prot · H90912 · 2021-09-29 00:00:00 — Utifrån sitt särskilda samhällsuppdrag finansieras verksamhet bland annat av merkostnadsersättningen, och Kammarkollegiet har i uppdrag att granska att ersättningen inte överstiger verksamhetens behov. Regeringen har också möjlighet att kräva tillbaka medel om det skulle vara befogat. Granskningar från både och talar emot att bolaget skulle ha en osund marknadspåverkan. Mot denna bakgrund tycker jag inte att det bör göras något nytt tillkännagivande, utan jag yrkar avslag på utskottets förslag. Jag vill ta tillfället i akt att i detta sammanhang också ta upp de arbetsintegrerande sociala företagen. De är ett viktigt komplement till för att skapa möjligheter för grupper som står långt från arbetsmarknaden. Det handlar om personer med funktionsnedsättningar som medför nedsatt arbetsförmåga, men också om personer med social problematik, långtidsarbetslösa, nyanlända och andra personer som av någon anledning behöver extra stöd för att få och behålla ett arbete. vill få till stånd en förordning som innehåller en tydlig definition av arbetsintegrerande sociala företag. En sådan definition skulle underlätta för bland andra Arbetsförmedlingen att samarbeta med dessa företag kring grupper som står långt från arbetsmarknaden. På så sätt kan vi få fler människor i arbete. 96 (M): Vi debatterar nu på nytt och dess verksamhet. Utskottet föreslår i ett tillkännagivande att regeringen ska tillsätta en extern utredning om och återkomma till med redovisning av det resultatet. Anledningen till vårt initiativ om ett tillkännagivande till regeringen är bland annat den mycket skarpa kritik mot som har framkommit från många intressenter med god och relevant insyn i organisationen, inte minst medier som och . Regeringen har heller inte återkommit utifrån det första tillkännagivandet, som utskottet gjorde 2019. Låt mig säga något kort om uppdrag. hör till de statliga bolagen. Det bildades och har självklart ett särskilt samhällsuppdrag. Man har 25 000 anställda, och det är som beslutar om samhällsuppdraget, som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren. är en del av arbetsmarknadspolitiken, och i bolagsordning framgår att bolagets uppdrag är att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För att anvisas till ett skyddat arbete ska en persons arbetsförmåga – notera detta! – vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete, och personens behov ska inte kunna tillgodoses genom andra insatser. Vidare framgår det att verksamheten ska bedrivas enligt affärsmässiga principer och på marknadens villkor, och man ska se till att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. Den bolagsordning som gäller nu antogs vid . Flera granskningar av verksamhet har gjorts. Europeiska kommissionen ansåg att den svenska staten hade gett statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. Statskontoret uttryckte följande: Arbetsförmågan hos de anställda har ökat, och det beror på försäljningstillväxten. uttryckte följande angående merkostnadsersättningen: ”Det har inte varit möjligt att utifrån interna redovisning avgöra hur den internt fördelade merkostnadsersättningen per uppdrag förhåller sig till den faktiska merkostnaden.” Detta är anmärkningsvärt. För att ni ska förstå vad vår kritik handlar om vill jag ge några exempel. De har hämtats från bland annat reportage i och kommer från chefer på olika nivåer och områden liksom från sådant som anställda har uttryckt. Jag vill verkligen poängtera att det jag återger är citat:  De med de verkliga behoven kommer inte in på . Man har inte en chans.  Den bästa personalen ska gå till . De ska kunna stå, gå och vara starka.  Staten bryr sig inte om .  Det är en betydande ökning av utomeuropeiskt födda som andelen personer födda inom EU minskar.  Språkbrister kan vara skäl till en anvisning till .  har fått ökat inflytande över Arbetsförmedlingen. Man väljer de arbetstagare man vill ha.  har fått 6,6 miljarder oavsett diagnos och behov av anpassning.  Affärerna går före människorna.  Arbetsplatserna saknar stolar och belysning som är anpassade till respektive brukare eller anställd trots att får bidrag för det. har också anställda på som var anställda i ett privat bolag med städuppdrag. När tog över verksamheten fördes delar av personalen – helt friska individer – över till verksamhet. Hur kunde det gå så långt? Jag ska också nämna fakta om målgruppen. Dessa uppgifter har jag fått från . Det är frågor som jag har ställt till ledningen för , till Arbetsförmedlingen och till arbetsmarknadsministern. Var tredje person har en kognitiv funktionsnedsättning. Jag har frågat vilken klassificering som används – vad menas egentligen med diagnosen? Man kan tycka att det är på detaljnivå, men det är en ytterst relevant fråga då denna diagnosgrupp har ökat så dramatiskt. För att kunna göra en översyn och ta fram underlag till förbättringar krävs fakta och djupgående kännedom om organisationen, därav min fråga. Var femte person har nedsatt inlärningsförmåga. Ett förtydligande av det begreppet är också något som jag har efterfrågat. har antalet anställda med nedsatt eller begränsad rörelseförmåga halverats . var det , och 2020 var det . Det är en anmärkningsvärd minskning. Det är viktigt med detaljerna eftersom de gör att vi kan förstå orsak och verkan. Man måste känna till begreppen. Jag har inte fått svar på dessa frågor. Åldersspannet har också förändrats. Det vi nu kan se är att de har minskat till . Det är anmärkningsvärt. Andelen som kommer från de prioriterade grupperna sjönk från 2020, alltså en minskning . Könsfördelningen är män och kvinnor. Det är en stor övervikt av män, och jag har efterfrågat en analys av detta, men den saknas. Dagens Arbete har talat med chefer på runt om i landet. Jag ska citera från intervjuer. Det är många som har hört av sig och velat vittna, uttrycker tidskriften. De säger samma sak. Det är ingen personlig introduktion. Det är ingen anpassning till vars och ens förmåga. Alla ska gå in på samma schema. Det är allvarliga brister. har en viktig roll, och självklart finns det exempel på arbetstagare som har gjort goda resultat och som trivs och så vidare. Men de brister som har uppdagats, som har lyfts fram, kräver självklart åtgärder. Det är också därför det är ytterst relevant med det tillkännagivande som vi behandlar. Enligt tillkännagivandet bör utredningen se över  om uppfyller kravet i bolagsordningen att verksamheten ska iaktta att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens  om verksamhet är ändamålsenlig för uppdraget och målgruppen enligt bolagsordningen och ägaranvisningen och om samverkan med Arbetsförmedlingen är ändamålsenlig  om den statliga ersättningen till för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är ändamålsenligt utformad eller om den i stället bör vara knuten till varje person som anvisas enligt ägaranvisningen  om den verksamhet som bedriver i egenskap av anordnare av insatserna arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättning som bolaget får för uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse  om lever upp till de lagstadgade kraven på ett systematiskt arbetsmiljöarbete och vid behov lämna förslag på förbättringsåtgärder. Självklart yrkar bifall till förslaget om detta tillkännagivande. 97 (SD): Vi är här för att debattera ytterligare ett tillkännagivande till regeringen, som arbetsmarknadsutskottet har lämnat förslag om, angående . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget. ska vara en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken och producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer som har en funktionsnedsättning som påverkar deras arbetsförmåga. Det är något som vi alla här i kammaren säkert är väldigt överens om. Men problemen för har tyvärr varit återkommande. valde att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att bör återgå till sitt grunduppdrag: att skapa arbete åt personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. Bakgrunden till tillkännagivande var att det uppdagats att över hälften av deltagarna i var utrikes födda, något som också Statskontoret konstaterade i rapporten analys av processen och förutsättningarna för anställningar hos . Språkförbistring ska inte ses eller behandlas som en funktionsnedsättning, och språksvaga personer ska under inga omständigheter placeras i . Dels tar det resurser från de personer som faktiskt behöver stöd, dels är det väldigt ogynnsamt för de personer som med rätt insatser i stället skulle kunna komma ut på den reguljära arbetsmarknaden. Uppdragens karaktär tydde på en allvarlig bakomliggande problematik i Arbetsförmedlingens arbetsprocess, framför allt gällande kodningen av vilka som skulle ha tillträde till tjänster. Regeringen lyssnade på kritiken, och man reviderade ägaranvisning samt lämnade nya direktiv gällande kodningen till Arbetsförmedlingen. Det är en myndighet som själv äger den delen, och det är något som inte kan påverka. Det är en arbetsordning som bör ifrågasättas. Än märkligare är det att Arbetsförmedlingen blir den myndighet som ska granska sig själv och , vilket vi starkt motsätter oss. Nya frågetecken dök upp. Det kulminerade när man i medier kunde ta del av undersökningar som visade på stora arbetsmiljöproblem inom . Det är en av punkterna som lyfts fram i tillkännagivandet. Här är det extra viktigt att man går till botten med problematiken. Hur ska vi kunna ställa krav på övriga aktörer på den svenska arbetsmarknaden om inte ett statligt bolag lever upp till de lagstadgade kraven på ett systematiskt arbetsmiljöarbete? Arbetsmiljöarbetet blir ju än viktigare framöver. En annan punkt i tillkännagivandet som är viktig för är frågan om huruvida ersättningen till är ändamålsenligt utformad. Vi anser att dagens ersättningsmodell försvårar uppföljning och kvalitetsgranskning av de insatser som ges till personer som anvisas till . För att komma till rätta med detta anser vi att det stöd erhåller ska redovisas på individnivå i linje med det som gäller när privata företag anställer personer som har funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Vi kan konstatera att utan uppföljning av stödet på individnivå går det inte att utvärdera stödet på ett korrekt och rättvist sätt. Detta, herr ålderspresident, är några av de punkter som lyfts fram i tillkännagivandet och som visar att det tillkännagivande man nu riktar till regeringen gällande är viktigt och nödvändigt. Man bör från regeringen ta det på allvar och skyndsamt starta en process för att se över ärendet. 98 ALIREZA AKHONDI (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Att människor som har störst behov av stöd måste få det först borde vara en rimlig utgångspunkt i arbetsmarknadspolitiken. Att se människan och hennes potential att forma sitt liv och bidra till samhället är en annan viktig princip, i alla fall om man är liberalt sinnad. Men någonstans där kan vi konstatera att de principerna inte är ledstjärnan för arbetsmarknadspolitiken , i synnerhet inte när det kommer till styrningen av det statliga bolaget . kallar sig för viktigaste företag och har en särskild ställning bland de statliga bolagen. För denna viktiga särställning får från staten . När grundades var avsikten att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten för personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar, men flera personer på insidan menar att jakten på affärer går före människan. Många inskrivna är över huvud taget inte aktuella för , för tar inte emot dem. Tyvärr är det inte det enda problemet i denna soppa. Arbete är en viktig källa till en meningsfull vardag. Det handlar om arbetsgemenskap och den egenmakt som en inkomst ger. Drygt 400 000 människor har enligt SCB en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. En lösning för dem som inte kan få ett jobb med någon annan insats är , som då ska vara ett avgränsat men viktigt verktyg för att fler ska komma i arbete utifrån sina förutsättningar. Vi får dock ständiga vittnesmål om att ”svaga” personer med funktionsnedsättning sorteras bort i syfte att ska kunna vinna svårare uppdrag. Det finns vittnesmål om dålig arbetsmiljö, där exempelvis personer med behov av tydliga instruktioner inte får det stöd de behöver när tidsplanen pressas. Det finns vittnesmål från tidigare chefer om en prissättning som vanliga företag inte kan matcha och om att man tar in personer utan funktionsnedsättning för att lösa uppdraget. Så kan vi verkligen inte ha det. Det är uppenbart, inte bara för mig, och för en stor del av mina kollegor i denna församling, att något har gått sönder i statliga . Det är en olycklig utveckling med kritik från medarbetare, funktionsrättsrörelsen, forskare och konkurrenter. Det är därför som och Liberalerna har tagit detta initiativ och kräver en extern granskning. Det är vår gemensamma skyldighet att säkerställa en effektiv funktionhinderspolitik som öppnar portarna till egenförsörjning och självbestämmande för dem som verkligen behöver det. Statliga är inget vanligt företag. Det är största företag sett till antalet anställda i . Men med storleken följer också ett särskilt ansvar – ett ansvar att leva upp till det uppdrag som uppdragsgivaren har gett. Det handlar om att föregå med gott exempel i arbetsmiljöarbetet, att inkludera och att skapa möjligheter för individer med funktionshinder i stället för att gynna kunder ekonomiskt genom underprissättning. Det finns utöver detta inget självändamål för ett statligt bolag. Det måste ledningen i komma ihåg. Syftet med det här utskottsinitiativet är inte att ge regeringspartierna en näsknäpp. Vi har efter det förra tillkännagivandet varit en konstruktiv kraft inom ramen för januarisamarbetet när det gäller att hitta möjliga vägar framåt och lösa frågan. Till exempel såg vi till att regeringen gav Arbetsförmedlingen i uppdrag att utreda om det är rätt människor som hamnar på och hur anvisningarna egentligen går till, detta med hjälp av en genomlysning av hela funktionshinderskodningen på Arbetsförmedlingen. Resultatet ska redovisas , som någon av mina kollegor sa tidigare. Vi har sett till att regeringen har ändrat förordningen så att det görs tydligare att skyddat arbete endast får ges till den som har en funktionsnedsättning. Språkförbistring ska inte ses som en funktionsnedsättning. Vi har utöver det inom ramen för vårt januarisamarbete gett fyra konkreta uppdrag i regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen. Men släpphäntheten kring är frustrerande. Det går helt enkelt för långsamt, och bolaget väljer att slå ifrån sig all kritik. I stället för att lyssna på sina uppdragsgivare väljer man att anlita konsulter som ska kartlägga politikers åsikter i frågan. Det är inte acceptabelt. Det är vi i politiken som styr , inte vice versa. Med statliga medel i botten och hög vinstmarginal har intagit en dominerande ställning och i delar av landet vunnit nästan lika många städupphandlingar som de fyra stora konkurrenterna tillsammans. Effekten blir både att målgruppen – personer med funktionsnedsättning som medför påtagligt nedsatt arbetsförmåga – inte får de möjligheter och stöd som de har behov av och att vanliga företag konkurreras ut. I slutändan gynnas de som köper städtjänster av på bekostnad av personer i behov av stöd och jobb i privata företag. Visst ska funktionshinderspolitiken få kosta, men då måste den också leverera och kunna utvärderas. Den får under inga omständigheter slå ut jobb och människor. signalerar det statliga bolaget att de har för avsikt att träda in på nya marknader. Det är oklart vilka politiska beslut som ligger bakom dessa planer. Därför är det för oss extra viktigt att de problem som har uppdagats skyndsamt åtgärdas så att de inte får ytterligare spridning. Det finns mycket mer att säga om , men jag väljer att stanna här. 99 (S) replik: Jag skulle vilja ställa några frågor till ledamoten . Den första frågan är: Finns det någon speciell anledning till att det inte går att invänta regeringens arbete med det förra tillkännagivandet? En annan fråga är: I tillkännagivandet står det att den verksamhet som bedriver i form av arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättningen som bolaget får för sitt uppdrag. Dessa insatser ingår ju inte i uppdrag utan är ett åtagande som både statliga företag, myndigheter och andra arbetsgivare gör för att stödja människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Tycker att även dessa myndigheter och företag ska tillhandahålla dessa platser utan ersättning? Det pratas också om en extern utredning. Jag utgår från att det inte är som ska se över det systematiska arbetsmiljöarbetet på . Och om det inte är den expertmyndighet som är satt att kontrollera om företaget lever upp till arbetsmiljölagens krav som ska granska , vem tycker är bäst lämpad att göra det? 100 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Tack för frågorna, ! Man skulle kunna tycka att vi kunde vänta till. Det skulle vi kunna göra, men ingenting hade förändrats i och med det. De åtgärder som har vidtagits är uppenbarligen inte tillräckliga. Om ledamoten läser betänkandet ser ledamoten att det finns fler förslag än det som regeringen avser att återkomma med i ett första steg och i ett andra steg. Ledamoten hade fler frågor, men jag missade att anteckna dem. Jag ber om ursäkt för det. 101 (S) replik: Då återger jag frågan igen: Det står i tillkännagivandet att den verksamhet som bedriver i form av arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättningen som bolaget får för sitt uppdrag. Dessa insatser ingår inte i uppdrag utan är ett åtagande som både statliga företag, myndigheter och andra arbetsgivare gör för att stödja människor som står långt från arbetsmarknaden. Min fråga var alltså: Tycker att även dessa myndigheter och företag ska tillhandahålla dessa platser utan ersättning? 102 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Jag tackar återigen för frågan! Vi har ett statligt bolag, , som är största som jag sa i mitt anförande. Det är vi i politiken som bestämmer vad vi ska använda våra statliga bolag till och vad de ska ha för uppdrag. I utskottsinitiativet har vi skrivit att man bör utreda om det finns möjlighet att det här ska ingå i det uppdrag som har utan att de får extra ersättning för det. Jag ser inga konstigheter med detta med tanke på att till exempel inte har levt upp till antalet levererade timmar. Man får alltså en bra ersättning i förhållande till vad man levererar. Vi har heller ingen insyn i exakt hur det här förhåller sig till de individer som detta är tänkt att vara en merkostnadsersättning för. Absolut – de ska helt enkelt leverera på det vi ber dem om. 103 (V): Det är alltså en enig opposition från höger till vänster som står bakom det här initiativet i utskottet angående verksamheten inom . Det handlar om behovet för regeringen att agera och utreda ett antal viktiga frågor runt hur fungerar. Det säger väl i sig något om att det finns många olika aspekter av verksamheten på och en hel del olika problem och utmaningar som behöver adresseras. För egen del har jag ända sedan jag hade förmånen att tjänstgöra som inkallad ersättare i 2013 följt utvecklingen på genom att besöka och lyssna på medarbetare som haft kritiska synpunkter. Jag har talat med fackliga företrädare och tagit del av nyheter och reportage. Jag har haft kontakt med företrädare för andra typer av verksamheter som riktas mot delvis samma målgrupper som och givetvis även hört vad företagets ledning och politiskt ansvariga haft att säga. Jag och har tagit upp olika frågor i debattartiklar, interpellationer och motioner. När jag tittar tillbaka ser jag att det är för att det finns mycket att åtgärda och att en hel del av problemen är återkommande. Jag tror att det är viktigt att understryka att har en viktig funktion i vårt lands samlade arbetsmarknadspolitik. Det finns många som gör ett väldigt bra jobb för att verksamheten ska flyta på och fungera, och det finns många medarbetare som trivs väl och som har som en trygg punkt i tillvaron där de finner mening, gemenskap och utveckling. finns det en hel del problem som inte går att bortse från och som det är viktigt att ta tag i, inte minst för oss som verkligen tror att behöver finnas kvar och inte tror att andra typer av verksamheter – det kan vara rent kommersiella inom sociala företagssektorn, ideella och kommunala – helt kan ersätta det som gör på ett bra sätt. Jag säger detta eftersom jag vill understryka att jag inte är naiv i förhållande till de företrädare för övriga oppositionen som vi vill ha en gemensam ståndpunkt med. Jag och förstår naturligtvis att det delvis är helt andra motiv än våra som ligger bakom kritiken mot från det hållet, inte minst att reservera möjligheten till kommersiell vinst för andra aktörer inom exempelvis städbranschen – sådant som kan få borgerliga hjärtan att klappa snabbare. Likväl landar vi i vissa liknande slutsatser om vad som behöver ses över eller undersökas närmare. I tidningen nummer 6 2021 kunde man ganska läsa att fackförbundet i efter att en anställd i blivit uppsagd. Det handlade om en kvinna som varit anställd inom och som anvisats dit på grund av flera funktionsnedsättningar. Hon har haft olika jobb, bland annat receptionsarbete. Men har hon, i likhet med en snabbt växande grupp, hänvisats till städning. städning fick jag problem med axlarna och nyckelbenen, berättar kvinnan. Hon vill arbeta. Hon säger att hon kan utföra lättare arbetsuppgifter, exempelvis viss sorts packningsarbete som hon har gjort. Men har hon alltså blivit uppsagd för att menar att det inte finns några sådana uppgifter till henne. Fastighets har då drivit detta till AD som ett brott mot det särskilda kollektivavtal som har. Detta är förvisso en intressant tvist. Jag ska inte påstå att jag känner till de specifika detaljerna i fallet, utöver det som står i artiklarna. Men själva grundproblemet är en återkommande kärnfråga i diskussionen om , och det är ett problem att det är återkommande. Alltså: Om inte är rätt plats för en person med multipla funktionsnedsättningar och låg arbetsförmåga men som har både förmågan och viljan att i någon form arbeta, vad är då rätt plats? Sedan är det då detta med städning där har expanderat verksamheten mycket kraftigt. Jag tror att det kan vara alldeles utmärkt att skapar timmar inom städning och även vinner upphandlingar. Men det är också uppenbart att städning är ett ur vissa synpunkter mycket hårt arbete som passar vissa personer mycket dåligt. Om det då finns alltför lite jobb av annan karaktär blir det ju så att målgruppen anpassas till vissa typer av arbeten snarare än tvärtom. Det här, herr ålderspresident, är inte en abstrakt byråkratisk fråga utan någonting som får konkreta effekter för människor. I det fall som jag nämnde tidigare med Fastighets säger den berörda kvinnan så här: När jag jobbar känner jag mig lycklig och stolt. Jag vill inte bara sitta hemma. Jag vet att jag har jättelåg arbetsförmåga. Men vart ska jag ta vägen? Jag är och kan inte sitta hemma resten av livet. Den här problemställningen, med oklarheter runt målgruppen för verksamhet, framkom också i programmet . Arbetsmarknadsministern valde då att referera till detta som anekdoter. Det är något som företrädare för regeringen har gjort återkommande, också när det exempelvis har framkommit uppgifter om allvarliga arbetsmiljöproblem, medarbetare som har känt att de inte vågar säga ifrån och stressade arbetsledare som känt att de måste leverera timmar utan att kunna ta hänsyn till kvaliteten för medarbetarna eller till den särskilda uppgift som har. Det är detta förhållningssätt som gör det angeläget med den typ av tillkännagivande från som vi diskuterar och ska fatta beslut om. Det finns många olika saker som man kan och bör utreda och försöka förbättra när det gäller .