prot · H809146 · 2021-06-22 00:00:00 — Vi vill stoppa att föräldrar skickar ut sina barn på absolut livsfarliga vägar för att ta sig till ett land och där fungera som anknytningsperson för att övriga familjen ska få komma efter. Det är det korta svaret. Vi ser att det här med ensamkommande, som det kallas, är ett problem som vi har haft i . Jag tycker att det är ett problem av det enkla skälet att om man är barn ska man vara med sina föräldrar. Då blir funderingen från sida: Kan vi på något sätt stoppa drivkrafterna som gör att man skickar iväg sitt barn från hemmet för att ta sig till ett främmande land, troligtvis också med en främmande kultur och ett främmande språk? Det är det här som förslag går ut på. Vi säger att försörjningskravet ska gälla alla utom egna barn . Det är själva grundprincipen. Vi ser det här som ett mycket allvarligt problem, och därför vill vi sätta stopp för det. Då har vi sett den här tekniken. Jag vill upplysa om att det finns andra EU-medlemsstater där exempelvis – jag tror att det är i – en minderårig inte kan vara anknytningsperson över huvud taget. Det finns andra medlemsstater, två eller tre till antalet, där man också har försökt hitta modeller för detta. Ändrade regler i utlänningslagen Det här handlar om att vi på något sätt måste komma åt roten till att föräldrar skickar sina barn i händerna på människor som både smugglar knark och människor. Jag vet att riksdagsledamoten precis som jag har fått ta del av berättelser om vad som händer inte bara på vägen till utan också om vad som händer i med de här unga människorna som har lyckats ta sig hit. 81 (V) replik: Det här var bland det iskallaste jag någonsin har hört. Ledamoten svarar alltså att för att familjer inte ska splittras vill man lägga ett försörjningskrav på barn som man vet att de inte kommer att kunna uppfylla, vilket gör att de de facto inte kommer att få sin rätt till familj. Det är den tekniken vi har sett, sa . Det, fru talman, tycker jag är ett iskallt uttalande. Det tyder också på att ledamoten inte har så stor kunskap om hur det fungerar i krig och konflikt. Det är oerhört vanligt att familjer kommer ifrån varandra. En av Röda Korsets grundläggande arbetsuppgifter är att försöka återförena människor som har kommit ifrån varandra. Vi vet också att myten om ankarbarn, som bygger väldigt aktivt, faktiskt inte riktigt är sann. Det jag hör är en kristdemokrat som tänker att man effektivt kan förhindra att barn får sin rätt till familj uppfylld genom att ställa försörjningskrav som de inte har någon möjlighet att uppfylla. Det är ett bedrövligt svar, fru talman. 82 HANS (KD) replik: Det verkar som att det här replikskiftet handlar mest om att försöka betygssätta andra människors politik. Med tanke på den extremism som just uppvisar när det gäller migrationspolitiken kan jag försäkra riksdagsledamoten om att jag inte kommer att sätta mig ned och luska reda på vad riksdagsledamoten har för kunskaper. Jag har aldrig ifrågasatt riksdagsledamotens kunskaper, men jag hör och noterar att när man inte håller med måste det tydligen bero på bristande kunskaper. Riksdagsledamoten och alla som lyssnar på debatten ska ta till sig en enda sak: Vi måste se till att komma åt detta med familjesplittring. kommer aldrig att medverka till ett system som faktiskt uppmuntrar till familjesplittring. Vi har funderat på olika sätt för att motverka det. Ett sådant sätt är att se till att de som tänker tanken att skicka i väg sin son i förväg inte ska tänka att är det land dit han ska skickas. Det ska nämligen finnas ett försörjningskrav, så att vederbörande inte kommer hit. Vi vill gärna locka fler, först och främst fler partier i riksdag men också fler länder, att följa vårt förslag. Det stora problemet med förslag är nämligen om ensamt gör detta; ifall andra länder erbjuder drivkrafter som gör att familjer skickar en tonårspojke från familjen och i händerna på människosmugglare kommer det inte att sätta stopp för det. Det gäller alltså att försöka hitta lösningar på en högre internationell nivå, om det ska få full verkan. 83 (MP) replik: Ändrade regler i utlänningslagen brukar säga sig vara familjernas parti. Man kan ifrågasätta delar av det i sak. Vårdnadsbidrag och sådant har varit uppe tidigare. Jag tänker inte fördjupa mig i det. Men påfallande ofta har man ändå haft familje- och barnperspektiv som sin utgångspunkt. Men när det gäller människor på flykt har man inte barnperspektivet. Jag vill ställa en fråga till . Inför omröstningen har gått ihop med andra partier om att begränsa möjligheten till familjeåterförening. Varför vill man hålla föräldrar isär från sina barn, i stället för att låta dem leva tillsammans? 84 HANS (KD) replik: Tack, , för frågan! Jag börjar med vårdnadsbidraget, som har varit uppe tidigare i debatten. Vi kallar det i och för sig barnomsorgspeng, och vi föreslår att det ska gälla när barnet är mellan ett och . Vi kristdemokrater säger ofta att vi vill få ned söktrycket till nordisk nivå, och vi konstaterar att i övriga nordiska länder har man just vårdnadsbidrag. I är det på , i är det på och i har de gjort det till en fråga. noterade jag att det i är . Man försöker göra gällande att vårdnadsbidrag, eller barnomsorgspeng som vi kallar det, skulle vara ett problem på något sätt. Det skulle jag vilja se bevis för. Man spelar ut att invandrarkvinnor då skulle välja att inte börja förvärvsarbeta. Men det var väldigt få invandrarkvinnor som ansökte om vårdnadsbidrag när det fanns. Dessutom har vi tragiskt nog väldigt låg förvärvsfrekvens bland just kvinnor. frågar om barnperspektivet. Jag utgår från att riksdagsledamoten har försökt läsa åtminstone delar av vår motion. Då ser han att vi har ett barnperspektiv. Det står till och med ordagrant att ska leva upp till och andra relevanta konventioner. Dessutom har vi alltså ett förslag om att egna barn ska kunna få återförenas med sina föräldrar. Det kallar jag för barnperspektiv. 85 (MP) replik: Jag tänkte egentligen inte fördjupa mig i vårdnadsbidraget. Det var mer ett exempel på när har landat helt fel i familjepolitiken. Det som fanns förra gången var något som kommunerna hade möjlighet att införa. Det var, som tur var, långt ifrån alla kommuner som gjorde det. Men det var dålig politik. Många barn som hade behov av att just gå i förskolan för att lära sig svenska språket gjorde inte det. Jag tänkte som sagt inte fördjupa mig i det, utan detta gäller varför vill hålla föräldrar isär från sina barn i större utsträckning än vad regeringen föreslår i propositionen. må ha skrivit som de har gjort i sin motion. Men i de skarpa lagförslag som vi kommer att ta ställning till finns det från oppositionen mildare varianter för dem som är alternativt skyddsbehövande, kvotflyktingar och andra undantag, och dem vill inte ha. Det innebär att man försvårar. Man försvårar för föräldrar att leva tillsammans med sina barn. Ändrade regler i utlänningslagen och jag har båda barn och kan nog knappt föreställa oss hur det skulle vara att ha sina barn i ett flyktingläger i ett annat land. Den känslan tror jag att alla föräldrar på hela jorden delar. Det här är inhuman politik. Jag tycker, fru talman, att ett parti som säger sig värna familjen borde stå för att föräldrar och barn inte ska hållas isär. 86 HANS (KD) replik: Utskottsinitiativet som riksdagsledamoten hänvisar till är en kompromiss. Vi har aldrig sagt och kommer aldrig att säga att det som ryms inom det initiativet är kristdemokratisk politik. Där får man inte veta vad tycker när vi får prata helt och hållet själva i stället för att försöka formera en gemenskap som skulle kunna stoppa ett ännu sämre alternativ, nämligen den proposition som parti har varit med och förhandlat fram. Det är viktigt att man håller isär det. Och jag vet att riksdagsledamoten känner till det. Min egen familj, min mamma och pappa och två småsyskon, flyttade till . Jag vet att mamma och pappa aldrig upplevde det som ett dugg konstigt att man för att pappa skulle få ta med sig mamma och mina två systrar dit krävde att han kunde försörja dem. I den amerikanska kontexten var det en icke-fråga. Det var snarare motsatsen som var knepig, att man skulle ta med personer som man inte kan försörja till ett land. Vi har tillsammans med de övriga partierna lagt fram ett förslag om att de som ska återförenas med sin familj – det är något som vi kristdemokrater har stått upp för – också ska kunna försörja sina anhöriga. I fallet med alternativt skyddsbehövande finns möjligheten för oss att lägga ett sådant försörjningskrav från dag ett. Det går inte med flyktingar. Där finns ett tremånadersfönster. Jag tycker att det är fullt rimligt. Jag tror också att det medverkar till att den person som kommer hit för att återförenas med sin familj ska ges den möjligheten. Men med ett försörjningskrav kommer den personen att se till att man lär sig språk och gör sig anställbar så fort man någonsin kan, just för att i sådana fall kunna återförenas med sin familj. Jag ser det alltså som både familjepolitik och politik som ger incitament som uppmuntrar människor till detta. 87 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 16 från Liberalerna i betänkandet och även till betänkandets punkter 2, 3, 4, 5 respektive 7 och 8. Det beslut som vi har att fatta här i riksdag om en ny utlänningslag är det tveklöst viktigaste sakpolitiska beslutet under det här . En långsiktigt hållbar migrationspolitik är oerhört viktig för . Våra regelverk är ett lapptäcke av tillfälliga lagar, undantag, kompletteringar och i vissa fall särlagstiftning. Det är varken långsiktigt hållbart, genomtänkt eller rättssäkert. Vad händer om vi inte klarar av att hantera de frågorna i ? Jo, om inte klarar av att hantera migrationspolitiken kommer den största smällen att tas av de människor som är utlandsfödda, de människor som inte ser ut att vara – som vissa numera säger – pursvenska och de personer som är födda någon annanstans, som har en brytning och som uppfattas vara invandrare. Om vi i riksdag inte klarar av att bygga en långsiktigt hållbar och fungerande migrationspolitik kommer de att få ta smällen. Rasism, polarisering och utanförskap växer i så fall. Det är det vi har sett när politiken inte har fungerat tidigare. Ändrade regler i utlänningslagen Det beslut som vi kommer att fatta , fru talman, bygger på den parlamentariska migrationskommitténs betänkande, som kom . Liberalernas utgångspunkter i arbetet har varit mycket tydliga. Till att börja med värnar Liberalerna asylrätten. Det är en individuell rättighet att söka asyl. ska vara ett land som ger skydd till flyktingar och skyddsbehövande. Vi ska ta vår del av ansvaret. Vi är ett rikt land. Vi har kapacitet att ge en framtid åt människor som under mycket svåra umbäranden har tvingats från sina hem på grund av krig och förföljelse. Detta ska vi göra i en omfattning som vårt samhälle klarar av. I stora delar av finns mycket stora utmaningar med utanförskap, social utsatthet, parallellsamhällen, fattigdom och kriminalitet. ska i första hand fokusera på dem som får bifall till sina ansökningar, det vill säga dem som har getts en laglig rätt att vistas i . Vi har inte kapacitet att lägga stora resurser, kraft och energi på personer som saknar tillräckligt starka skyddsbehov och får avslag på sina asylansökningar av våra myndigheter och domstolar. Här skiljer sig Liberalerna lite från partierna längre till vänster, som främst fokuserar på dem som får avslag. Vi menar att det framför allt ska vara de personer som får bifall och har laglig rätt att uppehålla sig i som vi måste fokusera på. Det är en stor uppgift bara det. Det handlar om kvinnor, barn och traumatiserade människor från folkmordet i , folkmordet i och sönderfallet runt om i världen. Liberalerna värnar en god integration i . Vi vill skapa ett möjligheternas land. I detta begrepp ligger också en förväntan på den som vill leva i . Det är en förväntan om att man skaffar jobb, lär sig grundläggande svenska och följer våra lagar och regler. Vi menar att sådana krav är mycket viktiga för att integrationen ska fungera, och det är väldigt viktigt att signalen från det svenska samhället är tydlig om att detta också är något som vi förväntar oss av nyanlända. Vi vänder oss väldigt starkt emot att stora grupper av nyanlända i praktiken har drivits in i fattigdom, bidragsberoende och ett mycket brutalt klassamhälle i socialt utsatta områden. Denna utveckling måste brytas och vändas. I vårt parti har vi, fru talman, arbetat fram en heltäckande politik i något som vi kallar förortslyftet. Vi i Liberalerna värnar ett ambitiöst svenskt mottagande av vidarebosatta, de som i vardagligt tal kallas kvotflyktingar. Det är personer som kommer till från flyktingläger. Enligt oss innebär ett generöst mottagande av vidarebosatta att vi ger en laglig väg till för fler. Det kan ge ett nytt liv i trygghet för många utsatta, inte minst kvinnor och barn. Vi ser också behovet av en arbetskraftsinvandring till det svenska näringslivet så att man kan klara kompetensförsörjningen. Det ska dock sägas att detta inte behandlas så mycket i betänkandet, fru talman. Det har att göra med att det finns andra utredningar som hanterar dessa frågor. Liberalerna vill dock betona att det är viktigt att oskicket med kompetensutvisningar upphör. Det ska finnas regelverk för arbetskraftsinvandring som är rimliga och som inte leder till fusk och exploatering. Ändrade regler i utlänningslagen Liberalerna har varit mycket angelägna om behovet av en bred överenskommelse över blockgränsen om invandringspolitiken. Om migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar måste den också kunna överleva valrörelser och regeringsskiften. En bred uppgörelse och överenskommelse skulle dessutom dämpa den mycket kraftiga polarisering som vi i har i invandringsdebatten. Den triggar i sin tur en ökad intolerans och rasism. I den parlamentariska migrationskommittén, fru talman, lade Liberalerna därför mycket stor kraft och möda på att nå en bred överenskommelse. Mot slutet av kommitténs arbete fördes förhandlingar mellan de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna. Det var med mycket stor besvikelse som Liberalerna konstaterade att samtalen strandade precis på mållinjen. Orsaken till det var att varken Socialdemokraterna eller , för att vara uppriktig, orkade stå upp hela vägen för en bred överenskommelse. Dagens beslut innebär därför att en ny utlänningslag i stora delar kommer att drivas igenom av en mitten-vänster-majoritet med ett enda mandats övervikt. Denna minsta möjliga majoritet försöker kraftigt att driva politiken i en mer generös riktning, där stora grupper som får avslag ska ges uppehållstillstånd i alla fall, vilket ytterligare riskerar att öka polariseringen i dessa frågor. Att det finns en knapp majoritet för att gå i denna riktning beror enbart på att Socialdemokraterna har valt att göra stora eftergifter till under beredningen i . Annars hade en sådan majoritet aldrig funnits. har valt att låta krav vägleda socialdemokratin, och därmed har Socialdemokraterna också nonchalant och ogenerat struntat i en rad överenskommelser som man gjorde i den parlamentariska migrationskommittén. Socialdemokraterna har valt att lägga det sakpolitiska innehållet åt sidan för att i stället gå till mötes. Flera av de förslag som vi kom överens om i hade man kunnat ta upp och göra någonting av. Dessa har Socialdemokraterna inte lagt i någon byrålåda – om det ändå vore så väl, fru talman – utan de har snarare låst in dem i ett så att man inte kommer åt dem. Det finns i så fall bara en person som kommer åt dem. Det går inte, fru talman, att bygga långsiktigt hållbara regelverk eller ett långsiktigt förtroende för migrationspolitiken på det här sättet. Man kan inte driva igenom mycket kraftiga förskjutningar med ett mandats övervikt i och sedan förvänta sig att det inte ska bli ett slagfält. Det är tyvärr vad som kommer att ske. I de förslag som vi nu debatterar, fru talman, har vi i Liberalerna en rad invändningar, även om vi står bakom en hel del. En av våra invändningar rör de många undantag som regeringen vill göra, inte minst vad gäller kraven på försörjning. Liberalerna menar att det är nödvändigt för individen och för integrationen i att fler nyanlända kommer i arbete. Att införa många och breda undantag från att människor ska komma i arbete går stick i stäv med detta. Det visar också på en uppgivenhet hos regeringen om man redan från början utgår från att många nyanlända inte kommer att klara av att komma i arbete och att därmed inte ens ska försöka anstränga sig för att upprätthålla en arbetslinje också bland nyanlända. Ändrade regler i utlänningslagen Vi är också kritiska, fru talman, till begreppet ”anknytning till ”. Det måste konkretiseras och definieras tydligare. Enligt oss ska asylpolitiken utgå från skydd, inte från hur lång handläggningstiden har varit eller hur länge man har vistats i . Att regeringen nu dessutom vill att den mer generösa barnventilen också ska gälla för många vuxna kommer med den breda tolkningen av anknytningsbegreppet sammantaget att leda till att många vuxna som har fått avslag på sina asylansökningar och som inte heller arbetar och kan beviljas ett arbetstillstånd kan stanna och få uppehållstillstånd i i alla fall. Och det kommer att ske bara på basis av att de har vistats i vårt land. Det är inte rimligt, fru talman, att åberopa vistelsetid i som en humanitär omständighet för att få stanna, menar vi i Liberalerna. Det finns ytterligare ett antal frågor i detta betänkande. Låt mig ta upp två av dem specifikt! Om man kommer till och får uppehållstillstånd i vårt land ska man också kunna få hit sin familj, menar vi i Liberalerna. Vi tycker att familjeåterförening är mycket viktigt. Det finns ett undantag för Genèvekonventionsflyktingar, fastslaget i europeisk rätt. Det är mycket viktigt. Om man tvingas fly och inte har något annat val, till exempel om man är oberoende journalist i eller , och kommer till ska man självklart också kunna få hit sin familj. Då ska man inte avkrävas ett arbete från dag ett. Men för stora grupper personer som kommer till menar vi från Liberalernas sida att det är rimligt med krav på ordnat boende och arbete för att de ska kunna ta ansvar för flera andra familjemedlemmar. Det behövs om vi vill klara integrationen och situationen i de utsatta områdena. Jag tycker inte, fru talman, att det här på något sätt är för mycket begärt eller att det är orimliga krav att ställa. Vi vet hur trångboddhet drabbar utsatta barn. Vi vet hur situationen i många bostadsområden i ser ut . Vi måste göra allt vi kan för att människor ska komma i arbete och få ordnat boende och för att barnen ska få goda uppväxtvillkor. Därför har Liberalerna i föreslagit att tremånadersundantaget från försörjningskravet inte ska gälla för gruppen alternativt skyddsbehövande. I beredningen av detta betänkande står vi fast vid detta. Det andra som jag skulle vilja ta upp är att vi i Liberalerna anser att rättssäkerheten i migrationspolitiken verkligen behöver stärkas ytterligare. Det kan man göra genom att till exempel ge kvalitetshöjande resursförstärkningar till och migrationsdomstolarna för att uppnå kortare handläggningstider. Man kan också göra det genom att ge förbättrade möjligheter till vidareutbildning för beslutsfattare på myndigheter och domstolar, främja kvalitetssäkringen av beslutsprocesser, kvalitetssäkra tolkningen vid muntliga förhör och förhandlingar och så vidare. Ändrade regler i utlänningslagen Utöver det tycker vi i Liberalerna att det är mycket viktigt – det är väl klokt att säga det i denna partipolitiska församling, fru talman – att det görs en översyn av hur nämndemän nomineras till migrationsdomstolarna. Nämndemän, eller lekmannadomare, fyller en viktig funktion att som allmänhetens representanter medverka i tillämpningen av gällande lag. Detta ska tas till vara också . Däremot ska uppdraget som nämndemän inte politiseras. Den kartläggning som har gjorts har visat att det finns variationer som har samband med partitillhörighet i nämndemännens ställningstaganden i migrationsärenden, det vill säga att personer beroende på vilket parti de tillhör röstar på olika sätt i olika migrationsärenden. Det är inte riktigt samma sak som att nämndemän generellt låter sina partipolitiska ståndpunkter färga sina ställningstaganden. Men det är ett tecken på att tillräckligt många enskilda nämndemän ser sin roll som partipolitisk för att det ska riskera att påverka rättstillämpningen. Vad är det då som gör det här så särskilt känsligt? Jo, det är att det i migrationsärenden väldigt ofta är så att ett ärende inte får prövning i högre instans. Det sker normalt bara om det kan bli ny praxis där. Nämndemännens ställningstaganden, fru talman, i migrationsdomstolen får därför normalt en avgörande betydelse för ärendets utgång. Det är inte rimligt att möjligheten att få stanna i för personer som söker asyl ska avgöras beroende på vilken partifärg nämndemännen i migrationsdomstolen har. För att tydliggöra rågången mellan politik och rättsväsen bör en översyn av nämndemannasystemet göras för att minska det politiska inflytandet. Självklart ska partipolitiskt aktiva kunna tjänstgöra som nämndemän, men uppdraget har inte med partipolitik att göra. Utgångspunkten för översynen bör därför vara att nämndemän i migrationsdomstolar inte ska nomineras av de politiska partierna. Jag hade önskat att den här dagen hade kunnat innebära om inte ett slut så i alla fall att vi lade som vi har bakom oss till handlingarna och fick en långsiktigt hållbar lagstiftning för en rimlig och ordnad migrationspolitik i med respekt för asylrätten och ett mottagande i nivå med vad vårt samhälle klarar av att hantera. Men det får vi inte. I stället får vi någon sorts halvmesyr efter en politisk kohandel i . Denna halvmesyr drivs igenom i med minsta möjliga marginal och kommer kraftigt att öka polariseringen i den svenska migrationsdebatten på ett sätt som jag inte tror att någon kommer att gynnas av i slutändan, förutom de allra mest högljudda personerna längst ute på den högra flanken. 88 (MP) replik: krävde Liberalernas dåvarande partiledare att utvisningarna till skulle stoppas. var också migrationspolitisk talesperson för Liberalerna – rätta mig om jag har fel. Jag har en väldigt kort och koncis fråga, fru talman. Anser att säkerhetsläget i är bättre än vad det var 2017? 89 (L) replik: Ändrade regler i utlänningslagen Till att börja med är det inte vi i som fattar den typen av beslut. Det är ju som genom landinformation, rättsliga ställningstaganden och så vidare fattar besluten om vilka länder man kan återvända till och inte. När det gäller måste man titta på hela landet. Det är möjligt att det finns delar av landet dit man kan återvända och att det finns interna möjligheter att ta sig till en viss del av landet. Men det finns givetvis även områden där situationen är mycket instabil. Jag kan nämna områden som Waziristan, och kanske Mazar-e , där vi hade en svensk kontingent för . Det kan också bli värre efter att och Isafstyrkan lämnar landet. Om fattar ett beslut om att stoppa avvisningar eller utvisningar till är jag den förste att respektera och följa det. Jag tycker att det här är viktigt. Min argumentation kommer då att vara att har sagt detta och att det är det som gäller. Men så länge inte har sagt det känner jag att jag som riksdagsledamot och beslutsfattare, med ansvar för att upprätthålla den svenska lagstiftningen och de svenska regelverken, måste vara lojal med den lagstiftning vi har. Om en asylsökande från har fått avslag på sin asylansökan finner jag därför att jag måste respektera det avslagsbeslutet och våra myndigheters och domstolars beslut och därmed också argumentera för ett återvändande. Men är det så att bedömer att det inte går att utvisa till och utfärdar en sorts individuellt eller kollektivt verkställighetshinder är det självklart så att jag som riksdagsledamot – och även och alla andra här inne, utgår jag från – följer det beslutet. 90 (MP) replik: