jag kunde hitta inträffade . Samma sak inträffade alltså redan då. Det får mig att misstänka att detta problem är ihållande och att det också finns längre upp i myndighetens hierarki. Någon verkar ju tillåta att detta fortgår. Har regeringen någon som helst aning om hur högt upp i myndigheternas hierarki som denna infiltrationen har sträckt sig? 25 Infrastrukturminister (S): Det hör inte till ovanligheterna att företrädare för riktar sin misstro mot myndigheter, vare sig det är polisen, eller andra myndigheter. Den här tendensen ser vi i stora delar av världen när populistiska och främlingsfientliga krafter vill öka misstron mot vetenskap, sanning och myndigheter. Givetvis ska vi ha ordentliga kontroller. Det gäller både våra myndigheter och den säkerhetsskyddslagstiftning vi har . 26 (C): Klimatfrågan tar inte paus, och vi vet att transportutsläppen i är höga. Ett av de drivmedel som har allra bäst förutsättningar att minska utsläppen är biogas. Biogasen minskar utsläppen med någonstans , och vi vet att partikelutsläppen blir låga. Den som åker till valfri mack och tankar gas får i snitt biogas, med mycket stor klimatnytta. Klimatnyttan kan till och med vara om biogasen görs av gödsel. Vi vet också att restprodukten från biogastillverkning blir en biogödsel som ersätter fossilt konstgödsel. Trots allt detta har regeringen föreslagit att biogasbilar inte längre ska klassas som miljöbilar. Min fråga till blir därför: På vilka miljömässiga grunder vill regeringen fatta detta beslut? 27 Infrastrukturminister (S): Jag delar uppfattningen att biogasfordon är otroligt viktiga och en central del i omställningen. Vi har sett detta i kollektivtrafiken och när det gäller privatbilar. Det handlar, tror jag, om en missuppfattning om ett EU-direktiv som vill ha rena elfordon. Det innebär att av offentligt upphandlade fordon ska vara rena miljöfordon. Det innebär att biogasfordon, när de har en högre utsläppsnivå, inte är tillåtna. Det innebär att kommuner och regioner kan fortsätta att upphandla en stor andel biogasfordon. Och det innebär att privatpersoner inte alls berörs av detta. Men staten vill gå före. är det kanske bara ett trettiotal biogasfordon som staten har, men när staten upphandlar fordon i de myndighetsverksamheter som finns kan det vara en poäng i att vi skärper miljökraven och ser till att det i ökad utsträckning blir elfordon. Jag tror inte att har något emot detta. 28 (C): Tolkar jag rätt – innebär att gå före att vi ska utesluta ett av de allra bästa miljöbränslen vi har? Det som handlar om att gå före, exempelvis till , den återstående delen, skulle kunna vara biogasbilar. Detta handlar inte om att gå före. Det handlar om att backa in – att utesluta ett av de allra bästa bränslen vi har. Kommer regeringen att stå fast vid att miljöbilsdefinitionen ska ändras och i så fall varför? 29 Infrastrukturminister (S): Faktum är att den procentandel som anges enligt EU-lagstiftningen skulle innebära att man i kommuner och regioner kan öka andelen biogasbilar. Det är för den lilla statliga andelen som vi säger att vi vill ha en miljöbilsdefinition som innebär att vi premierar rena miljöfordon. Förslaget är nu ute på remiss, och jag har sagt att jag kommer att lyssna på remissinstanserna. Låt oss ha en dialog om detta, men låt oss också bli eniga om att vi behöver ställa om fordonsflottan för att klara klimatkraven. Överenskommelsen om förändrad arbetsrätt 30 CICZIE WEIDBY (V): presenterade bland annat förslaget om hur överenskommelsen mellan , , och ska genomföras. De förändringar i arbetsrätten som föreslås är mycket långtgående. Det ska bli lättare och billigare att säga upp folk. De förbättringar som föreslås väger inte upp försämringarna. Mitt fackförbund har en reglering om visstidsanställningar i kollektivavtalet, liknande den som föreslås. Men trots det har andelen anställda på allmän visstid inte minskat, tvärtom. Vad gäller hyvling innebär förslaget endast en reglering, inte ett stopp. Arbetsköparna kan fortsätta att hyvla i arbetstiden – det blir bara lite omständligare. Hur kan vara stolt över den överenskommelsen, som ger en mer otrygg arbetsmarknad, och på vilket sätt blir det en bättre balans mellan arbetare med olika anställningsvillkor? 31 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, Ciczie Weidby, för den mycket viktiga frågan! Svensk arbetsmarknad förändras i hög hastighet. Jobb både förändras och försvinner, och nya jobb tillkommer i ekonomin. Då är det väldigt värdefullt att vi har en stark partsmodell i vårt land där fack och arbetsgivare gemensamt i förhandlingar tar ansvar för att möta en ny arbetsmarknad. Det som presenterades handlar om att öka flexibiliteten för arbetsgivare men också om att skapa en ökad trygghet för löntagare, både i anställningsskydd och i möjlighet att kunna ställa om på en arbetsmarknad där jobb försvinner och förändras i väldigt snabb takt, inklusive att sätta stopp för det eviga staplandet av visstidsanställningar och att kunna reglera så att man inte från den ena dagen till den andra kan hyvla ned arbetstid. Det sätter vi stopp för. 32 CICZIE WEIDBY (V): Visstider, hyvlingar och ofrivilliga deltider är en farsot på vår arbetsmarknad, särskilt för Handels medlemmar. Att fler unga vill ha trygga anställningar är inte så konstigt eftersom det är de som saknar det. De otrygga visstidsanställningarna utnyttjas . Vi måste förbjuda dessa anställningsformer, punkt. När lägger regeringen fram ett sådant förslag i ? 33 Arbetsmarknadsminister (S): Det är viktigt att se att svensk arbetsmarknad regleras delvis via politiken, som ger förutsättningar för parterna att komma överens om de vidare spelreglerna och branschanpassa det som vi lägger som grund i lagstiftningen. Vi förbättrar möjligheterna för dem som har en tillfällig anställning och halverar kvalificeringstiden. När man haft en anställning är man kvalificerad för en tillsvidareanställning, vilket är en skillnad jämfört . Det finns alltså viktiga förbättringar i denna uppgörelse och i det som regeringen och samarbetspartierna har presenterat. Stöd till de sociala företagen 34 (KD): Enligt uppgift har flera arbetsintegrerande sociala företag, så kallade ASF, drabbats hårt under pandemin, så pass hårt att de tyvärr har gått i konkurs. Det är naturligtvis illa för alla företag som tvingas till konkurs i samband med pandemin, men det blir extra bekymmersamt när det gäller de sociala företagen.