prot · H80973 · 2021-01-29 00:00:00 — Regeringen arbetar för att stärka internationella konkurrenskraft och bidra till den gröna omställningen. I den andan kommer inom ramen för bland annat EU och att fortsätta driva att de internationella och europeiska regelverken för exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering ska bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling och uppfyllandet av . 47 (V): Jag tackar för statsrådets klargörande. Det var lite slarvigt av mig att skriva investeringar när det egentligen gäller att man lånar ut och står som garant vid lån. Men man möjliggör affärer som inte bidrar till positiva konsekvenser för klimatet. Och som regeringen själv beskriver EKN och SEK är de katalysatorer för nödvändiga investeringar. I det här fallet är det en flygplats i . Det jag ställer mig undrande till är om det inte finns andra affärer man skulle kunna stötta i stället. Kan man inte använda resurserna till att stötta affärer som påverkar klimatet positivt? Behovet är stort på det området, så hur kan det finnas utrymme för att stötta klimatkatastrofala affärer? Det gäller inte bara ; det finns andra projekt som också stöttats av EKN och SEK. Några av dem har vi diskuterat tidigare i den här kammaren. Genom att stötta rätt affärer följer vi våra internationella åtaganden och hjälper företagen att hitta rätt i den omställning de måste genomföra. När statsrådet nämner att och ska redovisa hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje i med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende är det såklart väldigt välkommet. Jag läste återrapporteringen från av det uppdrag man fått från regeringen om att se över hur de svenska och internationella exportfinansieringssystemen ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Där lyfter man hur viktigt det är att få till ett gemensamt regelverk inom EU och , och i förlängningen globalt, så att exportfinansieringarna ska kunna bidra till minskade utsläpp av växthusgaser som konkurrens sker på lika villkor. Kommer regeringen att vänta in EU och , eller kommer att går före och ändra regelverken nu? Jag tyckte inte att det var tydligt nog i svaret – gärna ett ja eller ett nej. 48 Statsrådet (S): Jag kan börja med att svara på sista frågan. Det gör vi redan, skulle jag vilja svara. Jag ska utveckla det lite grann. Precis som Delgado Varas poängterar fick EKN i uppdrag att tillsammans med se över hur vi från sida med våra myndigheter kan bidra till att det internationella exportfinansieringssystemet ställer om och bidrar till minskade utsläpp. har trots allt begränsade möjligheter att göra detta på egen hand. Precis som vi hörde kom deras rapport , och den bygger på flera underlag. Det är inte bara deras egen skrivelse på kammaren, så att säga, utan de har talat med ett antal företag, civilsamhället, klimatforskare och intresseorganisationer. De har också gjort en kartläggning av vad andra länder gör på området. I rapporten konstateras att det svenska exportkreditsystemets möjligheter att påverka det globala klimatet per se är begränsade. Det är dock inte en anledning att inte försöka påverka på den globala arenan, inte minst på de finansiella marknaderna där de här två aktörerna rör sig. Jag är övertygad om att EKN och SEK, och framför allt , kan fungera som en katalysator för att driva på förändringar både av internationella regelverk och av andra länders och enskilda företags individuella agerande. Med utgångspunkt i den rapport som kom beslutade regeringen om ett nytt regleringsbrev för . Där gav vi också ett uppdrag om återrapportering av hur man lyckas utveckla exportfinansieringssystemet. Vi lägger ju också ett uppdrag på dem att vara extra aktiva i detta. Det ska bidra till klimatomställning i riktning mot fossilfrihet, inte bara här utan också i andra länder. Vi har angett tre huvudbudskap i detta uppdrag, där vi vill styra våra myndigheter när det gäller just att bidra på det här sättet. Det första är att EKN ska kunna redovisa hur deras kreditgivning – och det gäller också – kan anpassas för att vara i linje med . För varje enskilt beslut man fattar – att ge en kredit eller att ge en garanti – ska man också kunna redogöra för vad det har för hållbarhetseffekter. Har vi ställt krav på hållbarhet? I längden är det också så att företag som inte lever hållbart, varken socialt eller miljömässigt, inte heller har någon långsiktig konkurrenskraft. Det är vår absoluta övertygelse. Detta är alltså bra för företagen, men framför allt är det bra för världen, för klimatet, för mänskliga rättigheter och så vidare. Man ska också kunna redogöra för effekten av affären på andra hållbarhetsmål inom Agenda 2030. pratar vi mycket klimat här, men jag vill verkligen lyfta fram alla 17 hållbarhetsmålen. Det andra området är att vi ska prova en helt ny form av garantier i EKN, det vill säga att vi ska kunna garantera investeringar i som bidrar till klimatomställningen i . Där går vi också före och försöker hitta omställningsgarantier – att vi får hit lösningar som ställer om och skapar en ännu snabbare takt mot ett fossilfritt samhälle. Det tredje området, som vi fattade beslut om, är att inom ramen för EU och kan lyfta hur de regelverken och all annan offentlig handelsfinansiering på global nivå kan bidra till och Agenda 2030-målen. Vi ska skapa gemensamma spelregler, och jag tror faktiskt att är en av de mest pådrivande krafterna i detta. Det ska vi vara stolta över. 49 (V): Det går kanske inte lika snabbt som vi skulle vilja, men det är klart att det har funnits steg som har varit viktiga att ta, bland annat att upphöra med svenska exportkrediter till andra länder för prospektering och utvinning av fossila bränslen. Jag funderar lite på det här med att redovisa. har regeringen gått fram med hållbarhetsrapporteringar och sådana saker där man inte har satt upp tydliga mål att förhålla sig till. Det har visat sig att förändringarna inte går så snabbt som de skulle kunna gå när man inte har lagstadgade krav. kom med kritik angående exportkrediter – det var precis innan man tog fram det här med fossilbränslen – och nämnde råvaruutvinning som kraftgenerering. Det innefattar även transport- och infrastrukturprojekt med detta syfte, alltså att minska klimatpåverkan. Jag undrar om regeringen är villig att ta med det. 50 Statsrådet (S): Jag instämmer verkligen i det här med uppföljning och återrapportering. Det är centralt när man lägger den här typen av uppdrag på myndigheter. Det har vi gjort här också. Det finns krav på återrapportering om hur exportfinansieringssystemet utvecklas i en riktning där man bidrar till klimatomställning och fossilfrihet – som sagt inte bara här utan också i andra länder. Då ingår också krav på återrapportering vad gäller påverkan på det internationella systemet för exportfinansiering. Som säger har vi tagit det första klivet, och där har vi gått längre än många andra länder och längre än vad det internationella regelverket säger. Vi förbjuder det offentliga exportfinansieringssystemet att bidra med finansiering till prospektering och utvinning av fossila bränslen. Det är det första steget. Sedan kan man titta på transporter och andra typer av export till lösningar som inte är helt fossilfria. Det är inte svart eller vitt, utan det är en gråskala här. Jag tycker att transporter är ett bra exempel. Vi har tittat mycket på det här: Var ska vi dra gränsen och hur snabbt ska vi gå fram? Det första steget är vi väldigt stolta över, och vi ska försöka få andra aktörer i systemet att också bidra på samma sätt och alltså stänga krediter till utvinning av fossila bränslen. Det andra steget handlar om att göra det i takt med vad varje land behöver just . Därför är det viktigt att titta på det här med omställning. Om vi till exempel garanterar eller finansierar export till ett transportsystem i ett land som är helt beroende av fossila bränslen men som har en agenda för omställning och just den här transportlösningen, just den här svenska exporten, bidrar till omställningen – då är det en miljömässigt hållbar investering och exportlösning. Det där är en viktig avvägning. Många länder ligger långt efter vad gäller att ens vara i närheten av att kunna tänka fossilfritt. Hela det här omställningstänket innebär att kravet på våra myndigheters låntagare är att de ska kunna redogöra för hur de bidrar till omställningen. Man kan tänka: Ska vi verkligen ägna oss åt att ha ett svenskt transportmedel i ett land som är helt fossilberoende? Ja, vi tycker det från regeringens sida. Vi tycker att vi med våra väldigt mycket klimatsmartare transportlösningar kan bidra till omställningen i sig, utöver den rent sociala kontexten att vi också bidrar till social hållbarhet. Men det kanske är en annan interpellationsdebatt. pratar vi om klimat och miljö här. Jag tror att svenska lösningar absolut bidrar till att gå i rätt riktning, men det måste också finnas krav på en omställningsplan. 51 (V): Klimatfrågan är, som vi alla vet, inte bara en nationell fråga utan en global fråga. Vi måste ha en miljö- och klimatpolitik som tydligt pekar på att det vi gör utanför gränser också påverkar klimatet positivt eller negativt. Vi vill ju att det ska påverka positivt. Vi har ett nettonollmål som också borde ta hänsyn till investeringar utomlands. Svenska företag behöver göra en klimatomställning och hitta andra typer av projekt, skapa nya produkter och få stöd i det. Jag tror att genom att ställa högre krav stöttar vi de företag som faktiskt har jobbat med att ställa om och hitta nya produkter för att kunna jobba på nya marknader, men vi pushar också på för att de resterande företagen ska skynda på den här processen. Jag menar att de projekt som är positiva för klimatet behöver alla investeringar som går att tillgå. Vi har enorma problem med klimatet, och vi kommer att se effekterna mer och mer. Slutligen undrar jag vad statsrådet menar med att flyget ska bidra till klimatomställningen. 52 Statsrådet (S): Jag måste understryka att det verkligen är så att många världsledande svenska företag ligger långt fram när det gäller klimatomställningen. Företagen själva önskar verkligen att går före inom det här området, och de bidrar till det. Export av grön och klimatsmart teknik från ser vi , och det bidrar till minskade klimatutsläpp. Av de länder som inte har kommit lika långt som vi vill många leva upp till klimatåtagandena men kan inte det, och då måste vi komma ut med våra tekniska lösningar. Vi ska också titta på hur vi i vårt bistånd kan bidra ännu mer med svenska lösningar så att det går ännu snabbare i de länder som vill men kanske inte har förmågan eller möjligheten. Det där är ett arbete som vi i vår politik och vårt utförande i våra myndigheter ständigt måste jobba med från många håll. I hållbarhetsbedömningen ska , som lyder under mig i det här fallet, ta hänsyn till hållbarhetsrisker inte bara i köparlandet utan också på global nivå. Det ansvaret lägger vi allt tydligare på myndigheten. När det gäller flyget, vilket var en separat fråga, vill jag komma tillbaka till att det är självklart att flyget måste ställa om. Det är ett globalt transportmedel som vi har framför oss och som har stora utmaningar men som är här för att stanna, i alla fall inom en begränsad tid. Vi får se vad som händer . Flygbranschen måste ställa om och måste säkerställa att den är med i den gröna återhämtningen. I stället för att gå fram med förslag som stoppar kreditgarantier till flygplatsutbyggnader och så vidare behöver vi se till att ställa krav även på den branschen och de sektorerna så att vi med våra svenska produkter bidrar till hållbarheten även inom flygbranschen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:76 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 COM(2021) 25 Förslag till och rådets förordning om särskilda och tillfälliga åtgärder med anledning av covid-19-utbrottet avseende förnyelse av eller förlängning av giltigheten för vissa certifikat, intyg, bevis, körkort och tillstånd samt uppskjutande av vissa regelbundna kontroller och fortbildningar inom vissa av transportlagstiftningens områden, för referensperioder som följer på dem som avses i förordning (EU) 2020/698 med anledning av skr. 2020/21:62 om effektiviteten vid anstalter 2020/21:3848 av m.fl. (M) 2020/21:3850 av m.fl. (SD) 2020/21:3851 av och (båda C) 2020/21:3855 av m.fl. (KD) § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:368 Ridsport under coronapandemin av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:369 Järnvägsdragning mellan och av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:370 Planering av järnvägen mellan och av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:371 Brukaravgifter som alternativ till trängselskatter av (SD) till finansminister (S) 2020/21:372 Incitament för fler poliser och civilanställda i inland av (M) till statsrådet (S) 2020/21:373 Kompensation till restaurangbranschen av (M) till näringsminister (S) 2020/21:374 Andningsmasker av (M) till statsrådet (S) 2020/21:375 Aktiviteten hos arbetssökande av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:376 Personer som bedöms som säkerhetsrisker av (M) till statsrådet (S) 2020/21:377 Nollvisionen och oskyddade trafikanter av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:378 Främjande av närsjöfarten av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:379 Länsstyrelsernas hantering av bygglovsprocesser av (KD) till statsrådet (MP) 2020/21:380 Värnande av träbyggnationer i utomhusmiljö av (KD) till statsrådet (MP) 2020/21:381 Avverkningsanmälningar av (KD) till statsrådet (S) 2020/21:382 Rapportering till nötkreatursregistret av (KD) till statsrådet (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:1493 Det sexuella våldet i Tigray av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2020/21:1494 Bemanningsföretag inom luftambulansverksamheten av (V) till socialminister (S) 2020/21:1495 Underlättande för pensionärer på bostadsmarknaden av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:1496 Sanktioner mot arbetsgivare som nekar anställda att jobba hemifrån under pandemin av Ciczie Weidby (V) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:1497 Sänkta drivmedelsskatter under pandemin av (M) till finansminister (S) 2020/21:1498 Underlättande av bankkonto för barn av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:1499 Effekterna av plastpåseskatten av (M) till finansminister (S) 2020/21:1500 Alternativa åtgärder i stället för nationella prov av (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:1501 Stämpelskatten av (M) till finansminister (S) 2020/21:1502 Förenklingar av krisstöd till coronadrabbade företag av (M) till näringsminister (S) 2020/21:1503 Snabbare utbetalningar av permitteringsstöd till coronadrabbade företag av (M) till näringsminister (S) 2020/21:1504 Möjliggörande av utveckling och tillverkning av miljö‑ och klimatvänliga produkter av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:1505 Åtgärder för bättre vägar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:1506 Relationen till av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2020/21:1507 Brott mot djur av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1508 Restaurangföretagare i coronatider av (M) till näringsminister (S) 2020/21:1509 Växtskyddsmedel som förbjuds för privatpersoner av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:1510 Beskattningsunderlaget efter pandemin av (SD) till finansminister (S) 2020/21:1511 Nyutgivning av skriften Om detta må ni berätta av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:1512 Nedstängningsstöd för restauranger av Boriana (M) till finansminister (S) 2020/21:1513 framfart av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:1514 på av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:1515 Trygghet för butiker av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1516 Inställda nationella prov av (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:1517 Riktlinjer för vaccinering av personal av (M) till socialminister (S) 2020/21:1518 Vilseledande information om bristningar av (SD) till socialminister (S) 2020/21:1519 Socialt skyddsnät för småföretagare av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:1520 Svenska småföretag som drabbas av utländska stöldligor av (SD) till statsrådet (S) § 14 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2020/21:1305 Arbetet med en fast förbindelse mellan och av (M) till infrastrukturminister (S) § 15 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 8 anf. 32 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Svar på interpellation 2020/21:191 om åtgärder mot nedskräpning 1 Miljö- och klimatminister (MP) 2 (M) 3 Miljö- och klimatminister (MP) 4 (M) 5 Miljö- och klimatminister (MP) 6 (M) 7 Miljö- och klimatminister (MP) § 6 Svar på interpellation 2020/21:220 om åtgärder mot minskningar av djurpopulationer 8 Miljö- och klimatminister (MP) 9 (SD) 10 Miljö- och klimatminister (MP) 11 (SD) 12 Miljö- och klimatminister (MP) 13 (SD) 14 Miljö- och klimatminister (MP) § 7 Svar på interpellationerna 2020/21:239 och 243 om slutförvar av kärnavfall 15 Miljö- och klimatminister (MP) 16 (L) 17 (M) 18 Miljö- och klimatminister (MP) 19 (L) 20 (M) 21 Miljö- och klimatminister (MP) 22 (L) 23 (M) 24 Miljö- och klimatminister (MP) § 8 Svar på interpellationerna 2020/21:313 och 335 om stöd till restaurangbranschen 25 Näringsminister (S) 26 (SD) 27 (M) 28 (M) 29 (M) 30 Näringsminister (S) 31 (SD) 32 (M) 33 (M) 34 (M) 35 Näringsminister (S) 36 (SD) 37 (M) 38 Näringsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2020/21:305 om patent och immaterialrättsskydd på vaccin mot covid-19 39 Statsrådet (S) 40 (V) 41 Statsrådet (S) 42 (V) 43 Statsrådet (S) 44 (V) 45 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2020/21:306 om svenska investeringar och klimatet 46 Statsrådet (S) 47 (V) 48 Statsrådet (S) 49 (V) 50 Statsrådet (S) 51 (V) 52 Statsrådet (S) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2021