prot · H80974 · 2021-02-02 00:00:00 — Jag kan egentligen inte bli ledsen när försvarsministern känner sig påhoppad av oppositionen. Jag vill beskriva det som en oppositions uppgift att granska, driva på och ifrågasätta regeringsmakten. Detta ingår så att säga i det demokratiska spelet. Men det är några saker som jag inte riktigt förstod och som jag tycker blir väldigt ologiska. Om vi nu får fler värnpliktiga, vilket vi får och som försvarsministern tog upp, finns det ju ännu större anledning att se till att till exempel en reservofficer kan tjänstgöra utan att få nej från sin arbetsgivare om man behöver vara tjänstledig. Det andra är det som försvarsministern återigen tog upp: den gamla alliansregeringen. Då måste frågan bli: Det var väl inte så att Socialdemokraterna var emot insatsförsvaret? Det var ju en realitet som hade med omvärldsläget att göra. Där var man tämligen överens inom politiken. Sedan förändrades omvärldsläget, och gick vi från insatsförsvaret mot ett mer traditionellt försvar av nationellt territorium. Detta är ju inget politiskt, utan det är en yttre omständighet som har påverkat detta. Sedan förstår jag inte, fru talman – arbetsgivardelegationen kommer upp gång på gång. Det är faktiskt en förordning vi diskuterar, och mig veterligen är det regeringen som utfärdar förordningar. Det kan inte Försvarsmakten göra. Alltså är det regeringens ansvar och mandat att göra detta. Tyvärr känner jag inte att jag har fått svar på några av mina frågor. Jag kan dock konstatera att kammaren kommer att besluta om rätt till tjänstledighet; jag ser fram emot den förordningsförändringen från regeringens sida. Jag har inte fått svar på vilka övriga konkreta åtgärder man som minister kan vidta. Det är lite detta jag efterlyser: det engagemang och den viljeinriktning som jag anser att en regering måste ha. 48 Försvarsminister (S): Jag satt här i kammaren när dåvarande högeralliansregeringen drev igenom avskaffandet av värnplikten med tre rösters övervikt – ett oerhört oklokt beslut som jag anser dessutom var skadligt för svensk försvarsmakt. Detta var nyckeln till att reservofficerarna slutligen också blev utan uppgift. Vi har alltså olika uppfattningar om historieskrivningen. Ett av de mest väsentliga beslut vi har fattat för att kunna återuppta efterfrågan på reservofficerarnas tjänster rör återaktiverandet av värnplikten, som hänger ihop med bygget av det nationella försvaret och den ökade övningsverksamhet detta har fört med sig. Det är den grundläggande biten. Du efterfrågar, , konkreta exempel, och sådana har jag nu gett ett antal gånger. Detta är de viktigaste konkreta exempel man kan ge för att bana väg för att reservofficerarna ska ha en plats och en roll i organisationen igen. När det sedan gäller villkoren har delegerat rätten att sluta lokala löne- och villkorsavtal till de enskilda myndigheterna. Vi har också överlämnat befogenheter när det gäller kompetensförsörjning, kompetensutveckling, anställningsvillkor, arbetsmiljö och arbetet med den statliga värdegrunden. Detta ingår alltså i uppgiften. Ska man sedan göra förordningsförändringar som kopplas till denna helhet tycker jag att det är rimligt att det är med i det samlade arbete som Försvarsmakten nu genomför när det gäller personalfrågorna, som jag har redogjort för här, och att detta också sätts in i detta tioårsperspektiv. Styckevis och delt är kanske inte alltid den bästa metoden, utan det är helheten som är det viktiga. Det är detta vi försöker åstadkomma med det som vi arbetar med. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:336 om genomförandet av försvarsbeslutet 49 Försvarsminister (S): har frågat mig om regeringen på något sätt i myndighetsdialog med Försvarsmakten eller på annat vis gett uttryck för att det finns möjlighet att frångå den av beslutade grund- och krigsorganisationen och tidsramarna för dess implementering. har också frågat om etableringen av de regementen som beslutat ska genomföras eller om regeringen ser detta som önskemål från . Slutligen har frågat hur regeringen avser att i styrningen av Försvarsmakten säkerställa att den av beslutade organisationen samt tidsförhållandena kommer att genomföras. Regeringen har beslutat om inriktning för Försvarsmakten 2021−2025. Av beslutet framgår bland annat följande:  K 4 i återinrättas under perioden 2021−2025.  Dalregementet I 13 i återinrättas 2022. Regementet ska ha en utbildningskapacitet på cirka 200–250 inryckande totalförsvarspliktiga för utbildning av två lokalförsvarsskyttebataljoner och nå full kapacitet senast 2026−2030.  I 21 i återinrättas med ett utbildningsdetachement, fältjägarkår, i . Regementet ska ha en utbildningskapacitet på cirka 200−250 inryckande för utbildning av två lokalförsvarsskyttebataljoner och nå full kapacitet senast 2026−2030.  Bergslagens artilleriregemente A 9 i återinrättas under perioden 2021−2025 med Villingsberg som skjutfält. Regementet ska ansvara för utbildning av två till tre artilleribataljoner för brigaderna i och nå full kapacitet under perioden 2026−2030.  i , Amf 4, återinrättas under perioden 2021−2025.  flygflottilj F 16 i återinrättas under perioden 2021−2025. Regeringens beslut för Försvarsmakten är i överenstämmelse med vad regeringen föreslagit till i propositionen Totalförsvaret 2021−2025 och vad med anledning av denna beslutat . Regeringen beslutade även om regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Av regleringsbrevet framgår bland annat att Försvarsmakten ska redovisa myndighetens planering för återinrättandet av nu nämnda organisationsenheter. 50 (C): Tack, försvarsministern, för svaret och möjligheten att följa upp vårt gemensamma försvarsbeslut och även det viktiga läget när det gäller det som återstår av genomförandet. har jag haft möjlighet att vara med och representera som förhandlare och försvarspolitisk talesperson, såväl i dialog som vid överläggningar med försvarsministern och regeringen års beslut och även, nu senast, försvarsinriktningsbeslut. Vi är inne i ett expansivt och mycket viktigt skede där vi har tillfört mycket pengar och där det också finns förväntningar på att stärka totalförsvaret och att bygga ut krigsorganisationen. Ministern nämner mycket viktiga återetableringar på strategiskt viktiga orter och platser. Det handlar om att bygga försvarsförmåga runt om i hela landet. Detta är viktigt för att skapa plattformar för fortsatt tillväxt och utveckling av vår krigsavhållande förmåga. Det ger folkförankring, och det ger också ökad synlighet och en decentraliserad krigsorganisation. Jag har skrivit den här interpellationen utifrån uttalanden från Försvarsmaktens centrala ledning , kopplat till genomförandet och realiserbarheten när det gäller krigsorganisationen, alltså det beslut som vi tog här i . Jag uppfattar svaret från ministern som att man hänvisar till de viktiga beslut med regleringsbrev och myndighetsstyrning som togs liksom det som förväntas komma i rapporter från Försvarsmakten och andra myndigheter . Jag ställde också några ytterligare frågor som jag inte upplever att jag har fått svar på. Jag repeterar dem, fru talman:  Har regeringen på något vis i myndighetsdialog gett uttryck för att det finns möjlighet att frångå den av beslutade grund- och krigsorganisationen och tidsramarna för dess implementering?  Anser regeringen och ministern att etableringen av de regementen som beslutat om ska genomföras?  Hur avser försvarsministern och regeringen att säkerställa att riksdagsbeslutet och den beslutade krigsorganisationen genomförs enligt tidsplan? Det är viktigt att följa upp de här delarna, för vi har ett gemensamt ansvar att se till att detta blir verklighet. En oerhört stor anslagsökning och förmågeökning väntar, och vi måste få ut så mycket som möjligt av varje satsad krona och också veta att det som beslutar blir verklighet, alltså att krigsorganisationen utvecklas i enlighet med riksdagsbeslutet. Det handlar om flygflottilj i , i , K 4 i , Dalregementet i , i och Bergslagens artilleriregemente i . Det är oerhört viktigt att detta genomförs, och jag vill ha tydliga besked från försvarsministern i dessa frågor. 51 (M): Den beslutade totalförsvarspropositionen innehöll en massa bra saker som vi moderater också ställde oss bakom. Det vi inte ställde oss bakom var, som jag har nämnt tidigare, den långsiktiga ekonomiska ramen. Den ska vi dock inte diskutera i den här interpellationsdebatten. Men precis som framhöll var en viktig komponent för att höja försvarsförmågan och stärka folkförankringen just dessa nya regementen. Jag är naturligtvis personligen nöjd med att I 21 i , i min valkrets, återuppstår. Även det gamla regemente där jag själv jobbade, I 5 i , återuppstår, förvisso som kår men ändå. Detta var viktiga och riktiga beslut, och jag har den största respekt för att de inte är helt lätta att verkställa, men det är faktiskt nödvändigt. Då känns det lite tråkigt att det så här efter beslutet dyker upp osäkerheter om huruvida Försvarsmakten kommer att kunna leverera det som har bestämt. Jag lyssnar på vad försvarsministern säger. Han säger att regeringen har givit uppdrag och att regleringsbreven är skrivna. Men sedan då? Slutar ett statsråds ansvar vid beslut och skrivelser? Vi pratade om det lite tidigare. Jag tycker att man måste ha ett engagemang och brinna för något också. Jag anser att regeringen och i det här fallet försvarsministern måste vara lyhörda och vara beredda att agera när saker inte går som planerat. Det är nämligen långt ifrån alltid saker går som man har planerat. Jag efterfrågar handlingskraft igen. Finns det någon reservplan? Det hoppas jag att försvarsministern i så fall kan delge mig. Jag känner en stor osäkerhet när det gäller det. Försvarsministern har av naturliga skäl betydligt mer kontakt med försvarsmaktsledningen än jag har. Då skulle jag önska att försvarsministern kunde dela med sig lite grann av vad som sägs och vad det pratas om. Jag läste också den artikel som pratade om, där ÖB blev intervjuad. Det är klart att den väcker lite frågor. Vad ska vi förbereda oss på? Vad är det som kommer? har jag förstått att Försvarsmakten ska redovisa planen för hur de nya regementena ska kunna etableras. Vad vet försvarsministern om det? Vet han något? Eller har jag helt fel när jag nu påstår att det kommer att innehålla en hel del begränsningar? 52 Försvarsminister (S): Regeringen har gjort exakt det man ska göra i en sådan här situation. Vi har gett de direktiv som ska ges. Vi har inte gett uttryck för några andra uppfattningar vid sidan om eller under bordet eller agerat på något konstigt sätt. Vi har gjort precis det har bett oss om. ska man återkomma med en redovisning av hur försvarsbeslutet ska verkställas. Det ska man återkomma med . På den punkten finns det ingen anledning för mig att på något sätt börja spekulera. Jag utgår från att det vi har beslutat är det som ska genomföras. Det är det som gäller. Det är det som är regeringens direktiv, och det är det som är uppföljningen av riksdagsbeslutet. Sedan har jag i riksdagsdebatter och i en mängd olika sammanhang sagt att om det uppstår problem med tider och leveranser av materiel eller om verkställighetsproblem av praktiska slag uppstår får vi naturligtvis titta på det. Det får vi göra när det uppkommer i så fall, men det är ingenting som vi på något vis sanktionerar på förhand. Jag tror att denna typ av problematik finns i alla stora beslut. Om man inte kan acceptera att den verkligheten existerar är det svårt att hantera en situation. Jag är bestämd om att försvarsbeslutet ska genomföras. Men jag är också öppen för att om något inträffar och det finns sakliga skäl måste vi hantera dem. Men vi har inte på något sätt från min eller regeringens sida öppnat upp för något annat än det riksdagsbeslutet föreskriver. Vi följer den ordning som är den gängse. När det gäller mitt engagemang i de här frågorna vill jag säga att ni kan lita fullständigt på att jag gör vad jag kan . Jag håller kontakt med förband. Jag försöker prata med folk inom Försvarsmakten. Jag försöker informera mig och följa upp. Engagemanget är inte ett problem i sammanhanget. Men det är lätt att använda den typen av påståenden i en politisk debatt där man vill komma åt den man uppfattar som motståndare. Det här försvarsbeslutet är oerhört väsentligt. Jag är väldigt glad åt detta beslut om en 40-procentig nivåhöjning av försvarsutgifterna, för det är nödvändigt. Det är nödvändigt för att omvärlden ser ut som den gör. Det är lika nödvändigt som de fördjupade samarbetena, som också är en del av försvarsbeslutet. Om vi nu alla värnar om försvarsbeslutet får vi väl tillsammans försöka se till att det blir genomfört. Jag har i alla fall hyfsad politisk erfarenhet med alla möjliga uppdrag. Ett beslut är inte genomfört bara för att klubban har fallit i en beslutande församling. Ett beslut är genomfört först när man är på sista raden, i kanske av verkställande. Det är ett arbete under den tiden där man ser till att beslutet genomförs, och det är det jobbet som vi tillsammans nu måste göra. Men jag har ingen annan ambition än att detta ska genomföras enligt det som har beslutat. Uppstår det problem på vägen – det gör det förmodligen i något avseende – får vi försöka lösa det när vi är där, men jag spekulerar inte om sådant i förväg. 53 (C): Tack för ytterligare svar på de viktiga frågorna kring vår fortsättning! Jag vill instämma med ministern. Det är resultatet som gör skillnaden, när man når hela vägen fram i beslutade processer och når dit man var överens om. Jag uppskattar vårt arbete som ledde fram till en överenskommelse – en historiskt viktig överenskommelse. Jag uppskattar att vi har en bred förankring i och att det finns en långsiktighet som börjar ta form i fråga om vart vi strävar i försvarspolitiska termer, såväl militärt som civilt. Det är helt nödvändigt, precis som försvarsministern säger, utifrån de utmaningar vi har och det säkerhetspolitiska läge som vi befinner oss i. Därför är också träffsäkerheten i fattade beslut oerhört väsentlig. När vi har förhandlat fram dessa betydande belopp till försvarsbeslutet, militärt och civilt, är det en förutsättning för oss att vi vet att pengarna går dit det är tänkt, utifrån beskrivningen av hur dessa pengar ska användas. Jag vill inte att vi under denna resa hamnar i ett läge där vi står inför fullbordat faktum, där det kommer information om så kallade oundvikligheter eller kostnadsfördyringar inom några områden som gör att krigsorganisationen inte kan realiseras. har en oerhört tydlig utgångspunkt kopplad till genomförandet av beslut, nämligen att prioriteringen av markstridskrafter och av utbyggd krigsorganisation med ökad tillväxt i hela landet ska genomföras. Detta är inte bara signaler till försvarsrelaterade verksamheter, utan det handlar också om trovärdighet i ett bredare sammanhang. Det handlar om att förmå genomföra det vi fattar beslut om utifrån de premisser som var kända, men det handlar också om att vi följer upp och ser till att det går i den riktningen. Där har vi ett gemensamt ansvar, men det är ett extra och särskilt tungt ansvar på regeringen, som ansvarar för genomförandet av beslutet gentemot olika myndigheter. Det är en samlad bild. Det är olika departement som berörs. Det är också många uppgifter som väntar för att man ska kunna bygga vårt totalförsvar starkare. En aspekt i detta handlar om att hitta de kostnadseffektiva innovativa lösningarna på lokalplanet, gärna i samarbete med kommuner, företag och fastighetsägare, så att man använder pengarna så optimalt som möjligt. Men det handlar också om att hitta personal. Det handlar om bemanning och om att möjliggöra infrastrukturens utveckling i många hänseenden på de aktuella platserna. Jag vet att det finns utmaningar att hantera, men det finns också stora möjligheter i det viktiga arbete som vi nu står mitt i. Än en gång vill jag repetera min fråga. Jag undrar om regeringen och försvarsministern har möjlighet att ännu tydligare säga detta: Om det blir fördyringar kommer det inte att påverka möjligheten att realisera genomförandet av krigsorganisationen avseende de beslutade återetableringarna av regementen. Det gäller alltså de platser jag nämnde tidigare i denna debatt. 54 (M): Försvarsministern såg framför sig att det är tillsammans vi ska förvalta det viktiga försvarsbeslut som har fattats i . Jag delar försvarsministerns uppfattning i den frågan, men det är här jag lite grann försöker höra med försvarsministern om den ytterligare informationen. Gör man någonting tillsammans är det nämligen viktigt att det sker på så lika villkor som möjligt. Jag är ledsen att säga det, men den här artikeln plus lite andra saker har gjort att man börjar fundera. Kommer det verkligen att bli som har tänkt? Försvarsministern brukar ofta säga att han inte vill spekulera. Jag respekterar att försvarsministern inte vill spekulera. Jag kan tycka att det är bra att en minister inte spekulerar alltför mycket. Men jag tror inte att det är orimligt att det kommer att visa sig att det finns ett antal hinder. Det jag vill fråga försvarsministern är om han kan ge exempel på omfall, om jag uttrycker mig så. Jag vill inte säga att man ska spekulera. Man måste vara förberedd på olika saker. Det skulle kännas tryggt att veta att försvarsministern och regeringen har planerat för olika omfall inför vad som kommer . vill vara med och bära detta försvarsbeslut, men ska man kunna göra det tillsammans bör man, som jag sa, ha samma information. 55 Försvarsminister (S): Det går inte att locka in mig i spekulationsdiskussioner även om man kallar det för omfall. Det är en omöjlig uppgift har åtagit sig genom att omformulera detta. Då får man väl utgå från den informationen. Jag kan inte stå här och ha någon sorts allmänt resonemang om vad Försvarsmakten som myndighet möjligen skriver . Det de har fått är ett konkret och rejält regleringsbrev som utgår från det som har beslutat. Det är så den ordinarie gången är när man arbetar med denna typ av frågor. Jag delar uppfattning att vi måste få en ordentlig satsning på armén. Det handlar om brigadformatet, tre brigader plus en reducerad motoriserad brigad, om divisionsförmågan, om att vi måste få fler regementsorter och ett ökat antal värnpliktiga och så vidare. Det är frågor som man tillsammans har drivit i dessa diskussioner. Det är klart att vi i regeringen har ett större ansvar för att se till att saker och ting blir genomförda, eftersom vi har relationen till myndigheterna. Men då måste sättet att jobba med myndigheterna respekteras. Vi ger våra regleringsbrev och våra direktiv. Myndigheterna svarar på detta. Vi är nog rätt överens om att det kan finnas utmaningar. Jag vet inte hur jag har redogjort för att vi kan ha leveransproblem. Det kan vara infrastrukturproblem. Det kan vara andra saker som på olika sätt dyker upp. Jag tänker inte föregripa de sakerna, utan kommer det utmaningar får vi ta ställning till hur vi hanterar dem då. Sedan gäller det sättet att jobba. Vi har en kontrollstation 2023 – det ingick i uppgörelsen. Det är väl tänkt att vi då ska stämma av hur det går utifrån den plan eller idé som vi kommit överens om i när det gäller både ekonomi och genomförande. Vi har vävt in den typen av moment i uppföljningen av det här. Det finns alltså institutionaliserat hur samverkan ska se ut för att vi ska komma vidare i detta. Detta är ett stort och oerhört viktigt beslut. Det gäller den lokala nivån och att etablera en verksamhet. Jag har besökt flera av dessa kommuner. Jag har inte kunnat besöka alla ställen , men det kommer. Jag vet att det finns ett intresse av att hjälpa till med mark, lokaler och fastigheter. Det finns också idéer om hur man ska göra orten attraktiv för personal. Det pågår alltså ett sådant arbete kommunalt, och det tycker jag att man ska värdera. Det är väldigt positivt, för här ser man nya arbetstillfällen. Och för de orter som får detta extra tillskott av verksamhet är det, vad ska vi säga, ett märke att visa upp för omgivningen: Vi har ett regemente förlagt här. Det breddar det lokala näringslivet. Det breddar det lokala utbudet. Det bör ligga i ett kommunalt intresse och i ett regionalt intresse att förvalta det på bästa sätt. Jag och regeringen ska göra allt vi kan för att det här ska genomföras på bästa möjliga sätt. På den punkten behöver ni inte tvivla. Vi kommer att jobba enligt de regelverk och de statuter som finns. Uppstår det problem tar vi tag i dem när de är en realitet. Vi får se vad som händer . Det är en information som naturligtvis kommer att gå till alla. 56 (C): Tack, försvarsministern, för dialogen och svaren i denna debatt! Det kan bli så att vi får anledning att återkomma i de här frågeställningarna, eftersom detta är några av huvudprioriteringarna för i den överenskommelse som vi tillsammans har gjort om försvarets fortsatta inriktning med start men också med fortsättningen , då vi också eftersträvar en fortsatt tillväxt i andel av bnp. har vi 2021. i det nya försvarsinriktningsbeslutet har genomförts, och det återstår ytterligare . Innan den nämnda kontrollstationen, då vi ska följa upp hur det har gått , ska aktiveras har vi också passerat 2022. Men i det tydliga riksdagsbeslutet och i vår överenskommelse om krigsorganisationens tillväxt och utveckling, med återetablerande av regemente ibland annat och med ett utbildningsdetachement i , står det att det ska vara påbörjat och regementet återetablerat . Det är före det att kontrollstationen infaller. Detta är ett exempel av många på angivna tider som finns med i försvarsinriktningsbeslutet. De ska efterlevas, och det ska vara tryck i arbetet, för det tar tid att göra detta. Det vet vi. Då är det också viktigt att det är fullt fokus från början. Varmt tack för svaren i den här debatten! Vi kommer att få anledning att följa fortsättningen. 57 Försvarsminister (S): I den inriktning som regeringen avgav står det tydligt och klart att Dalregementet I 13 i återinrättas och att I 21 i återinrättas 2022 med utbildningsdetachement vid fältjägarkår i . Det är de klara direktiv som regeringen har fattat med utgångspunkt från totalförsvarspropositionen, och det är det som är hela inriktningen. sa att det kanske kommer att finnas anledning att återkomma. Det gör det, och jag tror att det finns anledning att återkomma relativt snart också med anledning av att Försvarsmaktens svar kommer . Bara befinner vi oss alltså i ett sådant läge att frågan i någon form ska diskuteras igen. Jag får tacka för debatten. Jag tolkar det hela på det sättet att vi samtliga vill att det här som vi nu har beslutat ska genomföras och att vi tillsammans ska försöka att på olika sätt se till att det verkställs. Sedan hoppas jag också att man inte blundar för möjligheten att det kan uppstå problem. Dem hanterar vi i så fall när de kommer, och då får vi se vilka metoder man ska använda i sammanhanget. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:340 om ersättning för personer i daglig verksamhet 58 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag anser om den kraftiga ökningen av personer som erhåller försörjningsstöd i stället för ersättning från , om regeringen har gett något uppdrag till i regleringsbrevet 2021 för att åtgärda situationen, vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som har daglig verksamhet ska erhålla aktivitetsersättning från och inte hänvisas till försörjningsstöd samt vilka brister jag ser i dagens regelverk. Som nämns i interpellationen har jag i tidigare interpellationsdebatter varit tydlig med att jag inte är nöjd med rådande situation. Den som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning ska få den rehabilitering som behövs och ekonomisk trygghet. Regeringen tillsatte en utredning som ska se över regelverket för rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning. Syftet är att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen .