prot · H80970 · 2021-01-26 00:00:00 — Inställda tåg, förseningar i både och delar av har varit resultatet av den plötsliga tågordern och många oroliga människor som inte har kunnat ta sig till sina jobb. Att inte delge informationen om skadorna har uppfattats som en mörkläggning av säkerhetsriskerna, vilket är ytterst allvarligt. Det är inte konstigt att Skånetrafiken, SJ, Arriva, Transdev, och var och är mycket upprörda. De efterfrågar en dialog, en öppen dialog mellan och tågoperatörerna så att samarbetet ska fungera. I slutändan är det passagerarna som får ta konsekvenserna, samma passagerare som regeringen säger sig vilja att de ska använda sig av kollektivtrafiken. För att passagerarna ska överväga att ersätta bilen med kollektivtrafik måste tågen gå och komma . Det handlar om punktlighet och säkerhet. Det ska vara förutsägbart att ta tåget. Skåningarna är trötta på ständiga överraskningar som spårfel, nedrivna kontaktledningar, solkurvor med mera. Därför vill jag upprepa min fråga: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att inte ska mörklägga viktig information utan i stället underrätta tågoperatörerna ? 22 Infrastrukturminister (S): Jag tackar Boriana för frågorna. Det är jätteviktigt att tågen går . Faktum är att det nog var nytt rekord i punktlighet. De mål som har satt upp tillsammans med tågoperatörerna visar att det var nytt rekord i punktlighet. Även året innan var det en förbättring. Det har alltså varit en stadig förbättring bland annat till följd av att vi, till skillnad från när ledde detta land, nu satsar på järnvägsunderhåll och renoverar och reparerar järnvägen men även bygger nytt. Det är nödvändigt för att godståg och persontåg ska kunna komma . Punktligheten har alltså i högsta grad förbättrats. Det är det första som är viktigt. Dessutom tillför vi mer resurser för att detta ska vara möjligt. Det finns numera en plan för järnvägsunderhållet långsiktigt som har fått ta fram tillsammans med underhållsentreprenörerna och tågoperatörerna, så att det ska finnas en förutsägbarhet. När människor planerar sin resa i god ska de veta att en viss sträcka kommer att vara avstängd, som Getingmidjan här i som var avstängd i rad för att man ordentligt skulle kunna ta tag i, renovera och reparera en mycket central del i det svenska järnvägssystemet. Jag blir fundersam när jag hör Boriana nu använda sig av den retorik som man allt oftare hör. hörde man den bara från sverigedemokrater men även från moderater. Det här är myndigheternas mörkläggning, säger . Detta kunde ha förorsakat enorma tragedier. Det är ständigt underhåll som skjuts fram. Vi ska först och främst veta att den aktuella sträckan inte var med i någon underhållsplan. Det är därför inte fråga om något framskjutet underhåll. Så fort man efter besiktningar som man regelbundet gör uppdagade att det fanns brister gjorde man först bedömningen att detta var brister som skulle kunna åtgärdas genom att man fräste bort dem. Men så fort man uppmärksammade att de var värre än man trodde tog man direkt kontakt med järnvägsföretagen och stoppade trafiken, eftersom säkerheten alltid kommer främst. Det är det viktigaste, och det är det uppdrag som har. Det är viktigt att vi ändå argumenterar på ett sätt som också bär tillit till samhällsinstitutioner, det vill säga att myndigheter faktiskt gör sitt bästa i det här fallet för att ha en bra dialog med järnvägsoperatörer och underhållsföretag samt informera medborgarna om de problem som kan uppstå till följd av akut järnvägsunderhåll och planerat järnvägsunderhåll. Min uppfattning är att det är ett arbete som har blivit allt bättre. Det gäller informationen till de berörda och att det sker ett mer strukturerat och inplanerat järnvägsunderhåll. Fördelen med att faktiskt planera järnvägsunderhållet är att risken för att få den typen av akuta stopp blir otroligt mycket mindre. Låt mig vara tydlig. Det ligger i verkets instruktion att man självklart ska göra allt man kan för att säkerställa att det finns en bra säkerhet i järnvägssystemet. Det ska vara en bra dialog med tågoperatörer på banan och med kommuner, regioner och underhållsföretag. Det åligger att ha det ansvaret. På samma sätt tycker jag att det åligger politiker att säkerställa att det finns resurser. Jag förstår att det är jobbigt för Boriana att som moderat höra att man som styrde landet inte gav tillräckliga resurser till järnvägsunderhåll eller järnvägsinvesteringar. Det är nu som investeringarna görs. Det är i den senaste budgeten det sker en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet. prioriterar i stället fortfarande sänkt skatt på bensin eller andra insatser som knappast kommer att gynna möjligheten till klimatsmart resande framöver. 23 BORIANA (M): regeringar hade också sina försyndelser, men det är inte dem vi pratar om . Vi pratar om hur den nuvarande regeringen ska se till att saker och ting fungerar och hur den ska styra upp sina myndigheter. När det gäller mörkläggning handlar det om att man inte berättade för tågoperatörerna att det fanns omfattande och allvarliga skador. Det är inte min uppfattning utan det är tågoperatörernas. Sedan var det frågan om punktligheten i trafiken. Ja, det stämmer, och det är positivt. Men en stor del av trafiken går inte. Det är alltid lättare att få punktlig trafik när det inte är så många som ska samsas på de icke tillräckliga spåren. Jag vill återgå till frågan om samarbete med tågoperatörerna, till exempel Skånetrafiken. är den storstadsregion i som kör mest regional trafik. Kollektivtrafiken i är därmed mycket beroende av att banor fungerar. har tillskrivit regeringen och har understrukit vad som är viktigt när det gäller lyckat underhåll, nämligen tydliga mål för uppdraget, tydliga mål för utföraren att utföra uppdraget, god uppföljning av beställaren samt vidare samverkan med tågoperatörerna för praktiska lösningar exempelvis vid avstängningar. Det går inte att nog understryka hur viktigt det är med dialog mellan alla parter för planerandet av när underhållet ska utföras, det vill säga vilka tider spåret ska vara avstängt för trafik så att underhållet kan utföras. Det är också ytterst viktigt med planering i samverkan mellan , underhållsentreprenörerna och tågoperatörerna så att insatserna kan samordnas och tillgången till banorna kan möta behovet av gott underhåll som påverkan på tågtrafiken inte blir större än nödvändigt. Det är precis så det har fallerat i fallet jag hänvisar till. har det fungerat bättre när det gäller samarbetet mellan Skånetrafiken och , men har det blivit några ändringar. Vet ministern varför det har blivit så? Det är glädjande att ministern blickar framåt och berättar om alla satsningar på infrastrukturen i . De behövs verkligen för väg och järnväg. Min interpellation handlar om , men den kunde lika gärna ha handlat om tiotals andra skånska infrastruktursatsningar som aldrig har kommit till stånd trots behoven. Men låt mig gå tillbaka till . beslutade redan under /93 att skulle byggas ut till dubbelspår. finns fortfarande enkelspåriga sträckor som sätter stopp för effektiv användning, till exempel sträckan –. När kommer den att börja byggas? 24 Infrastrukturminister (S): Det är sant att det har satsats för lite på infrastruktur i . Det var då en regering som prioriterade skattesänkningar i stället. Inte minst efter byggande och efter det starka engagemang som har funnits hos regionala politiker i tycker jag att staten inte följde upp med tillräckliga investeringar. Sedan vi tillträdde görs flera satsningar. En sådan är –. Jag invigde själv och påbörjade bygget med sträckan Flackarp–. Det är omfattande satsningar som görs där. Sträckan –finns med i nationell plan. Det är sista sträckan, vilket gör att vi kan fullfölja det som har varit ett långt projekt. gör vi de satsningar som har efterlysts eftersom vi väljer att prioritera dem. Det finns numera till och med spårvagnar i . Det är tack vare stadsmiljöavtalen, som för övrigt är motståndare till. Det hade inte blivit några om hade styrt – inte heller en norrbotniabana eller andra satsningar på järnväg. Vi väljer att prioritera dem. Det är viktigt. När det gäller samverkan vill jag berömma den som har varit. Det blev som tydligast när det brann i . Det var naturligtvis bekymmersamt i , och det fick också stora konsekvenser för hela svenska järnvägssystemet. Där gjordes stora insatser av regionen, tågoperatörer, underhållsföretag och . Snabbt och skyndsamt kunde man röja spår, reparera och se till att trafiken var igång . Följderna budgetmässigt och planeringsmässigt blev stora, men detta visar att när det väl gäller hade man en fantastisk förmåga att samverka. Det kan inte finnas någon annan ambitionsnivå. Självklart ska det vara en tydlig samverkan. Det är därför som regeringen gav uppdraget till att ta fram en långsiktig plan för järnvägsunderhåll i samverkan med tågoperatörer och underhållsföretag så att det går att få den förutsägbarhet som faktiskt krävs. Sedan finns naturligtvis synpunkter när det gäller kollektivtrafiken i . har man av politiska skäl skurit ned på kollektivtrafiken eller inte varit beredd att satsa. Men det är en fråga som regionen och medborgarna får debattera. Vi från regeringens sida har sagt att man kan få de medel vi skjuter till för kollektivtrafiken om man upprätthåller volymen, så att inte besparingar görs när vi måste se till att det inte är trångt på bussar eller tåg utan att människor kan färdas tryggt. Och de som jobbar inom kollektivtrafiken ska färdas tryggt. En del av Boriana Åbergs partikamrater i har kritiserat regeringen för att vi ställer krav på vilken volym det ska vara. Jag tycker att det är rimligt. När staten skjuter till pengar till kollektivtrafiken, , det är ju regionernas ansvar, gör vi det i akt och mening att det ska vara tryggt och säkert att åka i kollektivtrafiken under pandemin. Alla har inte egen bil. Alla kan inte cykla till jobbet eller jobba hemifrån. En del måste kunna ta sig till jobbet, och det är ofta kollektivtrafiken som står till buds. Därför skjuter vi till extraresurser. Det var 3 miljarder och 2 extra miljarder . Men vi ställer också krav på att se till att upprätthålla volymen. I grunden är det otroligt viktigt med ett väl fungerande samarbete mellan och regionala aktörer. Det är viktigt att investeringarna fortsätter. Inför kommande nationell plan har regeringen också lyssnat in önskemål. Jag har själv träffat regionala företrädare i och haft, som jag tycker, en mycket bra dialog tillsammans, inte minst med Boriana Åbergs partivänner i regionen. Jag är trygg i förhoppningen om att vi ska ha bra diskussioner om framtida satsningar i såväl som i hela landet. 25 BORIANA (M): Det låter bra med framtida infrastruktursatsningar i både när det gäller väg och när det gäller järnväg. Jag kan dock inte låta bli att förundras över att ministern använder sträckan –som ett exempel på väl fungerande nationell infrastrukturplanering – denna sträcka blir ju mer än . Det leder mina tankar till den sista frågan i min interpellation: Vad kommer ministern att göra för att infrastruktursatsningar i inte ständigt ska förskjutas framåt i tiden? Denna fråga är ännu mer aktuell i ljuset av en nyutkommen rapport från Sydsvenska Handelskammaren med det tilltalande namnet Hela kungariket och halva pengarna. Rapporten visar hur skåningar systematiskt blir satta på undantag när det gäller infrastruktursatsningar. Först får de vänta , och sedan satsas det betydligt mindre pengar än på andra ställen. Siffrorna är talande. I bor av befolkning, men får av den totala investeringsbudgeten. Skåningar får per invånare i planerade satsningar på väg och järnväg, vilket är mindre än hälften av vad invånarna i och i får. Jag vill gärna höra ministern förklara hur han tänker göra med denna orättvisa och när han kommer att sätta igång med arbetet för att ska få välbehövliga infrastruktursatsningar. De ska komma . 26 Infrastrukturminister (S): Arbetet med att se till att vi tillför mer resurser är i full gång. Det är faktiskt mer till infrastruktur i den plan som gäller än när det var en moderatledd regering som styrde landet. som infrastrukturminister har jag lärt mig att man ska ta rapporter med en nypa salt. Hur bra Sydsvenska Handelskammaren än är – och jag uppskattar dem och har en bra dialog med dem – ska jag för sakens skull påpeka att även och väldigt många andra handelskamrar regelbundet kommer med rapporter som redovisar att just deras region är underförsörjd. Jag har faktiskt inte träffat en enda region som säger sig vara nöjd med att ha fått mer medel . Detta hänger väl samman med intresset och engagemanget för infrastruktur, och jag tycker att det är bra. Jag tycker att det är bra att företagarna i , precis som väldigt många politiker, vill ha mer resurser. Det är därför de också ser nyttan av att bygga nya stambanor och att –kan bli verklighet. Där stöder lokala och regionala moderater tanken på att bygga nya stambanor, men här i hoppade av samtalen och deltog inte i diskussionen om finansiering av nya stambanor. Jag har fört debatter med . har nationellt sagt nej till det som moderater i har tyckt var en sådan viktig satsning och som inte minst för skulle ha en otrolig betydelse för att avlasta och ge mer utrymme för godstrafik, pendeltrafik och regiontrafik på . Om Boriana sällar sig till de regionala kraven på mer satsning på järnväg välkomnar jag det. Jag hoppas också att Boriana lyckas övertyga sin egen partiledning att skjuta till mer resurser och om vikten av att vi bygger nya stambanor , såväl i som i andra delar av landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:292 om vinterväghållningen 27 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa en rimlig standard på vinterväghållningen gällande de större vägarna. Det är av stor betydelse att vinterväghållningen på våra vägar håller hög kvalitet. Det har betydelse för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet. , som har regeringens uppdrag att ansvara för vinterväghållningen, har därför framtagna krav för vad som ska gälla för vinterväghållningen på de statliga vägarna. Kraven ser olika ut beroende på vilket vägtyp det gäller och vilken trafikering som finns. Kraven gäller dock lika i alla delar av landet. Regering och riksdag har beslutat om ekonomiska ramar som säkerställer att kan genomföra uppdraget. I den nationella plan för transportinfrastrukturen som beslutades satsades på underhåll av de statliga vägarna. upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat nya metoder och arbetssätt för uppföljning. Bland annat används gps i fordonen, vilket möjliggör att det utförda arbetet följs upp på en detaljerad nivå. anlitar även en tredje part som följer entreprenörernas utförda arbete och som kontrollerar att insatser startar och blir slutförda i rätt tid samt att de håller rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden. Jag kan därmed konstatera att har de ekonomiska resurser som krävs och att det finns framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete på ett erforderligt sätt. Det skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning. 28 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. ”Detta är i ” – så lät en sketch och . gjorde sketchen, och var författare till den. De var två kända revymakare i – ja, de var ju kända över hela . i var en vägstation, som så många andra runt om i landet, som ansvarade för sitt område och höll vägarna farbara oavsett hur vädret var. Jag säger inte att vi ska gå tillbaka till den typen av väghållning, men man kanske borde ha tagit vara på de kunskaper som fanns där. Det är nämligen någonting man alldeles uppenbart har missat i dagens samhälle. stod statsrådet och jag här i kammaren och debatterade bland annat det bristfälliga underhållet, som har lett till att hastigheten har sänkts på stora delar av landets vägar. som vi stod i kammaren och diskuterade pågick ett ganska kraftigt snöfall uppe i . Det blev också en enorm halka i den södra delen av . När jag kom tillbaka upp på kontoret svämmade min telefon bokstavligt talat över av sms, meddelanden på Messenger och inlägg på Facebook. Förare som inte kom fram klev ur sina bilar och åkte på skorna på vägen. Det handlade inte om någon enskild väg eller enskild vägsträckning, utan det gällde i stort sett alla stora vägar i . Detta fick konsekvenser i olycksstatistiken. Det var många avåkningar, och vägar blev avstängda. E20 genom hade fyra avåkningar, tror jag, med tunga fordon som blockerade vägen och förstörde framkomligheten. När en så stor väg som E20 blir blockerad får det givetvis konsekvenser för de transporter som försörjer viktiga delar av vårt samhälle – industrier, butiker, sjukvård och så vidare. Det är en samlad yrkeskår som ser förändringarna i vägunderhållet vid vinterföre. Jag själv har förmånen att nu ha haft körkort , och jag har kört i stort sett alla tänkbara fordon på våra vägar. Jag kan också följa den utveckling som har skett mot ett sämre vägunderhåll. Vägarna är glashala; det går i princip att spänna på sig skridskor och ge sig ut och åka. Någonting har blivit fel. Detta vittnar också de som är ute på vägen om – man saltar och lägger en så tunn lake på vägen att det tinar och återfryser. Sedan har man en isbalk på vägen, och den isbalken går det inte att få fäste med fordon på. var en av mina vänner, som driver ett åkeri, ute på vägen. Han sa att det var näst intill omöjligt att hålla bilen kvar på vägen. Det spelade ingen roll om man körde i – det gick inte att åka fortare. Han var också med i ett radioinslag och beskrev situationen på vägarna i . Detta är vardag för yrkesförarna. Det finns ingen annan yrkesgrupp någonstans som skulle acceptera att jobba under sådana villkor som yrkesförarna får jobba under när vägarna inte underhålls. 29 Infrastrukturminister (S): Det är otroligt viktigt att vi har väl fungerande vinterväghållning och att det är bra trafiksäkerhet på våra vägar. Vi har tidigare debatterat och diskuterat de här frågorna. Jag är den infrastrukturminister som har infört en reglering som innebär att tunga fordon ska ha vinterdäck. Så var det inte tidigare. Då var det inte krav på vinterdäck, ett krav som jag tycker är ganska rimligt. ställs detta krav på utländska lastbilar och på svenska lastbilar. Min erfarenhet är att svenska åkeriägare verkligen är duktiga på att följa upp och säkerställa att de har trygga fordon och välutbildade chaufförer. Jag pratade med en åkeriägare som oroade sig över att en del kör ut när det är svartis. Han sa: Jag tar ansvar för mina chaufförer och säger att det inte går, för det är inte alltid trafiksäkert. må ha kört lastbil och 80-talet, men de signaler jag får är att tempot är mycket hårdare . Man stressar med kör- och vilotidstidsregler. Det är snabbare leveranser, och det är hårdare press på chaufförer som har att leverera. Lagren finns i lagercentraler, utan nu ska de rakt in i produktionen, vilket gör att man stressas till att köra även när det kommit en meter snö på . Jag tror att vi ibland också måste fundera på vad som är det egna ansvaret för att faktiskt inte ge sig ut utan ställa fordonet. Men när väl detta är sagt är det viktigt att slå fast att det inte finns några budgetrestriktioner för vinterväghållning. Det är inte någon besparing eller liknande som gör att man inte vinterväghåller. Det finns tilltagna resurser för att upphandla en väl fungerande vägunderhållning, och kraven är hårdare nu än vad de var . Problemet har ibland varit att man inte har varit noggrann med uppföljningen. Ett av skälen till att nu sätter gps på de åkare som kör och bedriver vinterväghållning är att säkerställa att körningarna görs och med tillräcklig kvalitet. Jag tror att det är otroligt viktigt, så att vi vet att vi har väl fungerande vinterväghållning på vägarna i . Det är också viktigt, vilket kanske inte alla vet som följer den här debatten, att inte har några egna resurser för detta, utan det är upphandlad trafik. Man lägger ut uppdragen på privata entreprenörer, och en tredje part går sedan in och granskar och kontrollerar. Om det då finns fel ska man till och med i några fall kunna ge vite. har uppdraget att följa upp och säkerställa att vinterväghållningen fungerar inom de tidsgränser som finns, som är ganska tydligt definierade, för när man ska ut och snöröja, inte minst på hårt trafikerade vägar. Detta är inte bara för att yrkeschaufförer ska komma fram utan också ambulanser, brandfordon eller andra fordon. Naturligtvis har jag respekt för att det blir bekymmer i de fall då det kommer, som senast, väldigt mycket snö på väldigt . Ingen vinterväghållning i världen klarar av att röja när det är så mycket snö eller när det blir svartis. Detta har alla att ta hänsyn till. Chaufförer liksom åkeriägare har att ta hänsyn till det. Det var därför jag inledningsvis valde att säga att den stress som våra yrkeschaufförer drabbas av är oroväckande. säger både slutkunden och ägaren att nu är det viktigt att köra, men trafiksäkerheten är viktig. Jag föreställer mig att när var chaufför , eller när det nu var, tog han också verkligen ansvar och körde lite lugnare när det var dåligt väglag. har vi också krav på vinterdäck på tunga fordon. Vi ställer nu ytterligare krav när det inte minst gäller vissa typer av ekipage som syns oftare i olycksstatistiken. Det är så vi systematiskt jobbar med trafiksäkerheten i . 30 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Den vän som jag hänvisade till ställer sitt ekipage när det inte går att köra. Han väljer att göra det därför att det inte är värt att fortsätta. Men när det inte går att ta sig fram i låg hastighet och ens komma fram till en plats där det går att stå säkert är det något som är fel. Jag vill betona att det inte är utförarna som är problemet här, utan det är just att styrningen från inte fungerar. Jag pratade med en åkeriägare . Då var det också blixthalka. Åkeriägaren känner personligen de chaufförer som är ute på vägarna och gör jobbet. En av dem hade ringt till åkaren och sagt: Du måste ge dig ut och salta, för det är glashalt. Svaret blev: Jag har ringt till , men jag får inte åka ut. Han blev kvar hemma, för han fick inte åka ut. Det ansågs inte vara tillräckligt halt, och då var det skridskoföre på vägen. Jag har själv råkat ut för liknande sak för fem . Jag var på väg till ett åkeri i och åkte , som var glashal. När jag kom till åkeriet och satt och pratade med dem kom en av deras chaufförer in som kommit från , och det var likadant där. Det var glashalt, så han hade fått stanna. Det gick inte att köra. Då hade han ringt till utföraren och fick samma svar: Jag får inte åka ut, för det är inte tillräckligt halt. Det är någonting som är riktigt fel här. Man lägger på en giva som är alldeles för svag. Då töar det på ytan som sedan återfryser. Så skapar man en halka som inte går att hantera. Fordon som inte har trafiksäkra däck är som getingar ute på vägarna. De har däck som har ett mönsterdjup som är ungefär som talarstolens bordsskiva. De åker som på ostar. kontrollerade norrmännen bilar som kom från . Av 65 kontrollerade fordon fick 35 körförbud. De hade åkt här i . En representant för åkerinäringen skriver så här på Facebook: Vad händer hos ? Är det meningen att vi förare till bilar, lastbilar med mera ska sätta livet till när vi vistas ute på vägarna? Jag stannade bilen och gick ut på – det är väl någonstans nere i Växjötrakten – och det gick inte ens att gå normalt på vägbanan. Det finns flera kommentarer till detta. Det står så här: Välkommen till vår arbetsplats! Detta är en arbetsmiljöfråga, men den har ingen hög prio hos . Där är det viktigare att du har ett intyg som visar att du kan köra bakgavellyft. Chaufförer och åkare är ganska luttrade över att man lämnas i sticket under vintervägförhållanden. Att det var besvärligt i , där uppe i , har jag full förståelse för, för det går inte att hantera en sådan snömängd.