prot · H90917 · 2021-10-19 00:00:00 — Detta innebär kostnader såväl för den enskilde som för samhället. Allt sammantaget finns ett ökat behov av att reglera rådjursstammen och att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av stammen. För detta ansvarar markägaren och jakträttsinnehavaren. Utökade jakttider är ett sätt att möjliggöra detta när snö‑, is- och temperaturförhållandena är lämpliga. Sammantaget gör jag och regeringen bedömningen att vårjakt på i hela landet möjliggör minskade skador och en god förvaltning av rådjursstammen. 11 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är ett intressant svar som sprider en del ljus på resonemangen bakom beslutet. Det var också hela syftet med interpellationen: att försöka förstå. Jag vill börja med att säga att jag i grunden är positiv till att vi använder jakt för att förvalta våra viltstammar. Som statsrådet känner till är jag själv jägare, och jag tycker att det är viktigt med en god viltförvaltning. Etiken och den biologiska, så att säga, förankringen i de åtgärder vi gör är avgörande. Därför är det intressant att lyssna. Jag har också tagit del av analys inför regeringsbeslutet. Där tydliggör man mycket riktigt att möjligheten till jakt på kan hjälpa till att begränsa rådjursstammen. Men man säger att den riktigt verkningsfulla åtgärden, om man nu ska begränsa stammen, snarare är att tillåta ytterligare jakt på hondjur. Det är väl överensstämmande med den forskning som finns. Det är huvudsakligen antalet hondjur som avgör nativiteten. Ganska få bockar kan nämligen befrukta ganska många hondjur, och därmed får man ett ganska stort antal kid i reproduktionen. Det är alltså egentligen detta som skulle vara den absolut mest kraftfulla åtgärden. Jag förstår dock att regeringen väljer att hålla tillbaka detta, för det finns etiska frågetecken kring att tillåta jakt på get och kid under till exempel februari månad, som också har varit en del av diskussionen. Det jag är intresserad av är regeringens resonemang kring att man har valt att göra detta i hela landet. har valt att plocka bort och i sitt förslag, men regeringen väljer ändå att gå fram med hela landet. Det finns också remissinstanser som har påpekat det faktum att det är ganska olika hur rådjursstammen utvecklas i olika delar av landet och att det i sig kan vara skäl till att vara återhållsam i ett inledande skede eller åtminstone att försöka göra lokala anpassningar. Ett sådant exempel är områden där det finns en väldigt stark dovhjortsstam. Där blir rådjuren kraftigt tillbakapressade, eftersom dovhjorten är mer av en allätare och på det viset utnyttjar samma foderresurs som bland annat rådjuren. Då pressas stammen kraftfullt tillbaka. Regeringens beslut innebär att detta blir lite grann av ett experiment, för det har inte testats i tidigare. Det blir gällande på alla ställen, och det kan få väldigt olika effekt beroende på var vi befinner oss någonstans. Jag säger att det inte har testats i tidigare. Jag är fullt medveten om de regler som har gällt tidigare i de olika Tjernobyllänen. Där har man ju problemet med radioaktivitet i djur , vilket begränsar den traditionella höstjakten på . Det har då inte haft samma fulla utslag i stammen som man kommer att kunna se från och med , när detta blir allmänt gällande i hela landet. Det finns alltså inga nu aktuella exempel i där man har förvaltat stammen på det här viset, och det är någonting nytt för jägarkåren. Tiden är begränsad. Jag kommer att återkomma till fler frågetecken eller funderingar när det gäller sådant som jag gärna vill förstå. Det jag möter bland andra jägare är att de är positivt överraskade när det gäller utökade jakttider – det är något som vi jägare generellt ser positivt på. Men de undrar också om man verkligen har tänkt igenom detta och vad det innebär för förvaltningen av rådjursstammen. Det är nämligen en helt annan sak att jaga än att jaga . kräver det mycket större ansvarstagande i fråga om förvaltningstanken än det gör , eftersom reproduktionen för året ännu inte har ägt rum. 12 Näringsminister (S): Det är precis som säger. Det finns förstås ett antal saker som komplicerar detta. Det finns dock erfarenheter, framför allt från de fem län som har varit värst drabbade av nedfall från Tjernobyl och där detta har varit tillåtet . Under de som jakten har varit tillåten i dessa fem län har det inte dokumenterats någon negativ inverkan på rådjursstammen på det sättet. frågar varför vi har tagit beslut om att vårjakt kan införas i samtliga län. Jag ska försöka svara så gott det går. Precis som säger finns det skillnader mellan länen. Detta är naturligtvis alltid en grannlaga uppgift. När vi fick förslaget från skickade vi ut det på remiss, och ett antal remissvar har inkommit. Ett av de remisssvar som vi fäster stor vikt vid är svaret från SLU. Där finns mycket kunskap och forskning. I det remissvaret anser man att vårjakt kan införas i samtliga län. Man får dock ha en viss ödmjukhet för att vi inte har gjort detta . öppnar vi upp denna möjlighet, och det är klart att vi noggrant kommer att följa utvecklingen. Skulle det visa sig att det sker något som är problematiskt i de län där detta tidigare inte varit tillåtet måste vi vara beredda att ta till oss den informationen och de rönen. Jag skulle tro att forskarna – inte minst de på SLU, som själva har argumenterat för detta i sitt remissvar – följer detta noggrant. Det är svaret på de frågor tog upp. Men när man inte har gjort detta på väldigt länge, utan bara haft det koncentrerat till de fem län där nedfallet från Tjernobyl varit störst, och öppnar upp det för hela landet behöver man vara beredd att ta till sig om det skulle visa sig att det framkommer ny information eller ny forskning. 13 (M): Det gläder mig väldigt mycket att ministern säger att man vill följa upp detta noggrant. Jag hoppas att man är villig att fundera över hur det ska hanteras om vi i delar av landet eller i hela landet skulle se negativa konsekvenser av detta. Jag tolkar det som att uppföljningen i sådana fall skulle syfta till detta. Andra remissvar som har inkommit, bland annat det från , föreslår att man går fram försiktigt och med varsamhet och kanske börjar med att utvidga till de län som är direkt angränsande till de tidigare så kallade Tjernobyllänen. Dessa remissvar föreslår att man tar det stegvis för att i mindre skala ta del av nya erfarenheter. Det är, som ministern säger, sedan sist, och det har ju hänt en del inom jakten och jägarkåren under dessa . Det har kommit in en ny grupp jägare, av vilken jag själv är en del, med personer som bor i områden men som i allt större utsträckning tar del av jakten och som då kanske inte har samma inväxta tradition av förvaltarskapstanken. Detta är i sådana fall en mycket mer manuellt inlärd kunskap än sådan som man har med sig från barnsben, och detta kan få effekter. Det är också så, vilket jag avslutade mitt förra inlägg med att poängtera, att man vid jakt måste ta ett mycket större förvaltarskapsansvar. Det finns flera skäl till detta. Det första är att reproduktionen ännu inte har ägt rum det året och att man, om man vill ha en välmående rådjursstam, bör fokusera sin avskjutning på de individer som uppvisar de sämsta anlagen på olika sätt. Det andra är att rådjurens födosök är väldigt mycket mer extensivt , vilket innebär att man kan se rörelser , även . Detta gör att risken för överskjutning ökar drastiskt eftersom möjligheterna till skottlossning ökar drastiskt med tanke på djurens rörelsemönster. Om detta ska fungera krävs ett ökat ansvarstagande från jägarkåren, och jag upplever att stora delar av jägarkåren är villiga att göra detta. Många som jag träffar säger helt sonika att de inte tänker jaga , eftersom det inte är någonting som de ser ett behov av. För att återknyta till detta behov vill jag ställa en fråga till ministern. Om man nu ser sådana problem med betesskador och betestrycket från rådjursstammen, har det funnits ett övervägande från regeringens sida att snarare satsa på information om den problematiken? Detta görs ju i olika sammanhang när det gäller betesskador från älg, vildsvin, dovhjortar och annat för att försöka öka intresset hos jägarkåren för att hålla nere stammen. Jag upplever inte att detta är en diskussion som finns i jägarkåren eller bland markägarna i någon större utsträckning . Det har i sin tur bidragit till de frågor jägarna ställer sig när jakten utökas. Är det så att vi vill pressa tillbaka vår svenska rådjursstam symmetriskt över hela rikets yta? I så fall tror jag att det också finns andra åtgärder som behöver vidtas och andra diskussioner som behöver tas. Jag är av uppfattningen att det inte är så att man under pågående jakttid skjuter alla djur man ser, utan man försöker snarare att förvalta och behålla en stark och livskraftig stam. Man håller tillbaka i de lägen då man ser djur som man vill spara och släpper på i de lägen då man känner att det finns djur som man kan ta hem som ränta ur skogen. Om man nu har detta som ambition – om man ser det här som ett stort problem och anser att rådjuren behöver tryckas tillbaka – är frågan kanske snarare vilka andra åtgärder regeringen har diskuterat och övervägt för att uppnå målet. 14 Näringsminister (S): Det är helt uppenbart att är väl påläst och har engagerat sig i den här frågan, vilket jag välkomnar. Det finns ju, precis som jag själv redogjorde för, ett antal problem som är förknippade med en allt större rådjursstam. Det är dessutom en rådjursstam som av många olika skäl, inte minst på grund av det allt varmare vädret, rör sig allt längre norrut. Som jag sa tidigare kan det handla om skador på skog och natur, men det handlar minst lika mycket om de allt större problem vi har när det gäller trafiken. Där hjälper ju inte information, för det är nog inga rådjur eller människor som avser att krocka med varandra. Skadorna finns dock tyvärr ändå där. Det är också mot den bakgrunden vi har ett behov av att utöka detta. Man måste dock följa upp det och se att det fungerar som det ska. Min bild, fru talman, är att det är precis som säger. Jag upplever att vi har en väldigt klok jägarkår som har ett eget intresse av att göra detta på ett så bra sätt som det bara går. Det är inte en sådan bild som ibland har målats upp i andra länder – en bild av att jägarkåren bara skjuter – utan snarare finns det ett väldigt stort intresse av att ta både ett etiskt ansvar och ett naturansvar. Väldigt mycket av den jaktpolitik vi har bygger just på ett tätt samarbete med jägarna. Det allmänna uppdraget är ett sådant exempel – det bygger på ett tätt samarbete mellan oss och inte minst . Det finns naturligtvis ett antal saker att se upp med, men vi är nog väl medvetna om dem. Vi har öppnat upp för vårjakt över hela landet, och orsakerna är precis de som jag har redogjort för. Skulle det visa sig att detta inte fungerar i något eller några län måste man naturligtvis vara beredd att överväga förändringar. 15 (M): Jag tackar ministern för de utvecklade resonemangen. Precis som ministern sa i sitt svar finns det ju en delvis delad foderresurs med älgen när det gäller till exempel olika barrplantor, framför allt förädlade sådana. Det finns dock en diskussion om evidensen även när det gäller älgskador. Frågan är också vad som påverkar mest av en älg och ett rådjur samt i vilken omfattning man löser problemen med ytterligare jakt på rådjur. När det gäller trafikbiten är jag den första att hålla med om att det är angeläget. Jag har haft en interpellationsdebatt i kammaren med ministerns kollega, infrastrukturminister , som tyvärr har visat ett kompakt ointresse för att underlätta för jakt nära väg, framför allt med lös hund, som den interpellationen gällde. Jag tycker att detta är beklagligt, framför allt eftersom rådjur är hyggligt lokala och har hemområden på inte särskilt många hektar. Vill man minska antalet viltolyckor måste jakten bedrivas i anslutning till vägar, och ska jakten bedrivas i anslutning till vägar innebär det stora risker för oss med jakthund. Så sent som för någon dag sedan fick jag själv stoppa min hund från att springa rakt över en 80-väg, vilket såklart är en väldigt obehaglig upplevelse när det är tung trafik. Det är klart att det är många olika kommunicerande kärl; det är därför jag avslutningsvis vill återkomma till frågan om vilka andra åtgärder man har övervägt. Med respekt för att ministern inte var landsbygdsminister när beslutet fattades och under denna beredningsprocess hoppas och tror jag att det institutionella minnet trots allt har följt med för att ministern ska kunna svara på denna fråga: Har man funderat på andra saker än bara utökad jakttid? Det är lite känsligt med vårbocksjakten eftersom detta är någonting nytt och komplicerat som kräver ny kunskap i jägarkåren – som kanske inte finns där – för att få till en bra förvaltning. 16 Näringsminister (S): Detta är nytt och känsligt, men likväl har vi erfarenhet, framför allt från de fem län där detta har varit tillåtet . Jag har också stort förtroende för de jägare som deltar i den här jakten när det gäller att de tar del av de erfarenheter som finns hos kollegorna i de fem länen men också följer de instruktioner som finns. Som jag sa i ett tidigare inlägg upplever jag att vi har väldigt ansvarsfulla jägare i vårt land. Det gäller såväl organisationer som enskilda jägare. När det gäller ytterligare åtgärder är det klart att vi inför varje beslut tittar på ett antal parametrar. Efter ett gediget arbete från och remissvar från ett stort antal remissinstanser landade vi i att även detta behövs och i att det behövs över hela landet. Orsakerna har jag redan redogjort för. Det jag talar om är inte bara skador på skog och natur och trafikskador, utan det finns också ett ökande problem som måste mötas. När det gäller till exempel trafikskador är det klart att man vidtar ett stort antal andra åtgärder. Man försöker säkra trafiken, se till att sätta upp stängsel med mera. Men vi har också landat i att en utökning av detta i hela landet kan bidra till att minska det ökande trycket och därmed risken för trafikskador på såväl djur som människor och egendom. Stort tack för debatten! Vi har anledning att återkomma. Det var första men antagligen inte sista gången. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:19 om oljeproducerad el 17 Statsrådet (S): har frågat miljö- och klimatministern hur regeringen och han, inom sitt ansvarsområde, säkerställer att har en trygg, stabil och klimatneutral elförsörjning . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som mycket riktigt påpekar kommer belastningen på elnätet att öka när behovet av uppvärmning av våra bostäder är som störst. Detta är anledningen till att har upphandlat att ska utgöra del av effektreserven mellan och ända . Anledningen till att har varit i drift är att de höga energipriserna i har gjort det lönsamt för ägaren att producera el. Verkets ägare Uniper har ställt till marknadens förfogande av kommersiella skäl. Anläggningen har inte beordrats av att producera el av driftssäkerhetsskäl eller för att det har funnits risk för effektbrist. Inför den kommande vintern bedömer i sin rapport om kraftbalansen på elmarknaden att den sammanlagda installerade effekten kommer att vara högre jämfört med /21. Precis som beror ökningen framför allt på ökad installerad effekt av vindkraft. Regeringen arbetar för att säkerställa att har en trygg, stabil och klimatneutral elförsörjning året runt. För att möta den ökade efterfrågan på el behöver elmarknadens aktörer emellertid fatta beslut om investeringar i nya elproduktionsanläggningar. Därför har regeringen tagit flera initiativ för att skapa så goda förutsättningar för det som möjligt. Bland annat arbetar regeringen med en nationell strategi för elektrifiering som tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna inom energisektorn. Arbetet med elektrifieringsstrategin påbörjades och har gått in i sin slutfas. 18 (SD): Tack för svaret, statsrådet! När jag skrev interpellationen gick för full maskin, om man kan uttrycka det på det sättet. Det gick åt olja varje timme. Bryter man ned det blir det varje minut eller . Det produceras ganska mycket koldioxid i en sådan anläggning. När vi pratar om att gå över till ett fossilfritt samhälle blir det lite avigt om man producerar el med olja och kör ut det i elsystemet medan jag står hemma och laddar min elbil och tror att det är miljövänligt. Det rimmar lite illa. Statsrådet säger i svaret att det var lönsamt för ägaren att producera elen på detta sätt. Det kan det vara. Men elpriset nere i drog också iväg ganska ordentligt . Det var uppe i . Det priset noterades . Priset återspeglar efterfrågan och tillgång. Det kan alltså hända att det inte fanns risk för att ljuset skulle slockna. Men hur som helst fick man betala ganska duktigt för den el som producerades, och den togs in från utlandet. Det är lite olyckligt att vi har hamnat i situationen att vi inte själva har tillräcklig energiproduktion hemma i stugan. är ändå ett av de viktigaste energislagen vi har för industrin, för att värma bostäder och för all verksamhet vi har. Vi kan titta bara på hur mycket ström som går åt i det här huset. Att sätta oss i en situation där vi inte har tillräckligt med inhemskt producerad energi utan där vi måste köpa el utifrån till skyhöga priser är inte särskilt bra. Jag är lite nyfiken på vad regeringen avser att göra där framöver. I svaret sägs det att man har en strategi för elektrifiering. Det är jättebra. Men jag hade velat se den strategin , att man hade kommit fram till en strategi och en plan för hur man ska täcka energibehovet. Det handlar inte bara om att generera el. Det handlar lika mycket om att få ut elen till konsumenten. Men där är man inte ens framme vid ett förslag, och vintern närmar sig. Vi är månad. Vi har en höstmånad, november, kvar. Sedan går vi in . Har vi otur får vi en kall vinter , även nere i . Om elpriset hamnar på kommer det att bli en dramatisk kostnadsökning för dem som ska värma upp sina bostäder. Jag tycker att regeringen har handskats med energifrågan på ett tafatt sätt. Man ligger steget efter. El är oerhört viktigt för vår industri. Det är viktigt för människors välmående och för att de ska kunna värma sina hus. Det är också viktigt i den övergång i vårt samhälle som innebär att vi ska elektrifiera fordonen. diskuterades i tv den dramatiska ökningen i nybilsförsäljningen av elfordon. Men vad hjälper det att sälja elbilar om det är tomt i kontakten? Jag vill gärna få ett svar på det från statsrådet. 19 Statsrådet (S): Som framgick av mitt svar tidigare kommer vid den kommande nyårsaftonen att ha mer installerad effekt än vi hade förra nyårsaftonen. Jag kan väl gå så långt som att hålla med när det gäller att det är viktigt att vi har tillgång till el. Men verkar ha missförstått en del saker när det gäller energiförsörjningen och energipolitiken. Jag tänker för ordningens skull gå igenom några. I produceras av elen fossilfritt. Det betyder att när tankar en dieselbil är av utkomsten fossil. Men när han tankar en elbil är utkomsten fossil. Det är alltså en gigantisk skillnad mellan de två. Det stämmer att vi har en försäkring i , som ibland är fossildriven. Men den är alltså inräknad i de fossilfrihet. Man kan undra lite varför oroar sig så mycket över det fossila innehållet i , som körs i snitt , när samma sverigedemokrater vill sänka priset på bensin och diesel. Det skulle göra att vi använder mer fossila bränslen och importerar mer olja från och gör oss mer beroende av energitillförsel till från . Det är klart att det är frestande för en sverigedemokrat att tro att världen slutar vid gräns. Men vi är sammankopplade med övriga . Det stämmer att vi importerade el , trots att vi har ett överskott på årsbasis på . Det betyder att vi exporterar el till våra grannländer, vilket trycker bort koldioxidutsläpp där. Det är något som borde vara glad över. Det stämmer också att vi importerar . Vad importerar vi då? Vi importerar framför allt fossilfri vattenkraft från . Jag tror att det var av vår import som var vattenkraft och el från . Vad kommer som nummer två? av vår elimport kommer därifrån . Av de kommer av vår import från och . Det är länder som när det gäller lågt fossilavtryck bara kan slås av . Vi har alltså en betydligt bättre situation än våra grannländer, exempelvis , som är beroende av nettoimport. Vi har nettoexport och ett stort överskott. Vi har överskott, och har underskott. Vi har drabbats i betydligt mindre omfattning av elprishöjningar på kontinenten än andra länder. Exempelvis , ett land som till väldigt stor andel är beroende av kärnkraft, har fått betydligt högre energiprishöjningar än och betydligt högre energiprishöjningar än . Samma sak gäller för och . Vad bör då göras? Vi behöver öka överföringskapaciteten till . Vi behöver se över elområdesindelningen, och om den bidrar negativt i så fall ändra den. Vi behöver öka energiproduktionen i . Därför beslutade regeringen att begränsa avgifterna för havsbaserad vindkraft så att även kan bygga ut infrastruktur till havs och inte bara på land. 20 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag har inte helt hundra på att de som bor nere i tycker detsamma som statsrådet just sa om att de inte har drabbats så mycket av elprishöjningar. Får man betala är man nog rätt så less på det. Det är jag övertygad om. Vad den här diskussionen ska handla om är vår möjlighet att hålla igång vår industri. Klippans pappersbruk varslade 24 av de 75 anställda. De stängde av en produktionslina. De hade inte råd att producera, för det var så dyra elkostnader. Det har stått bland annat i och . Det är bara att läsa där. Det är inte bara elpriset, om man ska vara ärlig. Det är även priset för naturgas, för de använder också det. Där har priset sexdubblats. Men den ena bördan läggs på den andra. Till slut går det helt enkelt inte att hålla igång en produktion. Då får man skicka hem människor från jobbet. är vd på . Han befarar blackout. Så uttrycker han sig. Man måste titta på andra ställen för framtida produktion. Det är illavarslande när våra företag som försörjer så många människor i dagligt arbete börjar se sig om efter andra platser att ha sin produktion på för att man upplever att inte klarar detta. Det borde stämma till eftertanke. Det borde även statsrådet känna en oro för. Det gör jag. Det handlar om att människor inte kan gå till jobbet för att produktionen blir så dyr att man inte har råd att hålla igång den. Det här var två exempel. Det är Klippans Bruk som fick dra ned en produktionslina och varsla 24 personer och sedan vd som säger att man måste titta på andra ställen för framtida produktion. Det är för att elpriset är högt. Sedan kan vi lägga en börda till på detta. Det är att dieselpriset ligger på nästan litern. Det får också en dramatisk konsekvens för hela industriproduktionen. Man sitter med två . Det ena är att elpriset för att driva produktionen är högt. Det andra är att när man väl ska leverera sina varor ut till kund är transporterna dyra. Det är två saker som regeringen har sjabblat med, om man ska uttrycka sig lite enkelt. Höga energipriser riskerar industriproduktion. Det riskerar att allt fler människor kommer ut i arbetslöshet. Det oroar mig, och det borde rimligen också oroa statsrådet och hela regeringen. Börjar vår industriproduktion att tappa fart för att vi inte kan säkerställa energi, eller att energikostnaderna blir så höga att det inte lönar sig att driva verksamheten, är vi illa ute. 21 Statsrådet (S): Bara så att det inte råder några oklarheter om detta: Jag tycker att elpriset i är för högt. Jag tycker att prisskillnaderna i är för stora. Jag har lagt fram politiska förslag för att förändra detta, och jag är beredd att lägga fram fler förslag för att förändra detta. I detta avseende råder det ingen oenighet. I det andra däremot råder det en del oenigheter. Jag tänker försöka att bena ut det. En sak till är vi överens om.