prot · H80971 · 2021-01-27 00:00:00 — Jag antar att sådan kritik alltid kommer att komma, oavsett regering. Men det känns inte som att det finns särskilt mycket tyngd i det här heller. 21 (M) replik: Som sagt var: för att införa en hyfsat okomplicerad lagstiftning. Jag vet inte om man kan göra annat än att kritisera det. Ni som lyssnar på eller kommer att läsa svar på mina enkla frågeställningar får väl själva avgöra substansen i dessa. Tyvärr är inte alla befogenheter för tulltjänstemännen med i detta lagförslag, och med tanke på regeringens senfärdighet med införandet av ny, efterfrågad lagstiftning kan jag känna mig mer än oroad. Som jag nämnde i mitt anförande är nämligen problemet med utförsel av stöldgods mer än stort. Andelen stölder och inbrott som begås av utländska stöldligor har eskalerat. Det är stora vinster och liten upptäcktsrisk – den perfekta affärsidén för den kriminella. Tullfrågor och utökade möjligheter att besluta om postspärrar Trots en omfattande utförsel av stöldgods ur landet saknar personal fortfarande befogenhet att hindra eller stoppa och genomsöka ett fordon med misstänkt stöldgods vid vår gräns. Jag vet att det finns en utredning färdig och klar på regeringens bord. Min fråga till är om även denna utredning ska ligga och damma på skrivbord . Eller kan svenska folket, som har sett sina hus, sina garage och sina lador bli plundrade, känna en förhoppning om att vi en gång för alla kan sätta stopp för detta? 22 (S) replik: Allt som går att göra ska göras för att se till att så få stölder som möjligt sker i det här landet. Det tror jag att vi alla kan vara överens om. Den här regeringen har satsat stora resurser på polisen, och andra brottsbekämpande myndigheter för att ta steg mot det målet. Det kommer naturligtvis inte att sluta här och . , polisen, och domstolarna kommer att ha ett större jobb framöver och kommer att behöva se förändringar i sin verksamhet på många olika håll. Det handlar delvis om resurser, men det handlar naturligtvis också om ny lagstiftning, förändrade brottsrubriceringar och nya verktyg för polisen att hitta dem som begår brotten. Detta arbete är oändligt och kommer aldrig att ta slut. Det vi nu gör med postspärrar är en del i en betydligt större helhet. 23 (MP): Organiserad brottslighet går ut på att hitta högst vinst till lägst risk. Vad en tjänar pengar på är mindre viktigt. Det kan handla om vapenhandel, knarkhandel eller djurhandel. Finns det en låg risk med en god affär i att smuggla dessa varor över gränser kommer det att ske. När det smugglas in vapen och knark får vi ett mer otryggt samhälle, med mer skjutningar och dödligt våld och mer missbruk. Levande djur som smugglas över gränserna – till exempel smuggelhundar, som har uppmärksammats under – innebär ett enormt lidande för djuren. Delar av utrotningshotade djur som smugglas i form av smycken, prydnader eller souvenirer innebär inte bara ett lidande för djuren utan också utrotning av arter. Tullen har därför en väldigt viktig brottsbekämpande roll i att hindra dessa illegala marknader. Att bekämpa smuggling och därmed dämpa den organiserade brottsligheten är en viktig uppgift för tullen, men inte bara genom att stoppa personer som smugglar varor utan också genom att stoppa varor som skickas via post. För att underlätta detta arbete ges nu utökade möjligheter att hålla kvar post som kommer över gränsen in till om den kan antas innehålla vapen, ammunition eller sprängmedel. Detta är alltså en förenkling och förbättring jämfört med tidigare, då enbart narkotika omfattades. Tullfrågor och utökade möjligheter att besluta om postspärrar Jag har framfört det förut men vill ta varje tillfälle i akt och vill därför passa på att understryka: Vi bör mota den organiserade brottsligheten som helhet, och därför är det viktigt att vi också inkluderar både levande djur och delar av djur i tullens prioriterade arbete. Det finns förbättringar att göra i detta hänseende. Jag yrkar bifall till propositionen. 24 (L): Brottsbekämpningen ska börja vid våra landsgränser, och är en av de viktigaste brottsbekämpande myndigheter som axlar detta mycket viktiga jobb. tar vi ytterligare steg i kampen mot den organiserade brottsligheten och förser tullen med fler verktyg. Det handlar bland annat om att utöka befogenheterna för tullen att besluta om kvarhållande av postförsändelser som misstänks innehålla vapen, ammunition eller explosiva varor. Det handlar också om att skärpa kraven på befordringsföretag och kurirföretag samt att utvidga rätten att slutligt pröva ett beslut om postspärr till att också gälla chefen för . Dessa åtgärder är nödvändiga för att täppa till kryphålen i våra lagar, som kriminella ofta hittar till. Utan fler åtgärder och utökade befogenheter kommer vi att misslyckas med att stävja brottsligheten och stoppa inflödet av illegala vapen, handgranater, knark och annat som vi inte vill ha i , men också misslyckas med att förhindra att stöldgods transporteras ut ur landet. Därför är det viktigt att det finns ett bra samarbete mellan tullen och andra brottsbekämpande myndigheter. Tullen och polisen är bra exempel på när det krävs nära samarbete – vilket också sker . Men det arbetet behöver intensifieras, och jag är stolt över Liberalernas framgångar med att få igenom mer resurser i budgetförhandlingarna med regeringen och . Vi har inte gjort tillräckligt i kampen mot den organiserade brottsligheten. Det är en verklighet som vi tyvärr behöver konstatera i denna kammare. Vardagsbrotten är ett utbrett problem. Otrygghet råder i stora delar av vårt samhälle. Åldern på gängkriminella har minskat radikalt , och gängmord är vardag i vårt samhälle. Detta måste vi stoppa genom att dra åt snaran om de kriminella. Då är det avgörande att tullen klarar av att stoppa införsel av vapen och andra farliga och explosiva ämnen. Annars kommer fler offer att skördas och fler människoliv att släckas. Detta kan vi inte acceptera i en rättsstat som . Det finns dock också små ljusglimtar som är värda att nämna. Under första halvan av 2020 beslagtog tullen 79 skjutvapen i – och detta skedde under coronapandemin. Det tål att jämföras med 2019, då man bara beslagtog 58 vapen på . Detta framgångsrika arbete var ett resultat av samarbete mellan tullen och polisen. Därför är samverkan mellan myndigheter viktig och utökade befogenheter för tullen, som dagens betänkande handlar om, nödvändiga om vi ska bli framgångsrika i kampen mot den organiserade brottsligheten. Tullfrågor och utökade möjligheter att besluta om postspärrar Men jag vill också understryka att det brottsförebyggande arbetet i lika hög grad handlar om att stoppa internationella stöldligors härjningar i , som både orsakar stora samhällskostnader, urholkar tryggheten och försvagar tilliten såväl till varandra som till statens förmåga att bekämpa brottslighet. En hel del har gjorts, och mycket återstår att göra. Inkommer med önskemål om mer medel eller fler verktyg i sin verktygslåda kommer vi att vara lyhörda. Att stoppa den organiserade kriminaliteten är en av de största samhällsutmaningar vi har att hantera. Det är en förutsättning för att göra till ett tryggt land att leva i. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag i dagens betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) En tydligare koppling mellan villkorlig frigiv-ning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder § 7 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder betänkande 2020/21:JuU8 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder (prop. 2020/21:18) 25 (S): Jag vill för Socialdemokraternas räkning börja med att yrka bifall till regeringens proposition om en tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande verksamhet. Jag yrkar också bifall till vår reservation 2 om utskottets tillkännagivande i betänkandet samt avslag på samtliga motionsyrkanden. Kriminalitet och brott mot person orsakar stort personligt lidande, risk för försämrad livskvalitet och stora kostnader för samhället. Oavsett vilka vi är eller var vi bor har vi alla rätt att känna oss trygga i det offentliga rummet och inom hemmets väggar. För dem som drabbas av våld och brott ska samhället finnas där för att stödja och underlätta. Civilsamhällets roll är i sammanhanget också av stor betydelse. Samhällets signal ska också vara tydlig till den som begår brott eller riskerar att hamna i kriminalitet: Åtgärder och sanktioner ska vidtas, men stöd och behandling ska också finnas för att undvika återfall i nya brott med nya brottsoffer. Som lagstiftare har riksdag och regering ett särskilt ansvar att följa och ändra lagstiftning utifrån hur samhället utvecklas. Regeringen har därför under denna och förra mandatperioden vidtagit en lång rad åtgärder. Det handlar om nya kriminaliseringar, straffskärpningar och utvidgningar av det straffbara området för brott. Detta har resulterat i över 200 propositioner från . Det handlar också om kraftigt förstärkta resurser till rättsväsendet och det brottsförebyggande arbetet samt till brottsofferjourerna. Dessutom har regeringen utarbetat ett nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, som är det första . Regeringen har också inrättat brottsförebyggande tjänster på länsstyrelserna i landet. Detta, fru talman, är konkreta exempel på regeringens ambition och prioriteringar i arbetet att öka tryggheten och säkerheten för enskilda och i samhället. En tydligare koppling mellan villkorlig frigiv-ning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder Så sent som började ny lagstiftning gälla som syftar till att stärka Kriminalvårdens möjligheter till kontroll- och stödåtgärder för den som friges villkorligt från ett fängelsestraff. Det innebär bland annat att övervakningstiden efter villkorlig frigivning förlängs och att Kriminalvården mer aktivt ska använda föreskrifter och anvisningar i arbetet med att underlätta den frigivnas anpassning i samhället. Det lagförslag som vi i nu har att ta beslut om syftar till att åstadkomma en än tydligare koppling mellan tidpunkten för villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder. Förslaget innebär att om en intagen vägrar att delta i eller missköter de återfallsförebyggande åtgärderna eller uppvisar annan misskötsamhet kan den villkorliga frigivningen komma att skjutas upp i större utsträckning. Dessutom innebär det att när en helhetsbedömning görs rörande om villkorlig frigivning ska skjutas upp ska det räcka med särskilda skäl i stället för synnerliga skäl, som det är . Det är också viktigt att ha i åtanke att varje intagen har en individuell verkställighetsplan utformad av Kriminalvården. Utifrån individens egna förutsättningar och behov ska tiden i fängelse innehålla lämpliga åtgärder och sysselsättning som minskar risken för återfall i brottslighet och underlättar den intagnes möjligheter i livet efter avtjänat straff. Om den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp måste det finnas en rättssäker och förutsebar process för den intagne där han eller hon är införstådd med att vägran att delta i åtgärder eller misskötsamhet kan få ingripande konsekvenser. Eftersom de återfallsförebyggande åtgärderna baseras på den intagnes behov och förutsättningar kommer delvis olika krav att ställas på de intagna. För att tillgodose kraven på rättssäkerhet, förutsebarhet och likabehandling måste därför den enskilda verkställighetsplanen vara utgångspunkten, tillsammans med Kriminalvårdens riktlinjer, när en helhetsbedömning görs om eventuell uppskjuten villkorlig frigivning. När det gäller vår reservation anser vi att den lagändring som föreslås väl fyller behovet av att skapa ett starkare incitament för en intagen att följa och bidra till att genomföra den beslutade verkställighetsplanen. Det är därutöver viktigt att se den villkorliga frigivningen som en betydelsefull del i att kontrollera övergången från tid i anstalt till ett liv i frihet och i att minska risken för återfall. Det finns inte heller stöd för att minskad eller utebliven villkorlig frigivning och ytterligare tid i anstalt leder till bättre förutsättningar att leva ett laglydigt liv efter frigivningen. I stället handlar det om de åtgärder som kan vidtas på anstalt och efter villkorlig frigivning. Det finns därför, enligt vår mening, inga ytterligare behov av skärpta regler. Goda uppväxtvillkor, möjligheter till utbildning av bra kvalitet, tillgång till arbete samt att prioritera ökad jämlikhet, minskade klassklyftor och orättvisor är grunden för trygghet och säkerhet i samhället. Men där och när människor utsätts för brott ska brottsoffren så långt som det är möjligt kunna få och känna upprättelse och att samhället står på deras sida. För dem som begår brott ska signalerna och konsekvenserna vara tydliga från samhället när det gäller individens eget ansvar att ta konsekvenserna för sitt handlande och ansvaret att delta i åtgärder och sysselsättning som främjar förutsättningarna att inte återfalla i brottslighet. 26 (M): En tydligare koppling mellan villkorlig frigiv-ning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder ska vi debattera betänkandet gällande en tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder. Jag börjar med att säga att vi moderater har många reservationer, men jag yrkar bara på reservation nr 4. Det är bra att regeringen har kommit med förslag om skärpta krav för villkorlig frigivning. Äntligen, säger jag. Vi moderater har arbetat för att möjligheterna till villkorlig frigivning ska skärpas. gäller att den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff som regel friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. Det finns möjlighet att skjuta upp detta, men den används sällan. Det kan i många fall handla om att dras av på straffet. Det tycker vi moderater är fel. Vi anser att den som har dömts till fängelse ska sitta av en större del av straffet. beslutade om ett tillkännagivande om skärpningar för villkorlig frigivning. har beslutat om flera olika tillkännagivanden gällande detta. Det tog alltså för regeringen att komma med förslag. Förslaget innebär att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i fler fall än för den som inte deltar i eller missköter återfallsförebyggande åtgärder i fängelset. Detta gäller även andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att återanpassas i samhället och hålla sig på rätt sida om lagen efter frigivandet. Även annan misskötsamhet ska kunna leda till uppskjuten villkorlig frigivning. Det är viktigt att använda fängelsetiden till åtgärder som kan minska risken för återfall i brott. ger stöd för att deltagande i återfallsförebyggande åtgärder minskar risken för återfall. Över hälften av dem som genomfört behandlingsprogram anser att detta minskat deras risk för att återfalla i brott. Inom finns olika behandlingsprogram, till exempel program för våldsbrott och sexualbrott. Det är Kriminalvården som ska besluta vilka åtgärder som passar den dömde. avslutade drygt 6 200 klienter sin fängelsetid. Av dessa var det som fullföljde något behandlingsprogram – ! Det är alldeles för lågt. Incitamenten måste stärkas kraftigt för att få fler att inte bara delta i utan också fullfölja programmet. I regeringens proposition föreslås inte att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp om den intagne vägrar delta i medicinsk behandling. Regeringens motivering är att vård ska vara frivillig. anser i sitt remissyttrande att det finns skäl att analysera detta vidare. Det kan exempelvis röra sig om behandling mot missbruk och sexualbrott. var jag och några andra moderater på studiebesök i ett fängelse. Där satt grova sexualbrottslingar. Vi fick träffa en pedofil som hade dömts till fängelse. Han hade begått grova våldtäkter mot ett litet barn. Han var som sagt dömd till fängelse och fick alltså straffet kortat på grund av dagens regler gällande villkorlig frigivning. En tydligare koppling mellan villkorlig frigiv-ning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder Pedofili är ett av de värsta brott jag kan tänka mig. Att förstöra livet för små barn genom att begå sexualbrott mot dem är fruktansvärt och förfärligt, och vi måste göra allt för att bekämpa detta. På har det gjorts studier av medicinsk behandling av pedofiler. Resultatet har varit positivt. Det har visat sig att de som fått medicinen har känt att dragningen till barn i sexuellt syfte hade minskat. Om man vägrar medicinsk behandling tar man inte ansvar för sitt brott. Då ska man inte per automatik bli villkorligt frigiven. Med tanke på detta anser vi moderater att det finns anledning att utreda möjligheten att skjuta upp den villkorliga frigivningen då den dömde vägrar att genomgå medicinsk behandling. Det handlar helt enkelt om att skydda barn mot att bli våldtagna. Regeringens förslag är åt rätt håll men inte tillräckligt bra. Därför föreslås ett tillkännagivande om ytterligare skärpningar så att presumtionen för villkorlig frigivning tas bort och ersätts med ett system där större hänsyn tas till hur den intagne skött sig . Tillkännagivandet innebär också att det bör övervägas att villkorlig frigivning ska ske tidigast efter tre fjärdedelar av straffet och aldrig för den som återfallit i brott. Villkorlig frigivning ska inte vara en kravlös rättighet utan en möjlighet för den som sköter sig i fängelset och deltar i arbetet att minska risken för återfall. Det är viktigt för den intagne men minst lika viktigt för alla skötsamma människor utanför fängelsemurarna. Låt oss nu hoppas på att det inte, återigen, tar innan regeringen hörsammar tillkännagivandet. Regeringen brukar ju säga att de gör allt för att bekämpa brottsligheten. Då är det lite upp till bevis att inte ta fem på sig för att komma med förslag utifrån tillkännagivanden. 27 (SD): Vi debatterar ett betänkande om en tydligare koppling mellan återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen. Det är ingen nyhet för den här församlingen att det bland partierna finns en ganska stor skillnad i synen på vem som ska kunna bli villkorligt frigiven och inte. förespråkar ett helt annat system än det som finns , nämligen att man på ett uppenbart sätt ska göra sig värdig en villkorlig frigivning för att det över huvud taget ska komma på tal. kan man per automatik räkna med att bli villkorligt frigiven efter två tredjedelar av den utdömda strafftiden. Från vänster ropas det på fler straff i frihet, medan ser att straff i anstalt är ett brottsförebyggande instrument för att hålla farliga individer borta från samhället och skydda individer. Tid i anstalt är också en rimlig konsekvens utifrån brottsofferperspektivet, nämligen att de som har blivit utsatta för allvarliga brott vet att den som har utsatt dem sitter i anstalt. Det är en oerhört skön trygghet för dem som har blivit utsatta för brott att veta att personen i fråga sitter i anstalt. Därför är det stötande att så många blir villkorligt frigivna efter två tredjedelar av tiden. Vi har i närtid, bara , kunnat se hur oskyldiga kvinnor blivit mördade och våldtagna. Unga individer har blivit förnedringsrånade. Gänguppgörelser sker som dömda brottslingar blivit villkorligt frigivna från sitt fängelsestraff. En tydligare koppling mellan villkorlig frigiv-ning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder När så många allvarliga brott sker med personer som blivit villkorligt frigivna måste man kunna konstatera att det är någonting som är fel i samhället. För är det självklart någonting fel när dömda individer kan komma ut i samhället och våldta, mörda och fortsätta att begå allvarlig brottslighet som drabbar oskyldiga människor. Då måste vi politiker göra någonting åt situationen. Är inte vårt främsta uppdrag i den här debatten, i vårt utskott, som riksdagsledamöter att göra just detta – skydda samhället från farliga individer? Tyvärr delar inte alla partier den meningen, utan det är som har det tydligaste perspektivet på att inkapacitering är en brottsförebyggande åtgärd. Vi vill att systemet ska göras om helt så att ingen kan räkna med villkorlig frigivning. Man måste på ett uppenbart, tydligt sätt förtjäna att bli villkorligt frigiven . Vi tycker också att det är rimligt att vi ser över den villkorliga frigivningen efter två tredjedelar av strafftiden och står bakom att det ska övergå till tre fjärdedelar av strafftiden i stället. Vi tycker dock att man borde kunna gå mycket längre än vad vi gör . Jag vill också lyfta fram en annan reservation som står bakom och som vi har pratat om väldigt länge, och det är just en farlighetsbedömning före villkorlig frigivning. Det är , som tillsammans står bakom en sådan idé, som finns inom rättspsykiatrin . Om man är inskriven där med särskild utskrivningsprövning blir man inte fri. Det vill säga, är man farlig och riskerar att begå nya brott kommer man inte ut. För den som sitter i anstalt dömd för ett allvarligt brott finns det dock ingen sådan farlighetsbedömning. Om en våldtäktsman, en mördare eller en gängkriminell på ett tydligt sätt indikerar ett starkt hämndbegär mot en konkurrent eller exempelvis mot ett ex som har gjort slut eller lämnat blir denne ändå villkorligt frigiven. Kriminalvården kan veta att det föreligger en stor risk för att personen kommer att söka upp sitt ex eller ingå i en ny gängkriminell konflikt, men personen blir ändå villkorligt frigiven. Är det inte rimligt, fru talman, att vi har en farlighetsbedömning som föregår ett beslut om villkorlig frigivning? Jag tycker att det är märkligt att den rödgröna regeringen har reserverat sig i den här frågan och anser att man inte behöver ha några ytterligare åtgärder för att säkerställa att farliga individer inte begår nya brott i samhället som de blir förtidsfrigivna från ett fängelsestraff. Det är väldigt anmärkningsvärt att vi har en rödgrön regering som resonerar på det sättet, särskilt mot bakgrund av att vi ser så många brottslingar begå nya brott under villkorlig frigivning. Det är stötande! tycker att det är orimligt att vi har en ordning där vi inte kan ha en farlighetsbedömning före en villkorlig frigivning. Jag yrkar därför bifall till reservation 6 om farlighetsbedömning. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till denna reservation, men i övrigt står vi bakom utskottets förslag i betänkandet och givetvis våra övriga reservationer. 28 (V): Kriminalvården har 13 ackrediterade behandlingsprogram, som alla bygger på kbt, utom tolvstegsprogrammet. Deltagande i ett program utgör av sysselsättningstiden på kvinnor och män. Behandlingsprogram bedrivs även inom frivården. En tydligare koppling mellan villkorlig frigiv-ning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder För att få gå ett behandlingsprogram är det viktigt att den dömde själv vill ändra sin livsstil. För att erbjuda rätt behandling prioriterar Kriminalvården de klienter som har medelhög till hög risk för återfall. var det av de intagna på anstalt och av klienter i frivården som fullföljde behandlingsprogram. Behandlingsprogram minskar risken för återfall i brott, och det är oerhört bra. Det fundament som ser till att har koll på kriminella vid den kritiska tidpunkten när klienten ska lämna en anstalt är den villkorliga frigivningen. Utan den är det hej då vid muren, och sedan har Kriminalvården ingen möjlighet att kontrollera, följa upp, göra nykterhets- och drogfrihetstester eller använda något annat av de många verktyg som finns. Det handlar om utslussning till samhället och om den del av fängelsestraffet som sker i frihet, med övervakning från frivården. Om den dömde begår ett brott eller missköter sig åker han in igen, och sköter sig klienten inte kan den villkorliga frigivningen skjutas upp. Det är inga konstigheter. Jag vill att man ska ha koll på personer som precis släppts ut från fängelset. Att till exempel totalt struntar i den kollen förvånar mig mycket när de gastar om att den villkorliga frigivningen ska bort.