prot · H90946 · 2021-12-15 00:00:00 — Då räcker det inte att komma tillbaka år med samma program och samma arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Många av dessa personer riskerar att fastna permanent i utanförskap, i olika typer av bidragssystem och i olika typer av arbetslöshetsförsäkringar. Det måste alltid löna sig att komma ut i arbete, att studera vidare och att ta riktiga jobb för att komma vidare. Vi har strukturer – inhemsk extremism, radikalisering, patriarkala strukturer och hederskultur – som förhindrar många av de utrikes födda kvinnorna och som självklart också påverkar deras deltagande i sfi och i praktiska moment samt deras vilja och möjlighet att skriva in sig. Vi ser att de skriver in sig senare och har ett lägre deltagande. Som jag har varit inne på är det också så att stödet när det gäller utrikes födda kvinnor inte levereras. När det gäller funktionshinderspolitiken har vi drivit igenom ytterligare ett utskottsinitiativ om och behovet av att se över kodningen samt behovet av att se över hela funktionshinderspolitiken. Det är inte möjligt att fortsätta på den inslagna vägen. Funktionshindrade har högre arbetslöshet än övriga kategorier i samhället. Stödet måste bli bättre. Det är inte rimligt att man lämnar tillbaka från Arbetsförmedlingen till regeringen på grund av att Arbetsförmedlingen inte har lyckats stötta och erbjuda funktionshindrade personer bättre stöd i arbetslivet. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Med detta, fru talman, vill jag önska god jul. 55 (MP): Jag står här i talarstolen i stället för , som tyvärr är sjuk. Även jag ställer mig självklart bakom alla våra reservationer i AU6, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 15, som rör arbetsintegrerande sociala företag. Arbetslösheten hade börjat vända uppåt redan före pandemin på grund av konjunkturläget. Med pandemin och de restriktioner som den förde med sig började arbetslösheten rusa i höjden. De som drabbades allra hårdast var människor med en svag förankring på arbetsmarknaden. har vi sett en återhämtning på arbetsmarknaden. Nya jobb växer fram, och många människor kommer tillbaka i arbete efter pandemin. är det alldeles för många som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Regeringen har infört en rad olika åtgärder för att mildra konsekvenserna för enskilda människors ekonomi men också för att hjälpa företag att överleva under pandemin. Det är i sig viktiga åtgärder, och väldigt stora summor har avsatts. Bland de stöd som givits finns korttidspermitteringar och omställningsstöd till företag. Men vi har också gjort det enklare att kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen och höjt både taket och grundbeloppet. Allt fler omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Ett förbättrat grundskydd är viktigt. vill att dessa förändringar permanentas. Det ligger helt i linje med vad vi länge har drivit: att fler ska omfattas av trygghetssystemen. Långtidsarbetslösheten var alltför hög redan före pandemin, och risken är, som sagt, stor att den biter sig fast på ännu högre nivåer efter den. Det är angeläget att vi utnyttjar de verktyg som vi vet fungerar för att förhindra en sådan utveckling. Arbetsintegrerande sociala företag kan spela en viktig roll i det arbetet, eftersom de skapar arbetstillfällen för grupper som annars har svårt att få tillträde till arbetsmarknaden. Det kan till exempel handla om personer som tidigare haft problem med missbruk eller kriminalitet, som varit långtidssjukskrivna på grund av psykisk ohälsa eller som har behov av extra språkstöd. Med andra ord är det de grupper i samhället som även i en högkonjunktur kan behöva extra stöd för att komma in på den reguljära arbetsmarknaden och med åter andra ord de grupper som riskerar att drabbas hårdast av pandemins effekter på arbetsmarknaden. har länge drivit en arbetsmarknadspolitik som sätter individens behov av stöd i centrum. Det måste finnas flera vägar till jobb för dem som står långt från arbetsmarknaden. Individers behov är olika, och det är nödvändigt att de arbetsmarknadspolitiska insatserna reflekterar detta. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Arbetsintegrerande sociala företag har alltså som sitt övergripande syfte att skapa arbetstillfällen för människor som av någon anledning står långt från arbetsmarknaden. Företagen erbjuder även arbetsträning och rehabilitering för att de som deltar i verksamheten ska kunna gå vidare till en anställning hos andra arbetsgivare. De arbetsintegrerande sociala företagen drivs ofta som arbetskooperativ och återinvesterar i huvudsak sina vinster i den egna verksamheten. Samhällsvinsterna med detta är uppenbara och väl dokumenterade. Bland annat har konstaterat att arbetsintegrerande sociala företag är särskilt bra för målgruppen nyanlända och långtidsarbetslösa utrikes födda personer. Efter att ha följt ett antal projekt har myndigheten sett att individen utvecklar både språket och andra förmågor som behövs på arbetsmarknaden. Verksamheterna stimulerar dessutom deltagarna till ledarskap och entreprenörskap, vilket i sin tur bidrar till att skapa nya jobb. Arbetsintegrerande sociala företag kan alltså spela en väldigt viktig roll i samhället och i arbetet för folkhälsa och mot utanförskap, segregation och arbetslöshet. Men deras position i är tyvärr ganska otydlig och behöver stärkas. Till skillnad från våra grannländer och många andra EU-länder har nämligen inte någon tydlig definition av vad som faktiskt är ett arbetsintegrerande socialt företag. Den definition som ibland används är från den dåvarande regeringens handlingsplan . Varken eller andra centrala aktörer inom området för socialt företagande tycker att den är tillräcklig utan vill se en tydligare definition. anser att samhället måste bli bättre på att stödja och utveckla arbetsintegrerande sociala företag. Som ett led i det ser vi ett stort behov av en tydlig och allmänt accepterad definition av vad arbetsintegrerande sociala företag är. En definition skulle skapa en större tydlighet för såväl de individer som kommer i kontakt med verksamheterna som för Arbetsförmedlingen, kommuner, myndigheter och andra aktörer som samarbetar, eller skulle vilja samarbeta, med arbetsintegrerande sociala företag. Genom en tydlig definition underlättas också för myndigheter och kommuner att skapa partnerskap med, rikta offentliga upphandlingar till och köpa tjänster från arbetsintegrerande sociala företag. I första hand skulle vi vilja se en sådan definition formulerad i en egen förordning – en förordning som dessutom legitimerar och lyfter upp arbetsintegrerande sociala företag som viktiga aktörer för utveckling. anser att det är väldigt angeläget att även andra hinder som står i vägen för de arbetsintegrerande sociala företagen kan undanröjas, så att dessa företag kan vara en möjlig ingång till arbetsmarknaden för fler människor än . Vi vill även se att Arbetsförmedlingen anvisar personer till dessa företag i större utsträckning. Det sker alldeles för sällan med tanke på det behov som finns och den potential som verksamheten har. Inte minst är det av stor vikt att den reformerade arbetsmarknadspolitiken skapar goda förutsättningar för de arbetsintegrerande sociala företagen att vara en del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Därför föreslår vi att regeringen upprättar en ny handlingsplan för att främja arbetsintegrerande sociala företag som kan ersätta och utveckla den tidigare handlingsplanen . undrar jag om jag hörde rätt, nämligen att kristdemokraten i talarstolen sa att KD vill införa Söderhamnsmodellen. Kanhända hörde jag fel. 56 (S): Jag tänkte ägna mig åt framför allt betänkande AU6, men i och med att det är en gemensam debatt om AU2, om utgiftsområdet, och AU6, om arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen, kommer jag att tala om både och. När det gäller AU2, utgiftsområdet, vill jag börja med att säga att eftersom vårt förslag till budgetramar har fallit hänvisar jag till det gemensamma yttrandet från S och MP. När det gäller AU6 vill jag yrka bifall till förslaget och avslag på reservationerna. Jag är stolt men inte nöjd med det arbetsmiljöarbete som regeringen driver utifrån de socialdemokratiska värderingarna. Vi vill mer när det gäller den delen. Vi har under våra regeringsinnehav drivit utvecklingen framåt för att skapa ett bättre och mer kärnfullt arbetsmiljöarbete runt om på våra arbetsplatser i landet. Men vi vill som sagt göra mer. Vi vill förbättra den fysiska och psykosociala arbetsmiljön genom ett stärkt arbetsmiljöarbete och satsningar på förebyggande arbete, tillsynsarbete och arbetslivsforskning. Vi vill stärka skyddsombuden. De behöver få bättre möjligheter att genomföra sitt livsviktiga uppdrag. Vi vill skapa trygghet i omställningen. Fler ska kunna få utbildning på betald arbetstid, och alla anställda ska få omställningsstöd för att kunna ställa om till ett nytt jobb eller vid behov kunna utbilda sig till ett nytt yrke. Vi vill minska antalet osäkra anställningar genom att ta bort allmän visstidsanställning och reglera hyvling, inhyrning och rätten till heltid. Vi vill bekämpa arbetslivskriminaliteten. Det ska aldrig löna sig att begå brott, smita från skatten eller skaffa sig konkurrensfördelar genom att försumma de anställdas rätt till en trygg arbetsmiljö. Myndigheterna bör få ökade resurser och fler verktyg för att komma åt de kriminella aktörerna. Vi vill se över arbetsmiljöreglerna utifrån ett jämställdhetsperspektiv i syfte att förbättra arbetsmiljön i de framför allt kvinnodominerade yrkena. Vi vill öka tillgången till företagshälsovård och säkerställa en jämställd och närvarande företagshälsovård för både kvinnor och män. Vi vill se över arbetsmiljöansvaret inom gigekonomin. Arbetsgivare ska inte kunna smita undan arbetsmiljöansvaret genom att gömma sig bakom en app. Vi vill utveckla undervisningen i arbetsmiljökunskap och förståelsen för den svenska arbetsmarknadsmodellen hos unga. Vad har vi då gjort under våra regeringsinnehav? Vi har förstärkt arbetsmiljöpolitiken med mer än . Bland annat har kunnat anställa fler inspektörer och ökat närvaron på arbetsplatserna. har anställt drygt 150 nya arbetsmiljöinspektörer, och antalet inspektioner har ökat kraftigt. gjordes det drygt 10 000 fler inspektioner än 2016. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Vi har byggt upp Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, i för att skapa förutsättningar för ett friskt och hållbart arbetsliv och driva på forskningen för detta. har på uppdrag av regeringen tagit fram föreskrifter för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. De nya föreskrifterna tydliggör arbetsgivarens ansvar för att förebygga ohälsosam arbetsbelastning, stress, mobbning och fysisk ohälsa. Föreskrifterna började gälla . har rivits upp, och nya utstationeringsregler finns . Det pågår en översyn av arbetskraftsinvandring, och jag har stora förhoppningar på en bättre reglering. Vi får se när det kommer. Regeringen har tagit krafttag mot arbetslivskriminaliteten. En ny myndighetsgemensam insats har inletts där polis, skatteverk och arbetsmiljöverk arbetar ihop. Över 5 300 oannonserade kontroller har genomförts . Jag och några kollegor hade förmånen att vara med på just en sådan kontroll i . Det var oerhört intressant. Jag uppmanar kollegorna i utskottet att ta tillfället i akt och följa med på en av dessa oannonserade och samordnade kontroller där flera myndigheter deltar. Det ger verkligen en bild av hur dagens arbetsmarknad i ser ut i denna del. Också viktigt är att vi har höjt företagsboten kraftigt, från till . Det ska svida om man inte gör på rätt sätt eller medvetet åsidosätter regler och lagstiftning. Ett entreprenörsansvar har införts för såväl utstationerade arbetstagare som arbetstagare som är anställda inom inom bygg- och anläggningsbranschen. En arbetstagare som inte får lön för det arbete han eller hon har utfört i bygg- och anläggningsentreprenaden ska kunna få betalt i enlighet med lönefordran från annan entreprenör i entreprenadkedjan. Byggbranschen uppger att man börjar se en förändring, men vi behöver göra mer. Vi har tagit strid för de regionala skyddsombuden. Regeringen gick fram med ett skarpt lagförslag om att öka tillträdesrätten för regionala skyddsombud. Förslaget röstades ned av högermajoriteten i , men vi fortsätter att ta strid för skyddsombudens möjlighet att göra ett livsviktigt jobb. En statlig utredning har tillsatts som har i uppdrag att lämna förslag på hur de regionala skyddsombuden ska ges bättre förutsättningar att kunna utföra sitt arbete. Utredningen ska presenteras . Jag hoppas att den leder till en utökad möjlighet för våra regionala skyddsombud, framför allt att få tillträdesrätt. Flera åtgärder för ordning och reda inom åkerinäringen har vidtagits. Högre sanktionsavgifter och möjlighet till fastlåsning av hjul, så kallad klampning, har införts. Trafikpolisen har fått mer resurser, och beställaransvaret har ökats så att samtliga beställare i en avtalskedja kan hållas ansvariga. Runt 400 poliser och bilinspektörer har vidareutbildats för att förbättra kontrollerna av tunga fordon på väg, särskilt cabotagetransporter, och flygande inspektioner. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Men det finns som sagt mer att göra, och vi bedriver ett aldrig sinande arbete för att förbättra arbetsmiljön och för att arbetsgivarna ska ta sitt ansvar här. Jag ser med tillförsikt fram mot 2022 och kommande år eftersom det finns en bred politisk ansats hos kammarens partier för att driva och utveckla detta arbete – även om vägen framåt är krokig. Jag hänvisar till mitt tidigare yrkande. 57 (SD) replik: Jag tackar för ett väldigt bra anförande. som byggnadsarbetare och som skyddsombud håller jag med om mycket av det han beskriver. Jag är glad över att Socialdemokraterna och har kunnat ta beslut tillsammans. Utan hade det inte blivit någon förändring i lex och utstationeringslagen. Jag ser att vi har gemensamma synpunkter även när det gäller arbetskraftsinvandring och dylikt, så jag hoppas att vi kan göra gemensam sak i fler frågor. Det saknas mellan 20 000 och 30 000 lokala skyddsombud i . Vad är Socialdemokraternas förslag för att vi ska kunna engagera fler att bli skyddsombud? ställs stora delar av arbetskraften utanför eftersom facket har vetorätt och nekar personer med intresse och engagemang att bli skyddsombud. 58 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag tror att det väldigt mycket handlar om att stärka det lokala fackliga arbetet. Det gäller att se till att det finns ett fackligt inflytande ute på arbetsplatserna och en möjlighet när det gäller arbetet. Det handlar framför allt om värdet och vikten av det. Jag har själv en lång facklig bakgrund inom . Jag har jobbat väldigt mycket med skyddsarbete ute och med möjligheten att engagera medlemmar till att ta fackliga uppdrag. Det är inte så enkelt som det kanske var eller när jag började jobba fackligt, utan det är mycket annat som pockar på. Det gäller också att ge värderingar och möjligheter till det. Det gäller inte minst att tala om möjligheten att påverka sin dagliga arbetssituation. Det har blivit mycket tuffare än vad det var när jag var verksam inom det fackliga arbetet. Jag tror det handlar väldigt mycket om att driva på och visa på de förbättringar som genomförs i arbetsmiljön ute. Jag kan offentlig sektor väldigt väl. Där ser jag att det har hänt mycket. Men jag ser också en hel del bakslag som har kommit, och det finns framför allt ett arbete att göra. Svaret på frågan är att de fackliga organisationerna och naturligtvis arbetsgivaren har ett väldigt stort ansvar för att kunna rekrytera skyddsombud ute. 59 (SD) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Jag håller med dig till stora delar. Jag har själv även varit facklig förtroendeman. Men jag fick tyvärr inte vara det längre inför valet , för jag hade fel partisympatier. Jag anser att man bör avpolitisera fackföreningsarbetet och titta på den danska modellen så att fler kan få chansen att bli skyddsombud. är det så att facket är väldigt politiserat. Facket har vetorätt. Och det är ett problem. Jag tycker inte att man ska blanda in politiska åsikter i arbetsmiljöarbetet, utan det ska gälla alla löntagare. Jag har en fråga till som jag gärna skulle vilja ställa till här. Det gäller arbetsmiljöarbetet, där vi är överens i många frågor. Jag är lite konfunderad över varför Socialdemokraterna år ut och år in säger nej till utökade preskriptionstider för arbetsmiljöbrott. Det är även något som ni har gått till val på. Det finns ett LO-beslut på det där ni har lovat att driva det i riksdag. Frågan har legat på bordet , tror jag. Ändå röstar ni konsekvent nej till det. Jag skulle gärna vilja veta varför ni gör det. 60 (S) replik: I mitt anförande gjorde jag en exposé av vad det är som har hänt inom arbetsmiljöområdet som vi har haft regeringsinnehavet. Det har verkligen skett en utveckling när det gäller , Myndigheten för arbetsmiljökunskap, företagsboten och många andra delar. Det som är intressant utifrån den frågeställning som har är presumtionsdelen. Den frågan har vi kvar att hantera. Jag hoppas att vi vi nu har fram till valet får en socialdemokratiskt ledd regering där vi kan ta nästa steg när det gäller arbetsmiljöarbetet. 61 (M): I en debatt gällande arbetsmarknad och arbetsliv känns det ytterst relevant att lyfta fram en sådan viktig sak som arbetsmiljöfrågorna. Arbetsmiljöfrågorna är ständigt aktuella. Det är också något som oroar människor. Därför kan och ska ämnet också behandlas frekvent tills vi får en bättre och tryggare arbetsmiljö för landets arbetstagare. En god arbetsmiljö har en stor betydelse för såväl tillväxt och sysselsättning som för god, jämlik och jämställd hälsa. Utvecklingen av dödsolyckor går fortsatt i helt motsatt riktning mot regeringens så kallade nollvision. Den ingick även i regeringens förra arbetsmiljöstrategi –2020 och ingår nu med samma mål i den nya strategin –2025. Vi hade bara ett häpnadsväckande antal dödsolyckor. Det var 58 . Snittet ligger fortsatt på en dödsolycka . Det är självklart både fruktansvärt och helt oacceptabelt. Pandemin har föranlett minskningar av antalet avlidna, men det kan härledas till att färre har varit i arbete. Statistiken blir därför heller inte relevant. Det ökade antalet dödsolyckor har till viss del uppmärksammats, och det är bra. Men den negativa utvecklingen fortsätter. krävs nya konkreta åtgärder som verkligen förbättrar situationen. De nuvarande är uppenbarligen inte tillräckliga. Utvecklingen går som sagt i helt fel riktning. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Faktorer som är väl kända är bland annat att myndigheter inte samverkar. Polisen och åklagare – ja, rättsväsendet i stort – har haft för lite resurser till utredningar av just arbetsmiljöbrott. I KD-SD-M-budgeten lägger vi mycket mer pengar på just rättsväsendet. Det möjliggör nu förbättringsåtgärder inom området. Preskriptionstiderna för arbetsmiljöbrott av normalgrad och allvarliga arbetsmiljöbrott är för korta. Arbetsmiljöbrotten hinner inte ens utredas förrän preskriptionstiden har gått ut. Vi moderater har drivit att preskriptionstiden ska fördubblas för både arbetsmiljöbrott av normalgraden och allvarliga arbetsmiljöbrott. behöver mer resurser för att kunna öka antalet inspektioner. I M-KD-SD-budgeten finns också en möjlighet till det. Vi lägger hela 50 miljoner mer än regeringen på att få till mer tillsyn, ökat antal inspektioner och insatser mot arbetsmiljökriminalitet. Allt det kan nu möjliggöras via denna budget. Det är åtgärder som är direkt nödvändiga. I vår budget vill vi ha en särskild tillsyn över den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper med hög sjukfrånvaro. Lägg därtill årliga uppföljningar av det systematiska arbetsmiljöarbetet gällande både psykosocial och fysisk arbetsmiljö. ska också stärka tillsynen över och kunna ge sanktioner för arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro. Det faller absolut ett stort ansvar på arbetsgivare, arbetstagare, fackliga organisationer och inte minst regeringen för att arbetsmiljöförhållandena ska vara godtagbara och bra. Nuvarande insatser räcker uppenbarligen inte, och då måste nya strategier presenteras. Människors liv och hälsa står på spel. Söner, döttrar, föräldrar – ja, alla – ska med trygghet kunna gå till jobbet och komma hem igen. är det inte så, och det är helt oacceptabelt. Arbetstagare ska kunna bibehålla sin fysiska och psykiska hälsa på sin arbetsplats. Särskilt oroväckande är också att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem har ökat . Det är alltså inte kopplat till pandemin. Vi har via kommittémotioner haft förslag på förbättringar inom detta område . Det höga antalet arbetssjukdomar har inte fått den uppmärksamhet det förtjänar, och det är anmärkningsvärt. Självklart får arbetsmiljörelaterade sjukdomar omfattande negativa konsekvenser och lidande för den enskilde, men det är också ett samhällsekonomiskt haveri. Det är viktigt att fortsätta att förbättra arbetsmiljön för att förbygga ohälsa och olycksfall och motverka att människor utestängs från arbetslivet. Det gäller inte minst för att möjliggöra ett längre arbetsliv. Inom kvinnokodade sektorer är förutsättningarna för arbetet och arbetsmiljön sämre. Det medför högre risker för ohälsa och också en större risk att den anställde lämnar anställningen till följd av ohälsa eller missnöje med förutsättningarna på arbetsplatsen. Med tanke på den stora kompetensbrist som råder inom flera välfärdsyrken i offentlig sektor behöver villkoren för anställda förbättras – annars kommer man inte att kunna attrahera personal. Betänk att vård- och omsorgssektorn behöver 200 000 nya anställda till 2026. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Redan före pandemin hade var tredje kvinna varit sjuk på grund av jobbet . Notera: var tredje kvinna. Två tredjedelar av alla personer med arbetsrelaterade besvär lider av fysisk smärta och värk. Också problem med nacke, axlar och armar är vanliga. Självklart påverkar detta även sömn och stressnivå. Jag vill också i detta sammanhang lyfta fram nya tillbud i spåren av pandemin. Polisen har fått tusentals anmälningar om tillbud och arbetsskador kopplade till smittspridningen. Hot mot poliser vid ingripande sker, och det är ett högst allvarligt arbetsmiljöproblem. Många anställda i olika branscher har enorma och oacceptabla arbetsmiljöproblem. Fokus har placerats på områdena jord, skog, transport, bygg och senast, tack och lov, välfärdssektorn. Låt oss ändå inte glömma andra branscher med minst lika stora problem på detta område. Polisen är en av dem. Den budget som M, KD och SD har presenterat har vunnit i . Den möjliggör nu stora efterfrågade satsningar på arbetsmiljöområdet. Ökade resurser till innebär mer tillsyn, inspektion och utbildning. Lägg därtill förebyggande insatser mot arbetslivskriminalitet. Vi har en sammanhållen kedja av medel för att förbättra situationen inom arbetsmiljöområdet. Poliser, åklagare och rättsväsen i stort får via vår budget också möjlighet att agera på ett betydligt bättre sätt. De visar också tacksamhet över resurstilldelningen. Regeringen ska nu leverera utifrån våra intentioner, och vi kommer att följa detta arbete mycket noggrant, för den enskildes skull men också för tillväxtens, sysselsättningens, hälsans, jämlikhetens och jämställdhetens skull. Allt annat är oacceptabelt, och regeringen bär nu ett stort ansvar. 62 (S) replik: Tack, , för anförandet! Jag har två frågor. När man läser budgetbetänkandet från , ser man att ni naturligtvis gör satsningar på arbetsmiljön, och det är väl positivt.