prot · H809112 · 2021-04-22 00:00:00 — Vi för en nära dialog med , Nato och partnerländerna om hur neddragningen ska ske på ett ordnat sätt. Alla parter behöver öka sina ansträngningar för att nå en politisk lösning och enas om vapenvila. Vi välkomnar initiativ som kan föra fredsprocessen framåt. FN har en viktig roll att spela i att främja en sådan politisk lösning. 41 (V): Både och har lärt sig att inte kan vinnas genom militära insatser. Det långa kriget i har skapat många döda och stort mänskligt lidande, lidande som visar att militära insatser inte är svar på alla våra problem. Är utrikesministern nöjd med den svenska insatsen och dess resultat, och avser utrikesministern att göra en vitbok likt den som den socialdemokratiska partikongressen har beslutat om? 42 Utrikesminister (S): Jag tror att det har varit väldigt viktigt att har deltagit i RSM, inte minst därför att vi har sett att det vi har varit där inte har skett några terrordåd från mot länderna i , i EU eller något annat ställe. Jag konstaterar dock efter att ha besökt hela att detta kommer att få väldigt stora konsekvenser. Man är mycket orolig för vilka negativa effekter som det här tillbakadragandet får. Straffet för grov kvinnofridskränkning 43 (KD): Talmannen inledde mig i frestelse att gå all in på dialekt, men vi ska försöka hålla oss till svenska. Mäns våld mot kvinnor har än en gång tyvärr hamnat i fokus utifrån det tragiska att fem kvinnor har mördats av män som de har en relation med. Att flera partiledare och politiska företrädare uppmärksammar detta är naturligtvis bra. Att jämställdhetsministern har meddelat att hon ska bjuda in partiledare till gemensamma samtal är också bra. Men vad som behövs är konkret handling. Låt mig påminna om att så sent som röstade både S och MP i denna kammare ned förslag om att skärpa straffen för grov kvinnofridskränkning. aviserade jämställdhetsministern att man ville höja minimistraffet för grov kvinnofridskränkning från till . Men i går, bara någon dag senare, meddelade samma minister, den här gången tillsammans med justitieministern, att straffet ska höjas till . Då är min fråga till statsrådet : Varför det här hattandet? Vad är det som har hänt på de här dagarna? 44 Infrastrukturminister (S): Det som har hänt under de här dagarna är framför allt att väldigt många i hela samhället har vaknat upp och fått se och engagera sig i frågan om mäns våld mot kvinnor. Det tycker jag är välkommet. Det har varit alldeles för tyst , medan inte minst regeringen systematiskt arbetat med att förändra lagstiftningen, införa en samtyckeslagstiftning, tillföra resurser till kvinnojourerna och se till att polisen får mer resurser än tidigare för att utreda brott mot kvinnor. Detta är ett systematiskt arbete som pågår. Exakt vilka straffskärpningar som ska ske får naturligtvis justitieministern tillsammans med ledamöterna i justitieutskottet diskutera. Jag tror att de straffhöjningar vi nu ser framför oss är nog så viktiga för att ge en tydlig signal från samhället, likaväl som de förebyggande insatser som behöver göras för att män – alla män – ska förstå att lika värde och respekt för alla människor måste gälla. 45 (KD): Tack för svaret, statsrådet ! Statsrådet står här och rabblar upp en massa saker som regeringen har gjort. Tydligen är det inte nog. Regeringen har haft på sig att fixa än bättre hjälpmedel här, men det har inte hänt. har risken att utsättas för sexualbrott tredubblats, enligt Brås trygghetsundersökning. Hur vore det om regeringen gjorde lite mer självrannsakan? Tycker verkligen ministern att regeringen har gjort nog i denna fråga när vi ser så många brott? 46 Infrastrukturminister (S): Vad enkelt livet vore om vi skulle kunna ändra attityder i samhället och mäns attityder mot kvinnor genom enbart lagstiftning! Så enkelt är det inte. Vad innebär porrens utbredning på internet? Vad innebär en pandemi för de kvinnor som är instängda i förhållanden där män kontrollerar dem allt lättare? Vad innebär den normbildning och sexualisering vi ser i medier? Här har vi alla ett ansvar, inte minst vi som är män, att inte överlåta detta till en diskussion som enbart handlar om kvinnors ansvar eller för den delen juridikens ansvar. 47 (L): Jag har en fråga till utrikesminister . Frågan rör utvecklingen i , där regeringen i landet uppträder som i en fullfjädrad diktatur. Massiva övergrepp begås, massarresteringar görs, man stänger tidningar och fängslar politiska motståndare, människorättsaktivister och även partiledare. Europeiska unionen har varit fullt upptagen med att hantera den konflikt som har rört och gasborrning i . Tyvärr har man inte ett lika högt och tydligt tonläge vad gäller de här övergreppen mot mänskliga rättigheter. inleds rättegången mot Selahattin Demirtaş som är partiledare för det prokurdiska partiet . Han har suttit fängslad , och man yrkar på ett monstruöst långt fängelsestraff för honom. Vad gör regeringen för att växla upp nu? Bör det inte införas sanktioner mot till följd av de här massiva övergreppen? 48 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Utvecklingen i är väldigt oroväckande. Vi har också debatterat det här i kammaren . Det finns stor anledning till att vara mycket hård mot när det gäller utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter och inte minst de fängslanden som har gjorts av politiker, till exempel från partiet som Selahattin Demirtaş kommer från. Också från CHP har många fängslats. Detta har vi påtalat både från , från mig personligen och från EU. På ett annat håll har det gått lite framåt. Det gäller respekten för havsrätten och de borrningar som tidigare skedde helt illegalt utanför . Då hade man sanktioner som man nu tittar på. 49 (L): Tack för svaret, utrikesministern! Det är väldigt viktigt när nu vill förbättra relationerna med Europeiska unionen att man sätter ett ytterligare tryck så att man får inte minst frisläppanden av politiska fångar. Vi ser en ökad tydlighet från den nye amerikanske presidenten , som i övermorgon förväntas erkänna folkmordet på armenierna. Det är också något som bör göra eftersom gjorde detta . 50 Utrikesminister (S): Det som har hänt i som också är djupt beklagligt är att man har frånträtt Istanbulkonventionen – jag vill ändå ta upp det eftersom vi under frågestunden har diskuterat mäns våld mot kvinnor – och det har också EU och reagerat väldigt starkt emot. Frågan om man både ska fortsätta med att ha en öppenhet för möjliga kontakter mellan och och fortsätta med sanktioner kommer att fortsätta att diskuteras. 51 (S): Jag vill ställa min fråga till infrastrukturminister . Den handlar om beskedet vi fick i går om . Det kommer inte som en blixt från klar himmel att det finns problem med . kom Swedavia med sin rapport som visar på att det finns betydande problem. I en extrabudget lade vi över 3 miljarder till Swedavia för att de ska klara de ekonomiska utmaningar som pandemin har inneburit. Men problemen för Swedavia och för visade sig redan tidigare. kunde vi se ett vikande passagerarantal. Jag är inte så förvånad över detta. Däremot är jag som stockholmare lite orolig, inte minst när det gäller och den framtida kapaciteten. Hur avser regeringen att möta den kapacitetsökning som kommer att behövas på vid en nedläggning i ? 52 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Det är helt rätt – ska detta vara möjligt att genomföra måste också kapaciteten på säkras. Det tror jag är viktigt för dem som annars traditionellt brukar komma inflygande till från eller från norra – eller från där jag kommer från. Det är en viktig del att säkra kapaciteten så att inrikesflyget där kan samlas. Det är också nog så viktigt för . Swedavia har skrivit väldigt tydligt i sin rapport att om inrikesflyget och underlaget på säkras innebär det också bättre förutsättningar för internationella förbindelser, inte minst i konkurrensen med andra internationella flygplatser. är ett litet, exportberoende industriland. Vi är beroende av goda förbindelser ut i världen också, som – och det är självklart i det här sammanhanget – vi måste säkerställa att flyget också ställer om med biobränsle och med elflyg. Där finns goda förhoppningar framöver. 53 (S): Utifrån ett tillväxtperspektiv och ett nationellt tillväxtperspektiv tror jag att det också är viktigt att vi upprätthåller resandeantalet på . Det är otroligt viktigt med just den delen. Sedan ser vi också en klimatsmart utveckling av flyget, inte minst elflyg som vi säkert inom bara kommer att se flyga mellan landets olika flygplatser. Vi behöver se till att ha kapacitet för att ta emot elflyget också i . 54 Infrastrukturminister (S): Jag delar helt och hållet den uppfattningen. Det finns en spännande utveckling i att se till att flyget blir hållbart. Inte minst flygets aktörer själva och flygindustrin arbetar nu för fullt för att möta en utveckling där vi konsumenter och företagen ställer krav på att resor framöver ska ha ett mycket litet klimatavtryck. Vi ska nå målen om att bli världens första fossilfria välfärdsnation. Flyget behövs, men då ska också flyget ställa om. Vi ska säkra kapaciteten för inrikesflyget. Det behövs i hela landet. Mäns våld mot kvinnor 55 (MP): Min fråga går till biträdande finansminister . har fem kvinnor mördats av män som de har eller har haft en nära relation till. Under har mäns våld mot kvinnor varit en central del i jämställdhetspolitik. under coronapandemin ser vi hur allt fler barn rapporterar att de ser våld i sitt hem. Det är inte för tidigt som vi kommer att kriminalisera att låta barn bevittna våld. Men det krävs också muskler i det här arbetet. Vilka resurser kommer regeringen att skjuta till för att bekämpa den pandemi som mäns våld mot kvinnor utgör i vårt samhälle? 56 Statsrådet (MP): ”Det hade varit bra med en trappa upp till himlen, så jag hade fått träffa henne.” Det citatet har etsat sig fast i mitt minne från en konferens som vi hade i när jag var socialborgarråd under förra mandatperioden och Unizon var där och föreläste. Runt de här kvinnorna som mördas finns det också många barn som förlorar sin mamma och som aldrig någonsin kommer att få tillbaka henne. Det är så många olika delar vi behöver jobba med. En sak är att vi kraftigt har ökat resurserna till kvinnojourerna som gör oerhört viktiga insatser. Vi har skärpt lagstiftningen på en rad områden. Vi behöver skydda barn bättre. Men vi måste också se till att skydda kvinnorna mot det här allvarliga våldet. Det handlar både om att skjuta till resurser och om att skärpa lagstiftningen på flera punkter. 57 (MP): Jag är tacksam för att vi har en regering i som ser den här helheten. Vi behöver ha tydliga sanktioner och skydda kvinnor från att fortsätta utsättas för övergrepp av män som har fått kontaktförbud eller blivit dömda, och det är viktigt att se till att vi har förebyggande insatser. Små pojkar ska inte växa upp och bli män som slår. Här måste samhället kraftsamla. 58 Statsrådet (MP): Det som riksdagsledamoten lyfter fram om det förebyggande arbetet är oerhört viktigt. Det är någonting som vi också skulle behöva prata mycket mer om. Hur ser vi till att sätta dit dem som utövar det här våldet och få ett stopp på det? Och hur ser vi till att det här våldet över huvud taget inte utövas från första början? Vi vet att det finns en koppling mellan destruktiva mansnormer och ett utövande av våld. Vi behöver jobba våldsförebyggande redan i förskolan och skolan och prata om normer och värderingar och om trånga mansnormer för att faktiskt få ett stopp på våldet från första början. 59 (M): Vårt kulturarv omfattas av såväl lämningar som byggnader, föremål, miljöer, verksamheter och traditioner som vi har fått i uppgift att förvalta och föra vidare till kommande generationer. En myndighet som bland annat har ansvar för att ta hand om vårt kulturarv är . Tyvärr har under en mängd år varit underfinansierat. rostar, ruttnar och försvinner vårt kulturarv. Jag vill fästa särskild uppmärksamhet på det militärhistoriska arv som överantvardar till i form av både maritima och transporthistoriska föremål. Den som vet någonting om maskiner vet att de inte ska stå stilla. Och båtar förfars av att ligga på land och stilla till havs. Min fråga till statsrådet är: Ämnar statsrådet öka resurserna till ? 60 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Först och främst delar jag frågeställarens syn på vårt kulturarv. Det är enormt betydelsefullt att vi jobbar för och gör mer för att bevara, utveckla och också använda vårt kulturarv. Det är inte minst viktigt för kommande generationer. Det gäller både vårt fysiska kulturarv och det immateriella kulturarvet. Regeringen har gjort en hel del saker, med en aktiv kulturarvspolitik, till exempel museilagen. Även när det gäller delar jag frågeställarens syn på hur viktiga de är för det aktiva förvaltandet. Det är inte som svarar för finansieringen eller anslagen till , men det är klart att vi inser deras betydelse och ser deras viktiga roll. Departementet och myndigheten har också en levande dialog. När vi ändå pratar om kulturarv kan jag lägga till att jag är väldigt glad för att vi , inom ramen för krisstöden, kan skjuta till mer pengar till de ideella kulturarvsorganisationerna runt om i landet. Det arbetas enormt många ideella timmar för värnandet och främjandet av vårt kulturarv. 61 i (SD): Jag har en fråga till kultur- och demokratiministern. beslutade Myndigheten för press, radio och tv om nya föreskrifter för mediestöd. Det är föreskrifter som har mött massiv kritik, inte minst från många tunga mediala aktörer. De nya föreskrifterna tydliggör att man för att få stöd inte får desinformera eller vilseleda om vetenskap. Det är intressanta föreskrifter mot bakgrund av den desinformation och de fake news som förekom i många medier om migrationen som en enorm vinstaffär som skulle rädda pensionerna. Regeringen har haft ett mycket högt uppskruvat tonläge när det gäller fria medier. Men själv driver man alltså en politik som går ut på att statliga organ ska bestämma vilka medier som desinformerar och vilseleder om vetenskap. Med regeringens politik ska alltså staten avgöra vilka medier som säger sanningen. Hur påverkas mediefriheten i av att statliga myndigheter, på grund av er politik, ska avgöra vilka medier som talar sanning? 62 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Som jag har sagt här i talarstolen är det ett arbete som Myndigheten för press, radio och tv har gjort självständigt. När det finns begränsade ekonomiska resurser för den del av press- och mediestödet som inte är rättighetsbaserat har man sett ett behov av att utförda sådana föreskrifter. Det är en möjlighet som en myndighet har. Det är inget som regeringen styr. Som utgångspunkt har man använt grunden som beskriver mediestödets syfte, och det är baserat på en bred partipolitisk överenskommelse här i . Med det sagt förstår jag – det har jag också sagt tidigare – den diskussion som har uppkommit och de principiella och konkreta synpunkterna, inte minst från mediesektorn. Därför ämnar jag analysera det ställningstagande som Myndigheten för press, radio och tv har gjort och hur effekterna av föreskrifterna kommer att slå. Den europeiska säkerhetsordningen och ett frisläppande av Navalnyj 63 (C): Min fråga går till utrikesminister . I går kunde vi höra president hålla sitt tal om tillståndet i nationen. Tillståndet för berördes inte. Men vi vet att det är mycket dåligt. Kravet borde vara tydligt från alla EU:s medlemsstater; man borde agera tillsammans för att kräva att Navalnyj släpps fri och får medicinsk vård som han litar till. Jag vill höra vad utrikesministern säger om detta. Röda linjer nämndes också i talet i går. Röda linjer innehöll inte den europeiska säkerhetsordningens linjer. Vilka slutsatser drar utrikesminister av detta? 64 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Det är väldigt viktigt att vara tydlig när det gäller Navalnyj. Därför är jag glad att ett helt enigt EU har gjort väldigt tydliga uttalanden för det totala frisläppandet av Navalnyj och för att han ska få läkarvård av en läkare som han själv känner förtroende för. EU har också i två omgångar satt in sanktioner med anledning av Navalnyj. Det gjordes första gången , med anledning av att han förgiftades och nästan mördades. Det gjordes i samband med den rättegång som skedde och som vi anser var politiskt motiverad. När det gäller den europeiska säkerhetsordningen är det ett av högst prioriterade områden i vårt OSSE-ordförandeskap. Vi tar ständigt upp att det ska visas respekt för de gemensamma överenskommelser som vi har träffat i . Frihetsberövande av folkvalda i 65 (V): Också min fråga går till utrikesministern. börjar en rättegång i mot 108 folkvalda politiker från partiet . har vi redan hört en fråga från Liberalerna om det här. Det visar hur många vi är, från olika partier, som tycker att det är en väldigt viktig fråga. Det handlar om folkvalda politiker och partiledare som grips och ställs inför rätta, helt enkelt för att de är folkvalda politiker. Det är otroligt allvarligt för ett demokratiskt samhälle och för mänskliga rättigheter. Men det hamnar också ganska nära oss som folkvalda ledamöter; det finns kollegor till oss i andra länder som grips just för att de är folkvalda politiker. Därför vill även jag fråga utrikesministern hur kan agera för att stötta folkvalda politiker och mänskliga rättigheter i andra länder. 66 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Vi är verkligen många som är engagerade i det som händer i , inte minst med våra systerpartier HDP och CHP. Det är väldigt många, såväl borgmästare som andra politiker och partiledare, som sitter i fängelse och som har behandlats illa. Vi har naturligtvis krävt frigivning, och vi stöttar dem på olika sätt. I har vi också möjlighet att ge demokratiskt stöd till våra systerpartier, vilket jag är en stor förespråkare för. Jag har personligen tagit upp frågan med min turkiske kollega eftersom det naturligtvis är helt oacceptabelt att oppositionspolitiker sitter frihetsberövade och att de arresteras, framför allt att de arresteras på helt godtyckliga grunder som är politiskt motiverade. 67 (KD): För kom infrastrukturpropositionen. Regeringens förslag om ofinansierade höghastighetsbanor äter upp det utrymme som skulle behövas för underhåll och förbättringsåtgärder på det befintliga järnvägsnätet. Underhållsskulden ligger enligt på och beräknas växa som går. Exempelvis har kontaktledningar redan passerat sin tekniska livslängd. Inom en ökande del av järnvägsnätet kan man inte utnyttja kapaciteten, och hastigheten måste hållas nere på grund av eftersatt underhåll. Stora resurser saknas för att kunna avhjälpa akuta fel och störningar. Inga tabeller finns i propositionen för fördelning av vilka banor som möjligen kan få någon liten del av det som blir över. Jag undrar därför hur regeringen tänker. Ska samma mall som tidigare användas, så att län hamnar sist i ligan ? 68 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Det är en historisk proposition som vi kan lägga fram: , alltså nästan 900 miljarder. Jag tror att jag sa ”bigger than Biden”, för det är större än det stora investeringspaket som har lanserats i . Det här kommer att skapa både jobb i och ökad konkurrenskraft. Det ger transportsektorn en möjlighet att ställa om så att den blir hållbar och klarar klimatkraven men också att knyta ihop landet. Med respekt för att alla inte känner till hur processen går till: En proposition till redovisar ramen för vilka resurser som ska gå till detta. Det är vad ställer sig bakom. Först redovisar regeringen i den nationella planen vilka särskilda objekt som ska vara med, det vill säga om till exempel Stångådalsbanan är med. Däremot redovisar vi här hur mycket som ska gå till underhåll. Det blir en kraftig, fortsatt ökning av underhåll både till väg och järnväg. Det behövs av underinvesteringar. 69 (S): är just nu ordförande i , . ägnar som utrikesminister naturligtvis mycket tid och kraft åt detta. Det är ett arbete som brett uppskattas bland samtliga åtta partier, vilket ofta visar sig i utrikesutskottets diskussioner med utrikesministern. besökte utrikesministern de centralasiatiska länderna. Det är länder som präglas av bristande demokrati, varierande grad av auktoritärt styre och bristande frihet och oberoende för domstolar och medier. Vad kan utrikesministern berätta om resan? Gavs det möjlighet för utrikesministern att träffa opposition och folkrörelseföreträdare? 70 Utrikesminister (S): Tack, ledamoten, för frågan! Jag önskar att jag hade på mig och inte en minut för det var en helt fantastisk resa. Det var första gången som en utrikesminister var där. För det första: Ja, jag hade tillfälle att träffa oppositionen. För det andra: Det är en väldigt stor skillnad på utvecklingen i dessa länder. Lite förenklat ser man ofta som ett land, men i ett land hade man haft 34 premiärministrar och i ett annat hade man haft två presidenter . Det visar lite grann spännvidden. I några länder går demokratin framåt i en positiv riktning, till exempel i . På andra ställen är det fortfarande väldigt auktoritärt och det går tillbaka. Alla är oroliga för vad trupptillbakadragandet från betyder. 71 (M): Min fråga går till statsrådet . Jag vill tala om företagsstöd. Handelsbolag har fått möjlighet att få omsättningsstöd, men då ska de komma upp i . Konstruktionen av det gör däremot att handelsbolag inte kan ansöka om stödet i den utsträckning som de skulle behöva eftersom de består av två delar. Ofta är det både passiva och aktiva ägare. har fått uppdraget att dela ut stöden och räknar nu in de passiva ägarna i stödet, trots att de inte har med detta att göra. Det handlar därför inte om 200 000, utan det kan bli 200 000 gånger tre om det finns tre ägare, två passiva och en aktiv. Jag vill fråga statsrådet om han är villig att ta med sig frågan till så att stödet kan justeras. 72 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Under pandemin har vi nu lagt sammantaget för att stötta företag, enskilda och inte minst sjukvården med resurser. En viktig del har varit att skydda jobb och företagande. Inte minst många små företagare har haft en mycket tuff situation. Senast i vårbudgeten anslår vi för att hjälpa till under pandemin. Självklart ska stödet utformas så att det träffar rätt, och jag har full förståelse för att det kan finnas tolkningsdiskussioner om reglerna för handelsbolagen. Jag får helt enkelt ta med mig frågan till min kollega finansministern. Utgångspunkten måste vara att vi stöder och hjälper varandra med goda förutsättningar att kunna ha livskraftiga företag efter pandemin så att vi kan gå stärkta ur krisen och rädda jobb och företag. agerande mot den ryska upptrappningen 73 (SD): Min fråga går till utrikesminister . Vi har i försvars- och utrikesutskottet diskuterar ockupationen av och stöd till utbrytarområden i östra . Jag ska inte gå in mer på vad som sas där. Men har dragit samman mycket stora styrkor på kanske hundra tusen man med stridsfordon, artilleri och så vidare vid östra och södra gräns. Om sådana marscher upprepas och kanske inte bara vid den gränsen utan även längre norrut i kommer övriga europeiska länder väster om att tvingas bygga upp kapacitet för betydligt snabbare mobilisering och betydligt större trupp än man kan uppbåda . Det är mycket riskabelt. Jag vet att ministern verkar genom för att få till en medling mellan och , men vi ska inte glömma bort FN som bildades efter två världskrig i för att motverka uppladdningar som denna. Agerar inom FN för att det inte ska bli sådana här marscher? 74 Utrikesminister (S): Tack, ledamoten, för frågan! Häromkvällen bad FN:s generalsekreterare mig om ett samtal för att få en briefing om min analys av läget i och relationen till . Vi hade ett mycket långt samtal. Hans bedömning är att det huvudsakligen är som ska sköta de förtroendeskapande åtgärderna och möjligheterna att agera . FN stöttar på olika sätt, framför allt genom humanitärt stöd. Detta skrev han även i ett press statement efter vårt samtal. Det finns alltså en nära dialog mellan FN och i denna fråga.