prot · H90938 · 2021-12-01 00:00:00 — Bakgrunden till det betänkande som vi debatterar och ska fatta beslut om är att de borgerliga partierna tillsammans med har enats om ett så kallat utskottsinitiativ om att regeringen inte ska få ändra det nationella basutbudet av flygplatser med mindre än att godkänner detta, trots att ansvarsfördelningen är sådan att det är regeringen som har ansvaret för våra tio statliga flygplatser – en ordning som har gällt åtminstone sedan den nationella infrastrukturpropositionen kom 2008. Det är statliga Swedavia som äger och driver våra statliga flygplatser, och Swedavia som ett statligt bolag lyder under regeringen. Bakom denna fråga spökar i synnerhet . Swedavia har i sin konsekvensanalys redovisat att de kan driva vidare i enlighet med det uppdrag som de har fått från regeringen. Swedavia konstaterar att det inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Det är helt enkelt för få som flyger till och från . Swedavia konstaterar också mycket tydligt att all flygtrafik kan flyttas till utan att för den sakens skull behöver byggas ut. Det nationella bas-utbudet av flygplatser I grunden är detta någonting positivt. Det handlar om att vi under pandemin har ändrat vårt beteende. Inte minst har vi flugit mycket mindre. Allt fler har upptäckt möjligheten att arbeta hemifrån. Det rör inte minst fysiska möten – tidigare kanske man flög från eller till för att delta i ett möte. Sedan flög man tillbaka . Denna mötesform har inte funnits under pandemin, och de flesta är överens om att sådana möten kommer att ersättas med digitala möten. Det är i grunden väldigt positivt, eftersom det blir ett minskat flygande och minskade kostnader och framför allt en minskad miljö- och klimatbelastning. Då måste vi fråga oss: Varför ska vi ha en stor flygplats i med buller, kringtrafik, utsläpp och stora ytanspråk som följd? Låt oss i stället avveckla och utveckla en helt ny stadsdel med tiotusentals nya bostäder, skolor, grönområden, arbetsplatser etcetera. Därför tycker jag att det är obegripligt att , sätter ett fåtals cityflygande före möjligheten att utveckla . Jag vill ställa en tydlig fråga till , . Hur mycket mer av statens resurser ska gå till att hålla öppen? Alla vet ju att inte bär sig utan måste hållas öppen med hjälp av statliga subventioner. Det är det som har varit tydligt i Swedavias rapport till oss. Hur mycket mer av skattebetalarnas pengar ska gå till att upprätthålla ett fåtals flygande till och från ? Hur mycket mer av skattebetalarnas pengar ska tas från vård, skola och omsorg för att subventionera flyget? Det anser jag att de borgerliga partierna och måste svara på, och jag förväntar mig ett svar under debatten. 115 (S): Vi behandlar ett förslag till tillkännagivande om att man ska inhämta godkännande om man ska göra förändringar i det nationella basutbudet av flygplatser. Jag vill inledningsvis yrka bifall till vår reservation, som är ett avslagsyrkande. Vi yrkar alltså avslag på förslaget till tillkännagivande. Den nu rådande ordningen för hur man ska hantera just basutbudet behandlades i infrastrukturpropositionen som togs upp i kammaren . Jag vill påminna om att vi då hade en majoritet bestående av , – alltså under Reinfeldtregeringen. Själva grunden i beslutet var att flygplatserna ska utgöra stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. Flygplatserna ska säkerställa en god internationell tillgänglighet. Sammantaget ska de täcka hela landet så att alla medborgare i vårt land har tillgång till flyg. Under de 13 åren har det runnit en hel del vatten under broarna. fattade regeringen beslut om de tio basutbudsflygplatserna, och det var i före Fridays for Future, flygskam och , där vi också enades om de globala hållbarhetsmålen. Då kalkylerade man med att utrikesflyget på skulle öka med . Det nationella bas-utbudet av flygplatser Vid hade Swedavia en strategi för att klara ökningen, att faktiskt medvetet flytta resenärer från till . under dessa år fördubblade man antalet resenärer på . Det har satt sina spår, särskilt i tider när miljömedvetandet ökar hos befolkningen och många medvetet väljer bort att flyga och tar tåget i stället. Sedan kom covid-19. Pandemin pågår fortfarande. Flyget har inte under några omständigheter återhämtat sig. Flygresandet har verkligen minskat dramatiskt. Den dramatiska minskningen syntes redan innan pandemin. Vi befinner oss fortfarande i ett osäkert läge. Vi vet inte riktigt hur pandemin kommer att sluta, och vi ser en femte våg internationellt. Det kommer en ny version från , och så vidare. Faran är inte på något sätt över. Tvärtom behöver vi fortsätta att följa frågorna noga. Det kommer att vara oroligt under en överskådlig framtid. Här fick Swedavia ett uppdrag att titta på effekterna av pandemin. Det är ett statligt bolag som till och med ska redovisa intäkter till staten, inte bara gå runt. Swedavia har gjort en konsekvensanalys, och man har presenterat sina slutsatser. En kortversion har redovisats offentligt. Sedan finns en djupare analys som innehåller en hel del affärshemligheter, som jag inte tror att någon i kammaren har sett. Om någon har gjort det får denne gärna berätta för mig vad som står där. Swedavia landar i en sammanfattad bedömning att som det ser ut , med ett minskat antal resenärer och hur pandemin har påverkat, är det inte affärsmässigt motiverat att driva vidare. Det är nu det är läge att höja på ögonbrynen. beslutade att det dåvarande statliga skulle övertas av just ett affärsdrivande statligt bolag. I det här häradet inrättades Swedavia och några andra bolag. Uppdraget var att driva dessa under företagsekonomiska förutsättningar. när bolaget ger besked utifrån de företagsekonomiska principerna, det vill säga att det inte är affärsmässigt att driva vidare, börjar samma partier som då satt i regeringen och inrättade denna ordning att filibustra. Det var det här som var själva syftet med de organisatoriska förändringarna. Vi socialdemokrater sa uttryckligt att vi såg tydliga politiska mål, och vi var därmed emot inrättandet av Swedavia. Vi tyckte att det räckte gott och väl att ha ett affärsdrivande verk därför att vi ville att ambitionen att styra flyget skulle finnas även i fortsättningen, det vill säga att de transportpolitiska målen ska vara styrande – inte affärsmässigheten. Det blir ett märkligt sätt att hantera frågorna. Det är inte bara Swedavia som har haft problem som en konsekvens av det minskade flygandet, utan det gäller även de regionala flygplatserna. De har också haft oerhört stora bekymmer. Swedavias besked var ingen överraskning för utskottet när de sa att den klokaste och samhällsekonomiskt bästa vägen för Swedavia och för staten är att avveckla . Arrendet för löper ut . Då kommer med all sannolikhet all verksamhet ändå att upphöra. När underlaget viker borde en prövning var enda vägen, det vill säga att ompröva sina tidigare ställningstaganden. De besked vi har fått från – den blågröna majoriteten – är att avsikten är att avsluta avtalet 2038. Varför då pumpa in pengar till Swedavia, till en organisation som inte går runt? Det är det som kommer att bli effekten om vi inte agerar. Det nationella bas-utbudet av flygplatser Jag är stockholmare, och jag ser jättestora utvecklingsmöjligheter – inte minst där flygplatsen ligger . Det skulle kunna byggas en ny stadsdel i vår huvudstad. Det finns enorma behov av nya bostäder. Sedan bor många människor runt flygplatsen. Om det skulle hända en olycka är katastrofen oundviklig. Om ett flygplan skulle störta när det ska lyfta eller landa på skulle det bli förödande konsekvenser. Vi ska inte heller glömma bort bullerproblemen. framtid handlar faktiskt om vårt lands framtida ekonomiska konkurrenskraft. Det handlar om att stärka position på den internationella arenan. är ett exportberoende land, och det är viktigt att det finns en flygplats som faktiskt kan ta oss ut i världen när vi behöver det och kan ta andra hit när de behöver det. I detta nu tappar direktlinjer medan vår huvudkonkurrent, som man väl ändå får säga att det är, öppnar nya direktlinjer. Risken är att vi går mot att blir en matarflygplats till i stället för att ha egna direktlinjer ut i världen. Ska vi vända den utvecklingen måste vi ha fler resenärer på – vi behöver ha ökade volymer. Det absolut enklaste sättet att lösa det är att flytta resenärerna från till . Jag tror att det vore fel väg att börja uppmana folk att flyga i stället för att ta tåget, men däremot har vi två flygplatser där vi också har vår internationella flygplats, och det vore ju rent ut sagt korkat att inte använda den möjligheten. Regeringen tillsatte en särskild utredare som kom med sitt underlag om hur man skulle kunna avveckla både driften och verksamheten. I rapporten redogör han nogsamt för hur regeringen överförde beslutsfattandet avseende investeringsvolymer och strukturförändringar från riksdag och regering till det nyinrättade bolaget. Rapporten tillsammans med Swedavias konsekvensanalys är ute på remiss, och remisstiden går ut . Därför blir det himla konstigt när den blåbruna högern, påhejad av Liberalerna och , inte kan vänta på ett underlag. Det är något fåneri här gällande att man tycker att tog ut segern i förskott. Jag kan tycka att det är ett ovärdigt beteende av riksdag. Vi måste kunna ta saker och ting seriöst och ta till oss fakta och kunskaper vi får i form av remissrundor och så vidare och inte hålla på och tjafsa om någon tårta. Jag tycker att det faktiskt är fördummande och förlöjligande av den här kammaren. Avslutningsvis vill jag understryka att för oss socialdemokrater kommer flyget att fortsätta vara ett viktigt transportmedel för att hålla samman vårt land och för att hålla samman med övriga världen. Arbetet med att göra flyget hållbart måste också fortsätta. Det måste finnas en tillgänglig och hållbar flyginfrastruktur i hela landet. En förutsättning för oss socialdemokrater för att kunna lägga ned är att vi säkrar kapaciteten på . Vi borde faktiskt kunna ha en bred samling kring just detta – för och för svensk konkurrenskraft. Jag vet att mitt parti, jag själv och infrastrukturministern alltid har dörrarna öppna för samtal om hur vi tillsammans kan stärka svensk konkurrenskraft. Det nationella bas-utbudet av flygplatser I detta anförande instämde , , och (alla S). 116 (MP): Jag ska börja med att erkänna att jag har varit naiv. Jag trodde att klimatnödläget skulle ruska om den här kammaren. Jag trodde att det faktum att vi svenskar flyger långt över den globalt hållbara nivån skulle ha manat till eftertanke här inne. Jag trodde att det faktum att Swedavia blöder pengar skulle få er att reagera. Jag trodde inte att politiker 2021 skulle vara villiga att med skattemedel finansiera det snabbaste sättet att steka den här planeten. Jag har varit väldigt naiv rörande detta. Det är uppenbart som denna då vi ska debattera den här situationen och den blåbruna högern tillsammans med och Liberalerna obstruerar det ytterst rimliga beslutet att lägga ned . Låt oss ta det från början, och låt oss börja med klimatet. Många i den här kammaren råkar glömma det gång på gång, så det är lika bra att jag tar rollen att berätta om det igen. Svenskar flyger fem gånger mer än det globala genomsnittet. Det är mer än en tiondel av våra utsläpp. Det är en nivå som är på alla tänkbara sätt ohållbar. Hur man än vänder och vrider på det och hur man än mäter det är det en ohållbar nivå av flygande. Låt oss börja med att fråga oss: Varför är det så? Det finns ju en massa idéer om hur man skulle kunna ha ett hållbart flyg. Den grundläggande orsaken är, och det har jag sagt i den här talarstolen, att fossila utsläpp och flygande är synonymer. Det finns inte tekniker som kan minska utsläppen från flyget på global nivå och på ett tillräckligt snabbt sätt. Det går till exempel inte att täcka flygbehovet med biodrivmedel, som vissa tror. Det finns inte den kapaciteten när det gäller biodrivmedel vare sig nu eller , framför allt inte om alla ska flyga på nivå. Det går inte heller att ersätta flygresandet med el, för elflyg kommer under framöver inte att kunna ha en kapacitet tillräcklig för att ersätta ens en liten del av vårt befintliga flygande. Det är en rent teknisk sanning av det enkla skälet att det är för tungt för flyget att lyfta så mycket batterivikt som skulle krävas för att lyfta själva flygkroppen. På väldigt korta sträckor och för väldigt få personer kan vi se att elflyget kommer, men det är inte där de stora utmaningarna inom flygandet finns, som ni alla vet. Det råder inget tvivel: Hur man än vänder och vrider på det är det helt enkelt ohållbart att flyga på den nivå som vi gör i . Sedan finns det förstås de som behöver flyga, och det ska vi ha respekt för. Det finns de som inte har tillgång till järnväg, de som inte kan ta sina möten digitalt och de som har långt dit de ska. Då kan man behöva flyga. Men ska man komma ihåg att en tredjedel av allt inrikesflyg, som den här debatten ju handlar om när det gäller , enligt Swedavia är sträckor på . Den vanligaste flygsträckan nationellt i , inrikesflyget, är –. Det nationella bas-utbudet av flygplatser Man måste alltså kunna ha flera tankar i huvudet här. Ja, –behövs. Ja, –behövs. Allt det ska vi kunna erbjuda svenskarna, men det är inte där som de stora nivåerna av inrikesflygande finns. Vi säger att vi måste kunna ha –och –, som exempel, och då är den stora frågan: Kan vi ha detta på ? Det är det som är själva poängen. Det är mycket smartare på alla sätt att i stället samla de resor som vi verkligen behöver på en flygplats i . Hur är det då med kapaciteten på ? Det här har man ju hört mycket om i debatten. Låt mig säga det som jag sa . Det verkar inte ha gått in, så jag tar det igen. Jag ska försöka vara väldigt pedagogisk. har ett miljötillstånd för 350 000 flygrörelser. , året innan pandemin, var vi uppe i 233 000 flygrörelser. Miljötillståndet gäller 350 000, och 233 000 är det man då var uppe i. Då kommer någon förstås och säger: Ja, men det är peaktimmen som är det viktigaste – det är där vi inte klarar av det. Det resonemanget är i sig ganska banalt och dumt eftersom man inte kan planera en flygplats utifrån peaktimmen. Då blir det väldigt kostsamt och en enorm överkapacitet de övriga timmarna. Men låt oss ändå ha det argumentet på bordet och titta på peaktimme. kan hantera 90 rörelser . –2019 passerades aldrig 73 rörelser. Man kan hantera 90, men man har aldrig passerat 73. Det finns således en enorm överkapacitet på till och med under peaktimmen. Huruvida det går att flytta viktiga linjer från till är en icke-fråga. Detta har påvisats i utredning efter utredning och gång på gång, men det går av någon anledning inte in hos många partier här i kammaren. Klimatfrågan är det viktigaste. Vi måste minska flygresandet. Ett väldigt bra sätt att göra det vore att vi helt enkelt tog bort onödiga resor, men då kan vi inte ha en överkapacitet i svenskt flygplatsutbud. Det är fullt rimligt att lägga ned . Jag har som sagt varit naiv. Jag tror att jag vet vad det i grunden handlar om, nämligen att jag har haft en förhoppning och en ambition om att man med rationella och logiska argument kan skapa en förändring och ett förändrat system. Jag trodde att ett påstått klimatengagemang spelade roll, men det visade sig vara fel här i denna kammare. Det är förstås väldigt tråkigt. Men så ligger det till. Jag rundar av med att yrka bifall till reservationen. 117 (M): Man kan säga väldigt mycket om hanteringen av frågan om . Jag tror att det i grunden handlar mycket om inställningen till flyget. Trots att flyget utgör en relativt liten del av världens utsläpp får det ett enormt stort fokus i miljödebatten. Jag har funderat mycket på vad det beror på. Vad är det med flyget som provocerar så fruktansvärt mycket? Kan det bero på den frihet det innebär att kunna förflytta sig med flyg, att ta sig ut i världen och runt om i ? Är det den individuella frihet detta innebär som provocerar? försöker man använda pandemin, som har lamslagit inte bara flyget utan även många andra branscher, till att stänga ned . Tittar man på geografi, hur stort landet är och hur långt det är mellan olika destinationer, ser man att det säger sig självt att vi behöver ha ett väl fungerande flyg och en väl fungerande infrastruktur för flyget i . Det finns inget annat alternativ om man på allvar menar att hela ska kunna leva. Man måste kunna förflytta sig. Det nationella bas-utbudet av flygplatser Här i finns en tydlig majoritet för att ha kvar . En majoritet vill inte stänga ned . Vad som har hänt är att regeringen har gett Swedavia i uppdrag att titta på om det skulle gå att stänga eller inte. Att vi inte får se hela rapporten utan bara en sammanfattning på två sidor när det läggs så mycket vikt vid den innebär för mig ett demokratiunderskott. Jag ser detta som ett beställningsjobb. Det talas mycket om att Swedavia självt säger att det går att stänga . Jovisst, men även om man bara läser sammanfattningen ser man att det står väldigt tydligt att det funkade då när flyget i princip stod stilla. Men det funkar inte när flyget startar upp igen. Det är väldigt tydligt i rapporten. Frågan är hur stor vikt man ska fästa vid tårtätande och naiva och barnsliga filmer som publiceras på nätet av ledamöter i . Har man inga väljare utanför storstäderna behöver man kanske inte ta särskilt stor hänsyn till tillgängligheten för invånarna i resten av landet när det gäller att ta sig hit till . Det här är respektlöst mot människor som bor runt om i landet. När de fick läsa om planerna på att lägga ned blev de ordentligt oroade för framtiden för deras del av . Man kan inte behandla en så pass viktig fråga som svensk infrastruktur som man har gjort med . När man talar med kommunalråd runt om i landet blir det väldigt tydligt att de verkligen ser nedläggningen av som ett stort hot mot tillväxt och utveckling i deras del av . För att få stopp på detta föreslog vi ett tillkännagivande . Vi som stod bakom det hoppades att det skulle få regeringen att inse att även om man själv har beslutanderätt finns det ingen majoritet i kammaren för att gå vidare med förslaget att stänga ned . Man valde ändå att gå vidare med den utredning som tillsatts. Utredningstiden för den var väldigt kort mitt under en pandemi när ingen egentligen kunde säga hur flyget kommer att utvecklas när det startar upp igen. I direktiven står det dessutom inte något om ska läggas ned utan hur flygplatsen ska kunna läggas ned. Vi hade nog förväntat oss att tillkännagivandet skulle leda till en längre utredningstid och förändrade direktiv, men så blev inte fallet. Därför befinner vi oss där vi gör . Vi har inte förtroende för regeringen när det gäller att fatta beslut om basutbudet när den på ett så flagrant sätt fullkomligt struntar i majoriteten i kammaren. Det är självklart svårt att säga hur pandemin, digitala möten och annat kommer att påverka flyget och hur det hela utvecklas . Men detta kommer ju att påverka resandet i stort. Det är därför märkligt att man inte drar en parallell med tågresandet och att det troligtvis också kommer att minska, inte minst mellan , och där man tänker plöja ned hundratals miljarder i höghastighetsjärnväg. Man drar alltså inte slutsatsen att det förändrade resandet kommer att påverka båda dessa transportslag. Om man med någon trovärdighet ska kunna diskutera en nedläggning av måste man rimligtvis börja på rätt håll. talade sig varm för och dess utveckling. Men regeringen har verkligen inte visat några tecken på att ta utveckling på allvar och att vilja göra något med . Det nationella bas-utbudet av flygplatser Det fanns ett Arlandaråd som gjorde klart en rapport som jag har fått ta del av även om den inte är offentliggjord. Det är en väldigt gedigen rapport om utvecklingen av , infrastrukturen till och från och området runt omkring . Det fanns ett datum för när denna rapport skulle publiceras. Alla som var med i var inbjudna till ett stort evenemang där detta skulle offentliggöras, men sedan lades plötsligt locket på. Frågar man infrastrukturministern säger han att rapporten bereds på Infrastrukturdepartementet. Min bild är att den ligger i en byrålåda och samlar damm. Ingen gör någonting med den. Man måste börja med . Det behövs politiska beslut med en tydlig inriktning på en utveckling av . Det hänger inte på huruvida blir en matarflygplats till eller inte, utan mycket beror på hur man utvecklar . Man kan jämföra med satsningarna på . har inte alls samma förutsättningar för politiskt stöd för en fortsatt utveckling så som har haft. Något som man glömmer bort helt och hållet i debatten, fru talman, är frågan om flygets omställning. Den egna driften av Swedavias samtliga flygplatser är helt fossilfri. Det sker oerhört mycket när det gäller flygets omställning. Flygplanen som kommer blir mindre. Heart Aerospace räknar med att leverera sina första elplan 2026. Detta innebär att det kommer att bli fler flygrörelser, eftersom det blir fler flyg med färre passagerare i varje plan. BRA har aviserat att de tänker börja flyga elflyg mellan och 2026. Det finns även det samhällsviktiga flyget, som också ska få plats på en flygplats. finns över huvud taget inte utrymme för det på . Dessutom blir det längre transporter till sjukhusen i från än från . Det är väldigt viktigt att vi värnar det vi har. Jag är ödmjuk inför det teknikskifte som sker. Jag kan inte som säga hur teknikutvecklingen kommer att se ut och att flyget inte kommer att bli fossilfritt . Jag tror på en fossilfri framtid även för flyget, och teknikutvecklingen går oerhört snabbt. Att i det läget göra oss av med någonting så unikt som en citynära flygplats vore kvalificerat vansinne. Det som är mest oroande med den här frågan är trots allt den demokratiska aspekten av det hela, med hemligstämplade rapporter och en regering som fullkomligt struntar i tillkännagivande efter tillkännagivande i den här kammaren. Det är anmärkningsvärt i en demokrati att man inte respekterar en majoritet i riksdag. Vi kan ha olika åsikter, men i den här kammaren måste majoritetsbeslut gälla. En majoritet i den här kammaren vill inte lägga ned . Det måste regeringen respektera. I detta anförande instämde (M) och (KD). 118 (V) replik: säger sig vara emot statliga subventioner av princip. Det verkar vara så på många politikområden, men inte när det gäller flyget och inte heller när det gäller bilkörande. Då ska staten subventionera. Det nationella bas-utbudet av flygplatser Swedavia har presenterat väldigt klart och tydligt för oss att de kan bedriva sin verksamhet vid på ett affärsmässigt sätt. Det betyder att de behöver statliga subventioner för att upprätthålla . har drivit fram det här beslutet till riksdag. Då tycker jag också i anständighetens namn att är svaret skyldiga. Hur mycket ska svenska staten bidra med i subventioner för att hålla öppen? 119 (M) replik: Jag tror att vi möjligtvis läser de två sidor vi har fått från Swedavia när det gäller på lite olika sätt. Det står ingenting i dem om att Swedavia kommer att behöva statliga bidrag för att kunna driva vidare. Båda de två trafikslagen flyg och bil bär sina egna infrastrukturkostnader, till skillnad från till exempel järnvägen. Sedan kan man absolut säga att vi har gett stöd till flyget under en pandemi, men det är en helt annan sak. Vi kan inte räkna in pandemiåtgärderna i det här. Man säger att det utifrån Swedavias företagsperspektiv skulle vara affärsmässigt bättre att samla allt flyg. Det är möjligt att det är så, men de skriver också i sin rapport att det är många andra hänsyn man behöver ta innan man lägger ned . Ingenstans i den här rapporten står det att man behöver statliga subventioner eller att gick med förlust före pandemin. startar flyget upp igen, och mig veterligen går det med högre hastighet än vad någon kunde förutse. Det är stor aktivitet på igen. Man är inte uppe på samma nivå som före pandemin, men man är på god väg dit. 120 (V) replik: