prot · H9097 · 2021-09-21 00:00:00 — Men det fråntar inte att vi också när det gäller ärenden om säkerhet måste gå igenom om det finns personer som kan utgöra ett hot mot vårt lands säkerhet och att det måste finnas en prövning av detta. Därför har vi en lagstiftning. Svaret på frågan om vad som kan bli offentligt är att Säkerhetspolisen gör en bedömning av vad man kan göra offentligt i dessa ärenden. Men eftersom det också kan påverka den operativa förmågan – kanske vilka kanaler man har till information, hur man har samlat in information i dessa ärenden – är det inte möjligt för Säkerhetspolisen att lämna all information i dessa ärenden. Det är därför vi har byggt upp en särskild ordning där till exempel Säkerhetspolisens verksamhet granskas av olika myndigheter och där det finns ett insynsråd bestående av riksdagspartier. Det är den ordning vi har. Det är inte en så ovanlig ordning i demokratier att man ändå har en säkerhetstjänst som har till uppgift att försvara landet mot terrorhot men också mot andra typer av säkerhetshot mot ett land. Det är inte så att Säkerhetspolisens arbete utgår från att någon person har gjort ett yttrande eller har haft en politisk åsikt. Det är inte avgörande när Säkerhetspolisen gör sin bedömning. Man gör en individuell genomgång, och man gör en sammanvägd bedömning av huruvida en person kan utgöra ett hot mot och ger därmed ett yttrande där de rekommenderar till exempel utvisning. 29 (V): Det finns någonting som är märkligt. Jag vill återigen referera till . De har talat med några av de personer som har varit hos . En person säger: De frågade mig vad jag har för åsikter om PKK. Ser jag den som en terrororganisation? Har jag haft någon relation till PKK? Anser jag att PKK och HDP har ett samröre, och har jag deltagit i några kurdiska aktiviteter i ? Jag blev helt chockad av de frågorna, för de påminde så mycket om den turkiska säkerhetspolisens frågor. Det vi kan se, enligt de personer som har varit hos när de berättar vad de har fått för frågor, är att det är frågor som helt och hållet är kopplade till situationen i och relationen mellan HDP och PKK och egentligen ingenting om . vet vi även här inte vad som egentligen har sagts eftersom allting är hemligstämplat. De får inte heller själva se vad det är för grund. Rozerin och Kawa, som jag nämnde tidigare, är två verkliga personer, men de har inte de namn som jag nu säger. När det gäller dem har dessutom inte haft någonting att invända mot Kawa, som är den som söker uppehållstillstånd. Man menar att Rozerin genom det engagemang som hon har haft i NCDK gör att hon skulle kunna bli ett säkerhetshot om Kawa får uppehållstillstånd. Om han får leva tillsammans med sin fru och sina två barn här i kan hon bli ett säkerhetshot mot . Det är i sig en väldigt konstig grund, skulle jag vilja säga. I det här fallet är det också så att Kawa, som är turkisk medborgare, inte får återinträda i Schengen . Det innebär att enda sättet som Rozerin, Kawa och deras barn kan träffas hela familjen är i eller i ett land utanför Schengen. Jag anser inte att det är särskilt barnvänligt eller till barnens bästa. menar att Rozerin kan resa till . De kan leva där. Men om gör bedömningen att hon har deltagit i NCDK:s arrangemang och därmed är vad hon nu är – att hon stöttar en terrororganisation, som PKK anses vara – riskerar hon ett fängelsestraff om hon kommer till . Dessutom vet vi att personer från eller från som har växt upp i oftast inte talar turkiska. De har kurdiska som hemspråk, och de får undervisning i kurdiska som modersmålsundervisning i skolan. Det gör att de kommer till ett land där de riskerar att fängslas och alltså inte talar språket. Jag tycker att det är synnerligen allvarligt att man gör den här typen av bedömning. Jag håller dock med statsrådet om att vi inte ska diskutera enskilda personer, utan här handlar det om ett system. När över 30 personer med ursprung i får den här typen av frågor om samröre med och blir det ett mönster som visar att det är någonting väldigt konstigt i detta. Det är också väldigt konstigt att det hela är hemligstämplat och att de inte får försvara sig. De vet inte ens varför de inte får uppehållstillstånd utan bara att de eller deras partner ses som ett säkerhetshot kopplat till frågan om PKK. 30 Statsrådet (S): Säkerhetspolisen ställer ofta frågor i de här fallen. Exakt vilka frågor de ställer och orsaken till att de ställer frågorna varken kan eller vill jag kommentera. Men det är inte förvånande att Säkerhetspolisen ställer frågor kring en terrorklassad organisation som PKK, om vilket samröre man har haft till den och om hur man ser på denna organisation. Det är ett europeiskt beslut, som också har anslutit sig till, som har inneburit att PKK finns på terrorlistan. Bland annat därför – men inte bara därför – har Säkerhetspolisen att se på vilka kopplingar personer har haft till en terrorklassad organisation. Men när jag talar med Säkerhetspolisen får jag väldigt tydligt höra att en persons åsikter, uttalanden och så vidare inte ensamt kan avgöra var Säkerhetspolisen landar i en bedömning av om det finns en säkerhetsrisk. Återigen vill jag säga att när det gäller hela diskussionen om uppehållstillstånd i och huruvida detta är klokt eller inte är det fortfarande Säkerhetspolisen som ger ett underlag, men det är och sedan domstolar som prövar besluten i ärendena. Det finns all möjlighet för dessa myndigheter att fatta beslut om de tycker att Säkerhetspolisen har gjort en märklig bedömning eller om de tycker att man ska göra på något annat sätt enligt svensk lagstiftning. Själva besluten är det inte Säkerhetspolisen som fattar, utan de ger underlag. Jag har svårt att se vilken annan ordning vi ska ha i säkerhetsärenden, för detta är en mer principiell diskussion. Ska vi inte ha en säkerhetstjänst som ser på vilka kontakter personer som vill ha permanent uppehållstillstånd i eller finnas i vårt land har? Ska man inte se på vilka kontakter de har haft med terrororganisationer och vilken säkerhetsrisk de kan utgöra för vårt land? Det här är det yttersta nätet, där vi försöker fånga upp personer som skulle kunna vara en risk för vårt lands säkerhet. Jag kommer tillbaka till att det inte går att säga att allt ska vara offentligt. Om allt blir offentligt kan man också röja metoder, inhämtningsteknik och kanske teknisk förmåga. Det är inte bra om Säkerhetspolisens metoder för att kunna följa personer som kan utgöra en säkerhetsrisk eller är terrorister i vårt land röjs. Därav finns det ett visst mått av sekretess i de här frågorna, och så måste det vara. Utgångspunkten för detta är kanske en lite bredare diskussion. Det antyds i interpellationen att vi skulle ha en nära relation med och lita väldigt mycket på exakt vad turkiska myndigheter tycker och tänker. Jag vill vara tydlig med att har ett omfattande straffrättsligt samarbete med som fungerar bra på många olika sätt. Men har regeringen nästan en gång avslagit framställan om utlämning eller rättslig hjälp i brottmål från för att ett bifall skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. I dessa fall har svenska grundläggande värderingar kring åsikts- och yttrandefrihet trumfat behov av bistånd. Den enskildes rättigheter är något som alltid ska beaktas i de här ärendena och något vi självklart inte frångår, oavsett vem som begär hjälp i de här sammanhangen. Jag vill betona att vi har en svensk lagstiftning och en svensk juridisk prövning som måste göras här, och den får inte lita på utländska aktörers eller staters juridiska system eller bedömningar. 31 (V): Faktum är att även har uttalat sig om just de här ärendena, också detta i kontakter med tidningen . Amnesty framför – och det är en inställning som jag ansluter mig till – att det är viktigt att har ett arbete mot personer och organisationer som kan innebära en risk för landets säkerhet. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Men Amnesty säger också att man måste hitta ett system där en person som är berörd helt får ta del av det som riktas mot en. Amnesty menar att det inte finns någon annan väg att gå om man ska upprätthålla både proportionalitetsprincipen och en global rättssäkerhetsprincip. Det innebär att enligt Amnestys granskning bryter mot detta när dessa personer inte får ta del av Säpos utredning eller veta vilket underlag som har fått från . Min interpellation handlar mycket om det här. Hur ska de här personerna – över 30 personer som vi känner till och det stora mörkertal som utgörs av dem som inte vågar säga någonting eftersom de är rädda för repressalier om de blir utvisade till – kunna få en möjlighet att se vad de är anklagade för? De måste få se detta och få en möjlighet att försvara sig mot de anklagelser som riktas mot den. De måste få kunna bemöta detta, till exempel i en rättslig process eller i en överklagandeprocess. Men det får de inte. Varken jag eller statsrådet kan veta exakt vad de här personerna har gjort eller sagt i olika sammanhang. Vi får inte ens veta vad man påstår att de har sagt eller gjort, för det är hemligt. Jag skulle önska att statsrådet ville avsluta sina anföranden här med att säga att vi behöver se över det här. Precis som statsrådet har sagt måste människor få en möjlighet att veta vad de anklagas för. Och det får de inte . 32 Statsrådet (S): Jag är inte beredd att ge ett löfte att ändra regelverket på ett sådant sätt att de personer som Säkerhetspolisen menar utgör en säkerhetsrisk för får del av all information. Jo, därför att den informationen också kan röja det sätt på vilket Säkerhetspolisen jobbar operativt och den tekniska förmåga som Säkerhetspolisen har. Det skulle undergräva Säkerhetspolisens möjligheter att vara den yttersta garanten för säkerhet kopplat till terrorism eller säkerhetshot. Däremot är det fortfarande så att om skulle uppfatta att det underlag som finns inte är tillräckligt tydligt är det de som fattar beslut. Detta beslut går naturligtvis att överklaga. Men det finns inte heller någon ovillkorlig rätt för utländska medborgare att komma till och bosätta sig här. Vi måste ha en möjlighet att också använda Säkerhetspolisens information för att avgöra om det finns en säkerhetsrisk eller ett terrorhot mot . riksdag har tagit ställning till att Säkerhetspolisen ska ha denna möjlighet. Man har också beslutat om en lagstiftning som bygger på att Säkerhetspolisen är en remissinstans i dessa ärenden. Jag har inga planer på att ändra den ordningen. Jag är dock fullt medveten om att det här är svåra frågor. Men jag tycker också att Säkerhetspolisen har ett väldigt svårt uppdrag, och jag har stort förtroende för myndigheten och för att de sköter detta uppdrag på bästa sätt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:874 om internationella stöldligor i 33 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag avser att vidta för att inte ska vara det land de kriminella ligorna väljer på grund av att, som If konstaterar, ”risken att åka fast är låg och konsekvenserna milda”. Att slå tillbaka mot stöldligor och bekämpa all form av kriminalitet har varit högt prioriterat för regeringen, och vi har arbetat målmedvetet för att de brottsbekämpande myndigheterna ska ha resurser och effektiva verktyg att göra just detta. Att bygga ut är en central del i arbetet, och vi genomför en historisk satsning på myndigheten. hade antalet polisanställda ökat med 7 000 i förhållande till . väntas flera tusen nya poliser anställas runt om i landet. Därmed ökar den brottsbekämpande kapaciteten. Det straffrättsliga skyddet mot tillgreppsbrott och häleri har förstärkts genom lagändringar som trädde i kraft . Lagändringarna genomfördes bland annat i syfte att göra det mindre attraktivt för internationella brottsnätverk att verka i . Genom lagändringarna ska systematiska inslag vid stöld- och häleribrottslighet få ett större genomslag vid bedömningen av om brottet är grovt. Dessutom har försök, förberedelse och stämpling till häleri kriminaliserats. Det har också införts en ny straffbestämmelse med beteckningen inbrottsstöld med ett minimistraff , vilket är högre än det som gäller för grov stöld. , och har haft ett gemensamt regeringsuppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Det har bland annat lett till en utvecklad myndighetssamverkan och att vidtagit åtgärder för att förbättra sitt operativa arbete på området. Efter att uppdraget redovisats har regeringen i myndigheternas regleringsbrev angett att de ska redovisa hur den samverkan som etablerats rörande insatser mot utländska stöldligor har fortsatt att utvecklas. För att möjliggöra en mer effektiv brottsbekämpning trädde också nya regler i kraft som innebär att får utökade befogenheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhetsområde och som upptäcks i samband med tullkontroll. Det ger ökad möjlighet för tullen att agera vid till exempel utförsel av misstänkt stöldgods. Därtill kan nämnas att regeringen tillsatt en utredning om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden, som ska ta ställning till om det bör göras lagändringar för att öka polisens möjligheter att bekämpa brott nära gränserna. Utredningens förslag ska i första hand avse , men i den utsträckning det är motiverat får förslagen även gälla andra myndigheter, till exempel och . Utredningen ska redovisas . För att komma åt de internationella brottsnätverken är samarbete över landsgränserna avgörande, och ett sådant samarbete pågår aktivt, inte minst inom ramen för Europol. Regeringens uppfattning är klar och tydlig: Kampen mot stöldligorna ska fortsätta, och den måste prioriteras även i EU:s brottsbekämpande arbete. Det bedrivs således ett aktivt arbete från både regeringens och myndigheternas sida, på hemmaplan och internationellt, för att förstärka bekämpningen av internationell, organiserad tillgreppsbrottslighet. 34 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Då står vi här igen. För vilken gång i ordningen vi diskuterar de kriminella nätverken har jag inte koll på, men det har blivit några debatter. Den här interpellationen skrev jag . Då hade det varit en artikel i om att 40 bilar hade stulits . De kriminella nätverken har ganska raffinerade metoder när de stjäl bilar – och inte bara bilar utan traktorer, fyrhjulingar, gräsklippare med mera. I princip allt som inte är fastgjutet eller fastsvetsat åker med i deras transporter. Enligt polisen lägger handlare utomlands in beställningar på vilka fordon de vill ha, och de kriminella nätverken levererar dem. När jag hamnade här i kom jag närmast från åkeribranschen. Där har man ett bekymmer, för där fungerar bilarna som rullande reservdelsförråd. När chaufförerna kommer ut och ska utföra sina transporter kan man ha klätt av hytten stora paneler och dörrar och plockat dän hjul, däck, bromsok och i stort sett allt som går att skruva dän. Då är den arbetsdagen strandad för det åkeriet – och framöver, för det tar ju ett tag att bygga tillbaka fordonet till trafikdugligt skick. Jag brukade diskutera det här problemet med min tidigare chef på gång efter annan. Han sa till mig: är ju vägen i princip öppen ut över , och då rullar de här transporterna. Man använder sig av den olagliga yrkesmässiga trafiken i för att få ut stöldgodset. Det är ju sådana volymer och sådan storlek på godset man stjäl att man är tvungen att använda lastbilar. Jag brukar emellanåt säga lite skämtsamt att trafikpolisen går hem efter Bolibompa, för då ska de gå och lägga sig och sova. Det finns inga trafikpoliser efter 22–23 . Något enstaka turlag gör ett nattpass då och då, men det är inte särskilt ofta. De går hem , så då är det fritt fram för dessa transporter. Man har tjuvgömmor uppe i skogen där man samlar stöldgodset, sedan kommer dragbilen och hämtar godset och så rullar det ut från . I regel är det stöldgods som tillgrips i hos sin kund . Så raffinerat är det, och så välorganiserade är de kriminella nätverken. Maskorna i deras nätverk blir också bara tätare och tätare. Regeringen är passiv i detta, vill jag påstå, och det har jag sagt mer än en gång. Vi har diskuterat detta. Det sker satsningar på polisen – ja, och det är jättebra – men satsningarna är inte tillräckliga. Vi kan konstatera det. Vi har ju också ett annat bekymmer i vårt samhälle, nämligen de ständiga skjutningarna, knivskärningarna och allt vad det nu är. Och så har vi då de kriminella nätverken som opererar i landet. Dessa byter också skepnad. De kan ha ett utseende och se helt annorlunda ut . De har också olika platser de utgår från. Ena stunden är de i , nästa är de i eller i . Så här håller det på. Man måste rusta samhället att kunna angripa denna typ av kriminalitet. Då är insatserna från regeringens sida alldeles för saktfärdiga. Det är alldeles på tok för lite som görs. Jag vill gärna ha svar på vilka tankar statsrådet har. 35 Statsrådet (S): Ja, detta är inte första gången och jag diskuterar den här typen av frågor. Man kan dock konstatera att vi har gjort enormt mycket på det här området. Vi har gett tullen utökade resurser och befogenheter. Vi ger polisen ökade resurser och befogenheter. Vi har skärpt straffen för exakt de här typerna av systematisk brottslighet som jag räknade upp. Vid sidan av att myndigheterna har fått styrning från regeringen om att prioritera samverkan kring sådan brottslighet som är internationellt kopplad och att dessutom har varit ledande i det europeiska samarbetet kopplat till de här frågorna har vi också utredningar på gång, inte minst den om polisens befogenheter i gränsnära zon som jag nämnde i mitt svar. Jag menar alltså att det görs väldigt mycket på området. När det gäller bilar och bildelar kan man ta ett historiskt perspektiv, bara för att ge en liten bakgrund. Jämfört med 2011 har de anmälda biltillgreppen minskat med . Stölderna ur och från motorfordon har minskat . Även utsattheten för bilstöld har minskat . I ett 20-årigt perspektiv, alltså ännu längre, blir minskningarna ännu mer markanta. anmäldes ungefär 60 000 bilstölder i vårt land. hade den siffran sjunkit till 10 000, en minskning . Stölder ur och från fordon har minskat från 140 2001 till 50 2020. Det kan noteras att antalet personbilar i trafik i har ökat med någonstans runt 900 000 . Vad beror då detta på? Är det polisens framgångsrika arbete? Nej, inte i första hand, skulle jag vilja säga. Det handlar om nya krav på biltillverkarna, inte minst krav på att nytillverkade bilar ska utrustas med elektroniskt stöldskydd. Det har blivit svårare att stjäla bilar, vilket har lett till den här trenden. Man måste titta på det i ett helhetsperspektiv. Vi har sett en ökning av stölder ur och från motorfordon 2020 och början av 2021 eftersom de internationella stöldligorna flyttar sig mellan olika kategorier. En kategori som verkar vara väldigt på modet just nu är katalysatorstölder. Det beror väl i troligaste fall på att metallerna i katalysatorerna är mer värdefulla än tidigare, och då finns det mer pengar att hämta i detta. De här stölderna begås dock enligt polisen inte bara av internationella stöldnätverk. Här finns också en del av våra mer traditionellt yrkeskriminella på hemmaplan som lever ett liv kanske inte helt i lagens namn och som också använder det här för att dryga ut i penningpungen. Det här är ett problem som är stort, och jag vill hävda att vi gör det lättare att utvisa människor, att vi gör det lättare att stoppa människor vid gränsen och att det här är ett arbete som måste bedrivas med stor kraft. Men jag tänker inte skriva under på att regeringen inte har gjort något, för det här är ett område som vi har varit väldigt aktiva på och kommer att fortsätta att vara aktiva på. Framför allt spelar det väldigt stor roll att vi får fler närvarande poliser över hela som också har tid och kapacitet nog att både bevaka och ingripa mot internationella stöldligor som verkar i . Därför ser jag fram emot att tusentals nya poliser kommer att ta tjänst runt om i , för det kommer att göra det ännu svårare för de internationella stöldligorna att agera. Jag vill också tacka alla de frivilliga organisationer, försäkringsbolag och branschorganisationer som jobbar väldigt systematiskt med att göra det svårare för de här internationella stöldligorna. Det ger också effekt. 36 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det är intressant det här med siffror och att man kan vända på dem. Det är lite grann som en tombola där man välter ut dem ur en burk. Antalet katalysatorstölder har ökat med 4 , tror jag att det var sist jag läste om det. Antalet stölder har också ökat av bildelar, bilar, traktorer, fyrhjulingar, båtmotorer med mera. Det är den senaste informationen som har kommit från If. Vd:n för har sagt att det är tråkigt att regeringen inte tar problemen med de internationella stöldligorna på allvar. Ligornas härjningar orsakar stora kostnader för både företag och privatpersoner, och i det begreppet faller ju vi in. ”Men vad som är ännu värre är att de systematiska stölderna bidrar till otryggheten i samhället på ett mycket påtagligt sätt. Vi skulle verkligen välkomna att regeringen vidtar kraftfulla och effektiva åtgärder för att komma till rätta med problemet.” Det har alltså vd:n för sagt. Jag har, som jag har sagt tidigare, mycket kontakt med mina gamla kollegor inom polisen. Några har slutat, och en av mina kurskamrater slutade . Han sa att det inte fungerar längre. Man får inte de resurser man behöver. Men behöver ha ny personal ute på vägen, för det är på vägen vi måste arbeta för att få hejd på de här ligorna. Den senaste uppgiften jag fick av en kollega var att de vill anställa på den enhet där de är men att det inte finns pengar i budgeten. Då hjälper det inte att man utbildar ny personal om de blir stoppade av just budgettekniska skäl. Då måste regeringen lätta på börsen lite grann och se till att polisen får mer resurser så att det finns pengar att använda till att nyanställa så att vi kommer åt ligorna där ute. Vi har diskuterat förut att stölder av bildelar inte är isolerade händelser, att skjutningar inte är isolerade händelser och att olaglig yrkesmässig trafik inte är isolerat från annat utan att de går i varandra, och de kriminella nätverken opererar på det sättet. En gammal kriminalpolis i som ingick i transportsäkerhetsgruppen som jag satt ordförande för sa att busen har bytt skepnad. Han är inte längre busen i Björnligan med ögonmask, som man föreställer sig att han ser ut, utan de kriminella har slips och kostym och opererar på ett helt annat sätt. De har andra metoder för att komma åt det som de är ute efter. Den olagliga yrkesmässiga trafiken på vägen skapar ekonomiska resurser för annan kriminalitet i samhället. En viktig del i detta är just att stjäla bilar eller bildelar och sedan omsätta dem i pengar att investera i annan kriminell verksamhet. Man kan alltså inte riva lite grann där och riva lite grann här och tro att man kan få ett resultat, för det funkar inte, utan man måste ha en strategi för hur man ska komma åt detta. Där har inte polisledningen koll. Jag har ju själv jobbat där, så jag vet lite grann hur isoleringen är mellan de olika chefsskikten uppåt. Jag brukar säga att det är ungefär en halvmeter isolering mellan varje chefsnivå. Man tror från ledningen att kontroller på väg är att sparka på däck och kolla lampor, men det är ju så mycket mer där ute som görs för att komma åt annan kriminell verksamhet. måste regeringen öppna pengapåsen och se till att polisen kan nyanställa dem som är färdigutbildade. 37 Statsrådet (S): Vi är helt överens om att vi behöver mer av både lag och ordning och ordning och reda på vägar. Det har varit ett avreglerat, utflaggat område där väldigt många transportbolag de facto har lämnat därför att konkurrensen inte har varit sjyst och därför att människor har utnyttjats.