prot · H809121 · 2021-05-07 00:00:00 — Endera sitter tjänstemännen och fikar , vilket jag inte tror är sant, eller är det ett faktum att regeringen stretar emot tillkännagivande, trots att detta är en oerhört viktig fråga för . Jag tycker att det här är respektlöst mot väljarna och mot de människor som känner denna otrygghet. Alla vet att vi förtroendevalda är en länk mellan väljare och viktiga frågor som de vill att vi ska ta upp i och som vi även har tagit upp i och fattat beslut om. Detta är en fråga som tusentals väljare har fört fram – de vill ha en viltmyndighet. Därför är det helt makalöst att regeringen förhalar arbetet genom att bereda frågan, eller vad man nu håller på med. Det är också provokativt att regeringen i stället för att flytta bort arbetsuppgifter från lägger på ytterligare arbetsuppgifter. Regeringen lägger ut uppdrag om att man ska hålla på med det som jägarna har gjort och lägga ut pengar till olika organisationer som ska ägna sig åt viltvård och annat. Är det demokrati att göra så när en riksdagsmajoritet har sagt något helt annat? Det är nu viktigt att regeringen slutar med detta och inrättar den viltmyndighet som har riktat ett tillkännagivande om, så att vi får ordning på rovdjursdebatten och, framför allt, tar människors rädsla på allvar. Jag tycker verkligen att minister ska ta sig ut på landsbygden och lyssna till vad människor har att säga i denna fråga. 23 (SD): Även om jag inte fick något vidare svar tackar jag ministern för hans försök. När en art har gynnsam bevarandestatus ska den flyttas från strikt skyddad till förvaltningsbar. Detta gäller bland annat varg, som borde vara förvaltningsbar i enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv. Det är inte att bryta mot några EU-regler som ministern sa. Ministern tar helt enkelt med sig detta faktum till för räkning – svårare än så är det inte. har markerat att vargpolitiken ska genomföras. har länge påtalat att myndigheterna inte genomför den vargpolitik som är beslutad. Vi har sett en riksdagsmajoritet genom tillkännagivanden gång på gång i olika frågor. Jag upprepar: Att staten genomför det som beslutar är inga högt ställda krav i en demokrati. Licensjakt måste genomföras för att minska koncentrationen i de län där vargstammen är tätast, och licensjakt ska sedan ske återkommande. Regelverket måste möjliggöra skyddsjaktsbeslut vid första vargangrepp på till exempel hund. Hur ser statsrådet på att inte följer riksdagsbeslutet om gränsen för gynnsam bevarandestatus utan i stället kör över det beslut som fattats av våra folkvalda? Riksdagsbeslutet sa att gynnsam bevarandestatus skulle ligga någonstans mellan 170 och 270 vargar, och beslutade att det skulle vara 270. Så långt bra, men tog i strid med vilja beslut om en ny nivå på minst 300 vargar. Sedan körde över demokratiska beslut från viltförvaltningsdelegationen och slog fast att det ska finnas vargföryngringar i , som föregående talare här tog upp. Detta skedde trots att länets viltförvaltningsdelegation med majoritet hade beslutat att inte ska ha några vargar. Det sa till och med och landshövdingen i sitt samverkansråd. Den demokratiska processen sätts ur spel när ett statligt verk fattar sådana här beslut som går tvärt emot vad en demokratiskt tillsatt grupp under har slagit fast. Vad tycker ministern om att demokratiskt fattade beslut inte följs? Kommer instruktioner och regleringsbrev till att ses över och kunna ändras för att mer följa demokratiskt fattade beslut? Vilken verklighet lever man i om man förfäktar ett gammalt direktiv med på nacken i stället för att uppdatera sig till dagens situation? Förvaltning av varg har blivit mer av naturvetenskap och forskning än vargens biologi, inavel och genetiska variation nedkokat till molekyler. Det har i stort sett varit allt fokus på detta. Det har dock varit lite eller inget fokus på de människor, tamdjur och näringar som drabbas. Dem har man inte tagit någon hänsyn till. 24 (M): Minister var inne på att regeringen har ökat kunskaperna om närgångna vargar och hur de ska hanteras. Då tänkte jag spontant: Hur då? Hur ska den enskilda människan, som står där i sin ensamhet och möter vargen runt knuten, på skolgården eller var det nu är, skyddas av att regeringen har skaffat sig mer kunskaper? När man står där helt skyddslös är man inte så kaxig, kan jag lova. Hur ska de personer som lever med oro och otrygghet för att de har varg runt knuten känna sig tryggare för att regeringen har skaffat sig mer kunskaper? Ministern förminskar människornas oro. Jag tycker att det är osjyst. Självförsörjningsgraden i behöver öka, naturligtvis utifrån olika faktorer men en är att någon måste föda upp djur så att vi får kött som vi kan äta. Alla är ju inte vegetarianer. Vargen är en god simmare. Jag har nämnt i den här kammaren tidigare att vi i har väldigt mycket skärgård. Vargarna tar sig lätt in i beten som är öppna mot vatten. Man uppmanas att stängsla av mot havet och vattnet, men det kan inte vara rimligt att vi ska stängsla av hela . I Molstaberg, som ligger från kammaren, finns en gård som haft väldigt många vargattacker, både i hagar utan rovdjursavvisande stängsel och i hagar med rovdjursavvisande stängsel. De kom in trots stängsel. När människor har haft upprepade vargangrepp på sina djur, kommit in i hagen och mötts av en massaker av blodiga djur som fortfarande lever men flämtar för att luftstrupen är skadad, då behöver regeringen ta det på allvar. Och att människor är oroliga behöver regeringen ta på allvar. Varför gör de inte det? 25 Miljö- och klimatminister (MP): Som jag har sagt tidigare, men som kan vara värt att upprepa eftersom trygghetsfrågorna har kommit upp ett antal gånger, är det för mig och regeringen väldigt viktigt att man ska kunna känna trygghet i hela landet. Det är viktigt att vi hittar en möjlighet att ha en samexistens mellan de rovdjur vi har – det är ju inte bara vargen utan många rovdjur – och de verksamheter som man bedriver runt om i vårt land. Jag har varit miljöminister under en brinnande pandemi, så möjligheten att göra studiebesök har varit begränsad för mig och alla oss i politiken. Jag tycker att det är viktigt att lyssna till alla röster. Det är också något som jag avser att göra. Men det är viktigt att poängtera att vi har många system som vi har förstärkt för att göra det lättare för människor att ha fungerande verksamheter och inte utsättas för olika former av attacker. Jämfört med tidigare regeringar, även den moderatledda regeringen, har vi förstärkt ersättningen till den som har blivit drabbad och även ersättningen för vargskyddsstängsel för att kunna se till att man inte får vargattacker. Ersättningarna har ökat , så man kan nu få ersättning för av kostnaderna, till skillnad från som gällde när det var som styrde den här politiken. Det finns möjlighet till skyddsjakt när vargar har kommit för nära eller utsatt människor och djur för fara. har också möjlighet att besluta om licensjakt, om man bedömer att bevarandestatusen för vargen är uppfylld. Till skillnad från vad som hörs här från talarstolen har vi ökat kunskapen när det gäller hur man kan hantera vargar som blir för närgångna. Det är en kunskap som sprids ut till hela landet, inte bara till regeringen. Eftersom det verkar finnas en del missförstånd är det värt att poängtera att vi inte har ändrat lagstiftningen när det gäller rovdjursförvaltningen. Vi har en förordning , som beslutades under den tidigare regeringen, om förvaltningen av björn, varg, järv, lo och kungsörn. Där finns en tydlig process som fortfarande följs. Den innebär att länsstyrelserna ska lämna förslag på minsta antal föryngringar som förvaltningen ska syfta till. Länsstyrelsernas förslag tas fram av länets viltförvaltningsdelegation och beslutas sedan i respektive samverkansråd som i sin tur lämnar förslagen vidare till . Det är alltså långt ifrån bara inom en enda myndighet som det här arbetet bedrivs, utan det är ett stort och brett arbete. Som sagt finns det också möjlighet till licensjakt när det skulle vara möjligt. Just för att vi inte har ändrat lagstiftningen har vi blivit kritiserade av . Vi har ett öppet överträdelseärende, där gör gällande att genom att tillåta licensjakt på varg, som vi fortfarande gör, inte uppfyller våra åtaganden enligt direktivet. Kommissionen hänvisar såklart också till hur det ser ut i andra länder, till exempel där det inte finns 300 eller 400 vargar utan 1 300 vargar eller där det finns 2 500 vargar eller där det finns 2 400 vargar. ställer då frågan varför har en så låg nivå. Men vi har som sagt inte ändrat reglerna eller lagen. anser att tillåter en alltför omfattande licensjakt på varg. Det finns också ett förhandsavgörande från som kallas Tapioladomen. Den tydliggör att möjligheterna att besluta om undantag enligt art- och habitatdirektivet är begränsade och att de svenska myndigheterna ska ta förhandsavgörandet i beaktande och göra en sammanvägd bedömning av förutsättningarna inför ett eventuellt beslut om licensjakt på varg. Vi har gemensamma , vilket ledamöterna inte verkar vilja låtsas om, som är bindande för medlemsländerna och som vi har att följa som nation. 26 (M): Man blir förundrad över hur dåligt påläst ministern är i den här frågan. Han pratar om att vi har samma lagstiftning som vi har haft tidigare. Ja, det har vi. Skillnaden är att den här regeringen, Socialdemokraterna och , har ökat antalet vargar upp till 450–500. Det är det som är problemet. Lagstiftningen fungerar, men ni har ju noll koll på vargutvecklingen här i landet. Det är det som skapar problem på landsbygden, inte lagstiftningen. Sedan konstaterar jag att jag inte fick svar på mina frågor om varför regeringen inte har återkommit till och förankrat sina beslut och varför man har struntat i beslutet angående föryngring i renskötselområden. Jag kan också konstatera att ministern nämnde viltförvaltningsdelegationerna. Ja, vi har fattat två beslut här i , 2015 och 2018, om att vi ska stärka upp viltförvaltningsdelegationerna nu när länsstyrelserna faktiskt försöker placera ut ännu mer varg i landet på regeringens uppdrag. Det intressanta är att det första tillkännagivandet landade i att regeringen har tillsatt fler människor i viltdelegationerna som inte har med jakten och markägarskapet att göra. Därmed minskar man makten för markägare och jägare att ta ställning i de här frågorna. Det är som att sätta getabocken till trädgårdsmästare i viltförvaltningsdelegationen. Den andra delen var ju att vi skulle stärka upp det regionala och lokala inflytandet 2018. Av det tillkännagivandet har regeringen inte gjort något. Även det beslutet har regeringen fullständigt struntat i trots att tog det . Ministern säger att det finns mycket varg i utlandet. Ja, men där jagar man varg. Man har inte länsstyrelser som åker omkring och skyddar varg i dessa områden. Man jagar varg för att hålla dem borta, men det gör vi inte i . 27 KOPPARKLINT (M): Det är mycket jag vill säga mina , men jag tänker knyta an till att mitt och mina kollegors anföranden fokuserar på människors trygghet. Det måste ändå ligga till grund för debatten. Ja, vi fattade ett beslut i om att vargstammens referensvärde för gynnsam bevarandestatus ska vara 170–270 individer för att uppnå minsta livskraftiga population. Men anser att riksdagsbeslutet behöver värderas om när situationen ser ut som den gör. Under rådande omständigheter med en mer förtätad vargpopulation i landet ska referensvärdet ligga i det nedre av spannet, 170 individer. Jag tycker att man ska fästa vikt vid att det i art- och habitatdirektivets bilaga 1 står att man ska främja forskning och att det ska läggas stor vikt vid hänsyn till ekonomiska, sociala och kulturella behov. Det sistnämnda har regeringen och minister helt missat. Minister svarar heller inte på min fråga hur regeringen ska hantera människors trygghet när stängsel inte räcker till. Det behövs ökad kunskap om hur man ska hantera vargen. Vad ska förskolepersonal använda sig av när en varg stryker nära förskolan? Ska man använda sig av en tuta eller något? Minister behöver svara på dessa frågor, för människors oro och otrygghet måste tas på allvar och sättas i främsta rummet i dessa frågor. Jag ser fram emot fler debatter med minister där jag hoppas få svar på dessa frågor. 28 (SD): Jag tackar ministern för hans försök att svara. Jag måste fråga ministern: har regeringen, med i spetsen i dessa frågor, så svårt att följa av riksdag demokratiskt fattade beslut? Ni har inte bara detta beslut att verkställa. gjordes ett tillkännagivande om att inrätta en fristående viltmyndighet. Vad blev det av den? Det ligger fortfarande i utredningshögen. gjordes ett tillkännagivande av en riksdagsmajoritet om att regeringen skulle genomföra den rovdjurspolitik som beslutades . beslutade om nya regler för skyddsjakt. Det är mycket ministerns regering har att leva upp till, men svek efter svek har det blivit. Demokratiskt fattade beslut ska såklart följas om ordet demokrati ska ha rätt klang. Men jag misstänker att inget av detta blir verklighet förrän efter 2022 när ett nytt regeringsunderlag med en renhårigare regering tar över rodret. Så till det fullständiga övergreppet att skrota det ursprungliga allmänna uppdraget. Författningsändringarna har ingen majoritet i utan är ett verk av Socialdemokraterna och i regering. Trots att det rör sig om jägarnas pengar väljer man att ta över allt större delar av jakt‑ och viltvårdsuppdraget. Det är provocerande för jägarkåren att se uppdraget försvinna in i en statlig myndighet. Detta kommer jag att ta upp i en egen interpellation i ämnet. 29 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar interpellanterna för diskussionen. Det engagemang ledamöterna visar i frågan är värdefullt. Regeringen delar detta engagemang, även om det kanske inte låter så. Vi är väldigt engagerade i att rovdjur och övriga vilda djur ska kunna samexistera med människor i hela vårt land. Det är också därför vi har lagt mycket resurser på det och även ändrat regelverken när det gäller till exempel skadeförebyggande åtgärder. Målsättningen måste ju vara att det aldrig blir några angrepp. Därför ska vi jobba förebyggande för att förhindra vargattacker på tamboskap och att människor känner sig otrygga. Det är också därför vi har ökat anslagen jämfört med vad som gällde under tid i regering, så nu kan man få 100 procents ersättning. Det finns också möjlighet till skyddsjakt; det är värt att komma ihåg. Om det finns vargar som upplevs som farliga eller angriper kan de vargarna tas bort. I slutändan är det vetenskapen som ska vägleda oss. Det är också det har skrivit under på i de EU-lagstiftningar som styr detta. Det är värt att påminna ledamöterna och allmänheten om att EU-direktiv som införs är direkt bindande för länderna och går över svensk lagstiftning. jobbar nu med en ny förvaltningsplan som ska presenteras , så vi kommer att få ny kunskap. Man kommer att titta på vilka politiska målsättningar som gäller, vilka grundläggande principer för förvaltningsarbetet som finns, vilka förvaltningsåtgärder som planeras för att nå målen och hur uppföljningen ska ske. Här kommer man också att redovisa vargstammens utveckling och status, vargens betydelse för människor, hur förvaltningen är organiserad, vilka juridiska ramar som gäller och vilken forskning som bedrivs om arten som har varit uppe här . Vi får alltså se fram emot mer kunskap i frågan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:677 om omsättningsstöd till företag med passiva delägare 30 Näringsminister (S): har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att handelsbolag med passiva delägare ska kunna komma i fråga för stöd och inte falla mellan stolarna. Regeringen arbetar intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin och har presenterat ett flertal stöd för att mildra de ekonomiska effekterna för företag och företagare. Exempel på de stödåtgärder som regeringen tagit fram under pandemin är omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, omsättningsstöd till handelsbolag, korttidspermittering, kreditgarantier, såsom Företagsakuten, lättnader i a-kassan för företagare och tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Omsättningsstödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare är ett ekonomiskt stöd som riktar sig till handelsbolag vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av den pågående pandemin. Stödet har gått att söka från . Stödet lämnas till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare om förutsättningarna för stöd uppfylls. Regeringen har strävat efter att uppnå en likvärdighet mellan närliggande stöd. Förutsättningarna för att kunna ta del av omsättningsstöden ska vara lika oavsett om du är delägare i ett handelsbolag eller om du är enskild näringsidkare. Det är också av vikt att stöden inte uppmuntrar till fusk som de ska vara mycket enkla att söka och handlägga för myndigheterna. Just nu befinner vi oss i en tredje våg av smittspridning som läget är allvarligt på arbetsmarknaden och för företagen. Regeringen har därför föreslagit att flera stöd, inklusive omsättningsstödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare, förlängs juni ut – detta för att ytterligare stärka bland annat handelsbolags möjligheter att överbrygga konsekvenserna av pandemin. Avslutningsvis följer jag och regeringen noggrant de ekonomiska effekterna för företagen och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet. 31 (M): Tack, näringsministern, för svaret! Jag vill börja med att uppmärksamma dem som följer debatten på att ett antal stöd som näringsministern räknade upp har kommit till bland annat för att har varit aktiva och för att det har funnits ett tryck från som sedan har begärt att regeringen ska genomföra dem. Annars hade vi inte haft en del av dem. Det tog nämligen tid för regeringen att bestämma sig för vilka stöd man ville ha och på vilket sätt och om de över huvud taget skulle komma på plats. Till exempel kom stöden till de företag som drivs som enskild firma först . Jag har begärt den här debatten på grund av att det finns en problematik med ett av stöden. Statsrådet tog upp att ”regeringen har strävat efter att uppnå en likvärdighet mellan närliggande stöd. Förutsättningarna för att kunna ta del av omsättningsstöden ska vara lika oavsett om du är delägare i ett handelsbolag eller om du är enskild näringsidkare”. Det är just när det kommer till hänsynen till handelsbolag som det blir problem. De passiva ägarna är nämligen inte med i bolaget mer än med sina namn. Det finns annars ingen delaktighet, utan det är bara en ägare och en som får sin utkomst av näringen. Stödet skulle bli mycket enkelt att söka och för myndigheter att handlägga. Men det har det inte alls blivit. Stödet ska också förlängas till juni ut. Men ifall det inte går att söka spelar det ingen roll. Man ska ha ett stort omsättningstapp, , för att komma i fråga för att få stödet. De som har sökt har gjort det eftersom de tror att det ordnar sig. De har till och med kontaktat departementen, ringt runt och fått veta att det ska kunna lösa sig bara de når upp till den summan. Men tji fick de. Det är nämligen på det sättet att , som har fått i uppdrag av regeringen att betala ut företagsstöden, kräver att bolagen ska ta upp alla sina ägare i det som ska bedömas. Om det finns tre ägare i ett handelsbolag, varav en är aktiv och två är passiva, räknar man alltså in alla tre. Det kan vara på det sättet att en person i handelsbolaget, den aktiva, jobbar med och lever av detta, till exempel inom besöksnäringen som vi ser har stora problem – tack vare restriktionerna. De andra två kan jobba som polis eller it-tekniker och har ingenting med bolagets värde att göra. Det handlar inte om fusk, utan det är så handelsbolag är konstruerade. Jag vill veta på vilka grunder man har bestämt att det skulle utformas på detta sätt och varför just ska ha uppdraget. Om vi tittar på det som hänt med kan vi se att de inte hade rätt uppdrag från början. Det borde ha legat på . Jag vet att regeringen diskuterade var man skulle lägga det, och det hamnade på . För mig blir det också här ett mischmasch när man ger uppdraget till trots att sitter på de uppgifter som gör att företagaren, med ett lätt knapptryck, skulle hamna rätt på en lista där det står att person A är aktiv och tjänar pengarna medan de andra två står på noll, eftersom de har eget företag på annat ställe eller är anställda i ett privat företag, i det offentliga eller på annat sätt. När regeringen utformar stödet på detta sätt drar man undan mattan för dessa företag. Det blir omöjligt för dem att söka. Jag har några frågor till statsrådet. Var det meningen att det skulle bli så här? Är detta det förslag som man ville lägga fram, eller ser man en problematik i det som hänt? Och varför valde man som utförare? Varför konstruerade man stödet utan att förstå och veta hur dessa handelsbolag fungerar? Det blir en konsekvens. Det handlar inte om att det ska vara rättvist gentemot enskilda firmor. Ute i verkligheten fungerar ju företag olika och har olika former. Det finns ett företag som har funnits som inte kan få stöd. 32 Näringsminister (S): påstår att stöden som vi har utfärdat under pandemin har tillkommit på grund av . Det kan man ju påstå. När man är i opposition kan man påstå precis vad som helst. Det viktiga är vad man gör när man är i regeringsställning, fru talman. Före pandemikrisen hade vi en mycket djup finanskris. Då ledde regeringen. Hur många stöd till företagen, till löntagarna eller till företagarna fanns det då, ? Det fanns nära nog noll i direkta stöd. Det fanns en del kreditgarantier. Men detta är fakta. Visst är det på det sättet – och det har varit bra – att vi under den här pandemin, särskilt initialt , har jobbat väldigt mycket tillsammans. Så tycker jag att det ska fungera. När landet, befolkningen, företagen och löntagarna hamnar i en sådan djup kris som är det viktigt att man lägger partisympatierna åt sidan och i stället gör sitt bästa för att hjälpas åt och lyssna på varandra. Det var precis vad vi gjorde. Det var väldigt bra. Jag hoppas innerligt att vi kan fortsätta med det framöver. med flera moderater har gjort så att det uppfattas som att det inte utgår några stöd och som att företagen går omkull eftersom vi inte stöder dem. Jag kan verkligen förstå frustrationen hos företagen, särskilt i de branscher som har haft väldigt svårt att driva sina verksamheter, både på grund av pandemin och på grund av en del åtgärder och restriktioner som har införts för att stävja smittan och rädda människoliv. Om man tittar på fakta ser man likväl att har nära nog från skattebetalarna utgått i olika typer av stöd till företagen och företagarna, därför att vi vill hjälpas åt. Vi vill se till att vi kan övervintra i den här situationen. Resultatet – jag vill verkligen understryka , eftersom vi är i pandemin – är att vi i många stycken har lyckats hjälpa många av våra företag att övervintra. Det beror bland annat på många av de innovativa insatser som företagen själva har gjort för att ändå försöka att bedriva verksamheten på ett smittsäkert sätt. Men det beror naturligtvis också på de enorma stöd som skattebetalarna har bidragit med. Varför säger jag detta? Jo, jag ser det i konkursstatistiken, fru talman. Den var lägre 2020 än 2019, som var ett normalt år. De tre första kvartalen 2021 var den också lägre än . Men vi är som sagt inte igenom detta. Vi kommer att behöva fortsätta följa utvecklingen och vara beredda att göra förändringar och förlängningar om det behövs. frågar varför vi har gjort just den här avvägningen. Det ska sägas att det inte är enkelt att, mitt i språnget, hitta balansen mellan att hjälpa företagen och se till att regelverken är så enkla att de går att tillämpa så snabbt som möjligt och ändå ha avgränsningar som gör att det inte kan fuskas eller så att organiserad brottslighet inte kan ta del av många av stöden. Visst sker det avgränsningar.