prot · H9094 · 2021-09-16 00:00:00 — När det gäller arbetsmarknadspolitiken tar vi nu krafttag genom att satsa på att Arbetsförmedlingen ska finnas lokalt närvarande i hela vårt avlånga land och se till att nya möjligheter kommer på plats via etableringsjobb och förmedlingsinsatser och genom det intensivår som vi kickade igång . Den här regeringen kommer att göra allt som står i vår makt för att trycka ned långtidsarbetslösheten. Alla som kan arbeta ska arbeta. Ersättning till privata skogsägare 82 (S): Vi svenskar älskar verkligen vår skog. Den ger oss så mycket: kapital, resurser, upplevelser, råvara, träfibrer. Skogen i är nästan att jämföra med religion. Men konfliktnivån när det gäller skogen är också ganska hög. Den svenska staten har varit bidragande till den höga konfliktnivån, mycket beroende på att privata skogsägare har tvingats stämma den svenska staten för rätt till ersättning. Utlovade ersättningar har inte betalats ut, och privata skogsägare känner sig lurade på utlovad ersättning. Länsstyrelser och har också meddelat flera privata skogsägare och markägare att de får vänta på ersättning. Jag frågar nu vice statsminister och miljöminister om det i budgeten kan finnas resurser avsatta så att vi kan säga att staten står vid sitt ord om frivillighet och om att ersättning till privata markägare ska utgå. 83 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en otroligt viktig fråga! Jag måste säga att jag välkomnar Socialdemokraternas nya engagemang för att avsätta resurser i budgeten för att värna skogen och också ersätta markägare. Vi i har kanske varit lite ensamma i den kampen förut, men kan vi kämpa tillsammans. Det är otroligt viktigt att vi nu avsätter i budgeten för att kunna skydda och sköta värdefull natur. De pengarna kommer att göra enormt stor nytta, oavsett om det sker i form av avtal, där man betalar skogsägare som fortsätter att äga sin skog och bruka den med stor miljönytta, eller genom att man gör en affär. Det är också viktigt att påminna om att dessa pengar kan göra att markägarna inte behöver vänta på sin ersättning utan får ersättning så fort som det över huvud taget är möjligt. Vi kan också fortsätta med den viktiga traditionen att det i så gott som alla fall är en frivillig överenskommelse mellan markägare och stat, antingen det sker i form av avtal eller i form av köp. Det ska vi fortsätta med. Det ska bygga på dialog och samverkan, precis som lagstiftningen säger. 84 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Vi har ju tidigare talat om arbetslösheten, och det är också en väldigt viktig fråga. Min fråga handlar om de så kallade etableringsjobben. Planen var att de skulle sjösättas . Sedan försenades det. Sedan sa man att det skulle ske , och talar man om . Det har varit många diskussioner om vilka företag som skulle ingå i reformen. Ett tag hette det att alla företag skulle ingå, förstås, eftersom alla jobb är viktiga och alla jobb behövs. Men blir förslaget tyvärr att endast företag som omfattas av kollektivavtal kommer att ingå. Det är en begränsning. Ett viktigt förslag var också att bemanningsföretag skulle ingå, men får de inte vara med. Alla borde faktiskt ingå, tycker jag. Detta är en viktig funktion både för etablering och för integrationsprocessen. Det är också ett speciellt läge nu under pandemin. Till exempel har restauranger, turistnäring och hotell faktiskt en väldig arbetskraftsbrist, men det är för dyrt att utbilda personer helt utan förkunskaper. kommer jag till min fråga till arbetsmarknadsministern: låter man inte alla företag omfattas av den här reformen? 85 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för engagemanget i frågan om etableringsjobben! Det är ju en helt ny modell som vi ska sjösätta, och i och med regeringskrisen så blev reformen faktiskt ytterligare försenad. Så är det. Ja, det är naturligt att fokusera på företag som omfattas av kollektivavtal eftersom det var just i det sammanhanget som förslaget utformades av parterna på svensk arbetsmarknad. Tanken är ju att villkoren för de anställda också ska regleras via branschvisa kollektivavtal. Det vi nu gör från regeringens sida är att vi går vidare med den överenskommelse som ingicks med parterna 2018. Jag tror väldigt mycket på etableringsjobben. Jag ser det som en stor möjlighet för arbetsgivare att hitta rätt kompetens och för nyanlända och utrikes födda att få in en varaktig fot på svensk arbetsmarknad. Kontroll av evakuerade afghaner 86 (SD): Under den tumultartade evakueringen från som vi har sett på tv och kunnat följa i tidningar inträffade ett tydligt fiasko. Det visade sig nämligen att individer kunde tränga sig ombord på planen utan att kontrolleras. Man har inte heller kunnat kontrollera väskor och ryggsäckar. Man har gjort vissa kontroller, men man har inte kunnat kontrollera samtliga. Detta innebär en oerhört stor säkerhetsrisk. Till exempel hade man kunnat ta ombord en bomb på planet. Konsekvensanalyser är väldigt viktiga. Ta med det ordet! vänder jag mig kanske främst till regeringsföreträdare för ett visst parti. Det var först på som man upptäckte detta, och då hade man redan hunnit landa på flera ställen. Varför upptäckte man det först där? Fanns det skyddsvakter nere i ? Fanns det soldater? Hur är det med Frontex inblandning? 87 Försvarsminister (S): Det var ju kaotiska förhållanden som rådde i . Det var svårt att ta sig in på flygplatsen, och Försvarsmaktens personal, UD:s personal och säkerhetsfirman gjorde vad de kunde i alla lägen. Vi hade också beväpnad flygsäkerhetsstyrka runt de flygplan som vi förde dit från svensk sida. Vi samarbetade med en lång rad länder för att kunna genomföra detta. Alla de säkerhetsarrangemang som var nödvändiga vidtogs. Men i en kaotisk situation kan man inte garantera varje detalj. Jag vill understryka att den personal som gjorde det här jobbet gjorde en oerhört fin insats. De försökte garantera säkerheten. Vi får återkomma med formerna för utvärdering av insatsen och evakueringen, och då får dessa perspektiv också belysas. i och svenskt klimatarbete 88 (S): Min fråga går till statsrådet . slås portarna upp till i , som kallas . Det är 190 länder som deltar i utställningen, bland annat . Utställningen har tre områden: möjligheter, mobilitet och hållbarhet. paviljong är i området hållbarhet. i kommer att bli en mötesplats för världens ledande industrinationer och en möjlighet för att dela med sig av sin kultur, sina värderingar och sina innovationer. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt kommer regeringen att använda utställningen till att lyfta fram den klimatomställning som svensk industri arbetar med? 89 Statsrådet (S): Tack, , för en jätteviktig fråga! Den är just nu högaktuell. Detta är ett fönster och en fantastisk möjlighet att visa upp de klimatvänliga lösningar som vi är unika med att skapa i . Jag talar om den gröna kedja som vi är på väg att skapa. Det handlar om en hållbar gruvnäring. Vi har snart ett kolfritt stål. Vi har gröna batterier. Vi har grön industriproduktion och grön energi. Detta kan vi visa upp. Vi ska locka investeringar till . Vi kan också visa upp våra företag. Det handlar inte bara om klimatvänliga lösningar utan också om social hållbarhet. Vi har med våra fackföreningar. Vi visar på arbetstagares rättigheter på plats i en ganska komplicerad region, Gulfregionen. Vi möter också 190 länder på plats i utställningen. Det kommer att vara hög aktivitet från regeringens och sida men också från näringslivet. Detta gör vi i partnerskap fifty-fifty när det gäller finansieringen. Detta kommer att bli en fantastisk möjlighet att tillsammans med svenskt näringsliv visa upp oss och våra unika hållbara lösningar. 90 (M): Det råder effektbrist i , och tidningarna rapporterar nu om skyhöga elräkningar för vanliga konsumenter. Det är inte första gången som drar igång sin oljeeldning, vilket gör oss i beroende av smutsig el stället för ren el från de svenska kärnkraftverken. Det råder också oklarhet om huruvida cementtillverkningen kommer att få fortsätta i eller inte. Sammantaget gör detta att stora, viktiga och nödvändiga infrastrukturprojekt i riskerar att inte kunna byggas i närtid. Jag skulle vilja fråga miljö- och klimatminister om han eller regeringen avser att göra någon form av klimatberäkning när det gäller hur stort det svenska klimatavtrycket blir om man bygger regeringens planerade höghastighetsjärnvägar med smutsig el och importerad cement. 91 Miljö- och klimatminister (MP): blandar och ger i olika frågor. Det är viktigt att komma ihåg att elpriset varierar. Det har det gjort också historiskt. Generellt har vi väldigt låga elpriser i . Just nu är de höga på grund av att det är låg nivå i vattenkraftsdammarna. Det finns också andra faktorer. Men det är också viktigt att komma ihåg att det kraftverk som hänvisar till har körts . har vi ett stort överskott av el som vi också exporterar till kontinenten. Där har det gjorts beräkningar som visar att det är ungefär koldioxid som kapas genom att vi har byggt ut förnybar energi så att vi kan exportera den. Just nu är det som vi exporterar, men kommer det att bli ännu högre nivåer av export. När det gäller cementtillverkningen vet vi att problemen beror på att Cementa har misslyckat med sin ansökan. Detta försöker regeringen nu att lösa. Vi arbetar också med att tillföra ännu mer el, inte minst från havsbaserad vindkraft. Vi vet att det kommer att göra väldigt stor miljönytta för . Vi koncentrerar oss nu på att få den produktionen på plats. Planen för svensk cementförsörjning 92 (SD): Jag tänkte fortsätta på cementspåret. befinner sig i en cementkris. Även om nu löser detta genom ett tillfälligt tillstånd för Cementa kommer vi att drabbas. Bygginvesteringar riskerar att minska med 60 miljarder, och det handlar om 135 000 jobb som hotas. Det bör påpekas att det som drabbat Cementa inte är det första slaget mot svensk kalkbrytning och cementproduktion. Regeringen har haft direkt påverkan genom sitt beslutsfattande när det kommer till avslag på ansökan om kalkbrytning. Det har drabbat såväl kalkbrotten i som Nordkalk på . Min fråga är helt enkelt: Vad har regeringen haft för plan rörande svensk cementförsörjning, och har den planen förändrats på något sätt? 93 Miljö- och klimatminister (MP): När det gäller Cementas tillstånd är det en situation som inte har uppstått genom regeringens agerande – det är viktigt att hålla i minnet. Det har varit en prövning på samma sätt som alltid görs av industriinvesteringar, och Cementa klarade inte av att leverera det underlag som domstolen krävde. Då hamnade vi i en exceptionell situation, som regeringen nu ägnar både tid och kraft åt att lösa och hantera. Vi vill ju göra en omställning till hållbarhet, till att minska vår klimatpåverkan, men också, såklart, till att se till att alla industrier faktiskt uppfyller de lagkrav som ställer. Man måste också se till att det finns rent vatten och ren luft och att man driver sin verksamhet på ett hållbart sätt. När det gäller Nordkalk är det lätt för och alla andra att se att det är ett producerande bolag. De producerar fortfarande kalk i sin verksamhet. Man ska faktiskt också visa hur verkligheten ser ut. Det är inte så att regeringen har förhindrat någon sådan verksamhet. Däremot hjälper vi, genom till exempel Fossilfritt färdplaner, cementindustrin att ställa om till att bli en hållbar industri. 94 (S): Min fråga riktar sig till Försvarsminister . Cirka 70 000 svenska kvinnor och män har i fredsbevarande syften tjänstgjort i militära insatser i ett sextiotal länder . Till dessa modiga svenskar kan kopplas över en halv miljon nära anhöriga. Det är anhöriga som också de gjort stora uppoffringar för att främja fred, frihet och demokrati runt om i världen. Det är personer som offrat mycket av sitt privata liv för att vi alla ska få leva i en bättre värld. Vi är alla, som enskilda personer och som nation, skyldiga dessa personer stort tack. Våra veteraner ska alltid veta att de har samlade stöd. Jag vet också att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka stödet för våra veteraner. beslutade regeringen att man skulle gå vidare med arbetet för en samlad veteranpolitik genom utformandet av en nationell veteranstrategi. Min fråga till försvarsministern blir därför: Hur fortlöper arbetet med veteranstrategin, och när tror försvarsministern att vi kan ha en samlad veteranstrategi på plats? 95 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Strategin syftar till hur vi på ett bättre sätt ska ta till vara veteraners kompetens i samhället. Det handlar också om hur man följer upp veteraner, hälso- och sjukvård, psykisk hälsa, synen på anhörig- och medlemsorganisationer, erfarenheter av dagens veteranenhet med veterancentrum och veteransamordnare och villkoren för veteraner och forskning. Det är den typen av frågor det kommer att handla om. Veteranpolitiken är viktig, och den är självklart mer och mer aktuell genom de internationella insatser vi har. Arbetet med den nationella veteranstrategin förbereds nu i . Vi kommer också att involvera och landets veteranföreningar i det arbetet. Vi ska skyndsamt försöka komma igång med detta jobb. Däremot har vi ännu inte satt något slutdatum för den här utredningen. 96 (M): Jag har en fråga till miljö- och klimatministern om plastpåseskattens effekter. Skatten har slagit hårt mot hållbara matkassar som är tillverkade av återvunnen eller nedbrytbar plast, och försäljningen av avfallspåsar som är tillverkade utomlands har ökat. Det har även i medier rapporterats om att andelen lösa sopor i sopkärl har ökat eftersom färre använder plastpåsar och sorterar sitt avfall och fler slänger soporna rakt ned i kärlen. Det har lett till att en ökad mängd sopor fångas av vinden när kärlen töms. Det finns alltså en klar risk för mer plast i naturen efter skattens införande. Med anledning av detta önskar jag fråga miljö- och klimatministern om han är nöjd med skattens effekter och om regeringen avser att fortsätta med plastpåseskatten, vars effekt riskerar att vara att det blir mer plast i naturen. 97 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en väldigt viktig fråga och för engagemanget mot nedskräpning! Det är ett engagemang som jag har saknat i denna kammare. Jag hoppas verkligen att vi kan arbeta tillsammans mot detta miljöproblem. Däremot är det ett väldigt stort problem. Vi vet att plastföroreningar i våra hav ökar och att om vi inte ändrar den riktningen kommer det om mindre än att vara mer plast än fisk i haven. Det måste mötas med många olika insatser. Därför har ett hundratal länder runt om i världen antingen haft förbud mot plastpåsar eller haft olika former av ekonomiska styrmedel, som plastpåseskatten. Det är också någonting som EU kräver av oss. Vi har ett krav på EU-nivå att vi måste minska användningen av plastpåsar. Det gäller för alla EU-länder. Man har valt olika vägar. Platspåseskatten har också lett till att vi har minskat användningen av plastpåsar. Det är ett steg i rätt riktning, som jag ser det. Men det är långt ifrån det enda som behövs. Vi behöver göra betydligt mer för att minska plastnedskräpningen, för den är ett stort miljöproblem. 98 (SD): Det är brist på undersköterskor inom äldreomsorgen som allt fler äldre behöver vård. Att göra yrket attraktivt är viktigt, men då måste man kunna erbjuda en bra arbetsmiljö. Då är införandet av så kallade delade turer helt fel väg att gå. är delade turer vanligast i socialdemokratiskt styrda kommuner, där man ofta har stora underskott i driftsbudgeten av helt andra orsaker. Då väljer man i vanlig ordning att minska på personal inom bland annat vården och omsorgen. Statsbidrag som skulle kunna användas till äldreomsorgen används i stället för att täppa till underskott, ofta kopplat till bland annat en extrem invandringspolitik. tillsatte regeringen en nationell samordnare som fick uppdraget att främja en god arbetsmiljö inom kommunalt finansierad vård och omsorg. Man kan tydligt konstatera att man misslyckats med sitt uppdrag då kommuner nu inför delade turer i stället för att avveckla dem. Min fråga går till arbetsmarknadsminister : Är ministern nöjd med regeringens arbete mot dåliga arbetsförhållanden inom äldreomsorgen i våra kommuner? 99 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för en mycket viktig fråga kring hur vi kan förstärka och förbättra arbetsvillkoren för alla dem som jobbar inom äldreomsorgen och faktiskt inom välfärden! Det är en väldigt viktig utgångspunkt för regeringen. Det regeringen har gjort är att vi har tillfört väldigt mycket resurser till välfärden och sett till att äldreomsorgen och dess personal får bättre förutsättningar. Vi har genomfört tillsynsinsatser via till exempel och påtalat de brister som finns. Detta är en viktig del av den strategi som jag presenterade tidigare . Fackets viktiga roll här kan inte nog understrykas. Det handlar om att vi säkerställer starka fackliga organisationer som tillsammans med arbetsgivarna kan förbättra villkoren. Det är en viktig del av den svenska modellen. 100 (M): Den svenska arbetslösheten har ökat oroväckande , och är ett av de länder som lyckats allra sämst under pandemin. har bara tre EU-länder högre arbetslöshet än . Vi har också högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Det är något som har hänt, sedan vi gick med i EU 1995. Vi har också rekordhög långtidsarbetslöshet. Under den moderatledda alliansregeringen hade högst sysselsättningsgrad i hela EU, och detta gällde även under finanskrisen. Denna topplacering har vi behållit fram till . halkar ned även i denna statistik. –2020 hade den näst sämsta utvecklingen när det gäller sysselsättning av alla länder i EU. Och i de senaste siffrorna från är inte längre bäst i EU när det gäller sysselsättning heller. Vad tror arbetsmarknadsministern är förklaringen till att allt har gått åt fel håll på svensk arbetsmarknad , alltså under dagens regering? 101 Arbetsmarknadsminister (S): ligger i topp bland EU-länderna när det gäller sysselsättning. Skulle ligga på det snitt som finns i EU skulle 450 000 färre människor ha gått till sitt arbete denna torsdag. Det innebär inte att regeringen är nöjd, och det är därför som vi också vidtar väldigt kraftfulla åtgärder i budgeten och både satsar på den aktiva arbetsmarknadspolitik som vi vet fungerar och tillför nya verktyg i Arbetsförmedlingens och den aktiva arbetsmarknadspolitikens verktygslåda. Jag vill avsluta med att säga att vi inte skapar fler jobb genom att skära ned på arbetsmarknadspolitik eller på de stöd som arbetssökande får. Det är också viktigt att ha en stark, väl fungerande arbetslöshetsförsäkring. Där skulle verkligen behöva komma upp på banan. 102 (SD): Regeringens klimatpolitik är ambitiös, diplomatiskt sagt, och statsrådet aviserade att hon vill förbjuda alltifrån bensinbilar och flygplan till den betong som är helt nödvändig för att bygga till exempel vindkraftverk. som regeringen vill påtvinga oss hutlösa energipriser och avfolka landsbygd har man dock fattat ett beslut om att använda svenska skattepengar till att bygga nya motorvägar och uppgraderade flygplatser i via EU:s så kallade återhämtningsfond. Det här är ett beslut som inte riktigt rimmar med klimatpolitiken i övrigt. Andelen elbilar i är för övrigt . Jag vill därför fråga Per hur det kan komma sig att klimatmålen kräver att vi slutar att köra bil och flyga här men tillåter att vi finansierar mer bilkörning och mer flygande i andra länder. 103 Miljö- och klimatminister (MP): gör inte en korrekt redovisning av vare sig regeringens eller politik. Det var väldigt mycket förvanskande. Det är ju rent nonsens att vi skulle ha föreslagit att vi ska förbjuda betong. Det är någonting som är helt taget ur luften. Däremot vill vi att man ska kunna fortsätta att köra bil i hela , i tätort och också på landsbygden, men att man ska kunna göra det med förnybara svenskproducerade bränslen i stället för importerad olja från till exempel eller för den delen med el. ligger bäst till i EU när det gäller att introducera elbilar, och var fjärde bil som säljs nu är en elbil. kanske också har missat att det pågår en skärpning av miljöpolitiken även i EU. Man har antagit nya ambitiösa miljö- och klimatmål. röstade föga förvånande nej till det, det vill säga man vill ha lägre ambitioner. Man vill inte göra så mycket. Man bryr sig helt enkelt inte om vare sig miljö- eller klimatproblem. Det är någonting som jag beklagar. har däremot varit pådrivande för att omställning ska ske i hela EU. Frågestunden var härmed avslutad. § 9 (forts. från § 7) Svar på interpellation 2020/21:884 om konvertering av utländska betyg 104 (M): Som jag sa precis före pausen finns det 660 000 svenskar som arbetar utomlands i världen. Vi vill att de ska tala väl om , om svenska regler och om svenska system. De är goda ambassadörer för allt det vi behöver genom att sprida bilden av som ett gott land att leva i. Därför blir det så absurt, fru talman, med betygssystemet och konverteringen av utländska betyg när vi förhoppningsvis får familjerna att flytta hem till , vilket vi verkligen vill. UHR, som gör den här konverteringen eller omvandlingen av utlandssvenska ungdomars betyg, säger att det är regeringen som har gett UHR i uppdrag att bedöma betyg från utlandet så att dessa blir likvärdiga och rättvist bedömda. Målet ska vara att alla som söker en utbildning i ska ha samma chans att antas, oavsett från vilket land man har sina betyg. Problemet är dock att av alla svenska ungdomar som har gått motsvarigheten till gymnasium i var det som hade A, alltså högsta betyg, i alla ämnen. I svenskt gymnasium däremot, bland våra svenska ungdomar, är det som har högsta betyg i alla ämnen. Med anledning av regeringens uppdrag säger då UHR att utan en justerad värdering av utländska betyg skulle elever som har gått i den svenska gymnasieskolan kunna få svårt att konkurrera om platserna på populära högskoleutbildningar. Men, fru talman, vi har 400 000 högskoleplatser, och jag tror att det är ungefär 1 000 elever som har studerat utomlands och sedan söker till svensk högskola. Skulle det verkligen vara ett problem att ett stort A i alla ämnen i faktiskt motsvarar ett stort A även i ? Är det verkligen rimligt att göra som vi gör i och räkna ned deras betyg bara för att det i annat fall skulle vara procentuellt sett fler som kom in på amerikanska betyg än på svenska? Det här är ett helt orimligt sätt att tänka. Ett stort A i alla ämnen i måste vara ett stort A i alla ämnen även i . Därför skulle jag vilja höra vad statsrådet anser. Själv tänker jag att de svenskar som väljer att flytta med familjen för att arbeta i kanske faktiskt inte motsvarar genomsnittet i en svensk skola. Det kanske inte är så onaturligt att många från de familjerna har högsta betyg i och att det därför är riktigt att räkna ned. Det kan faktiskt vara så att det är högskoleutbildade föräldrar som väljer att bo i . Säkerligen är familjerna ambitiösa och strävar efter det bästa i skolan. Jag undrar hur statsrådet ser på de här frågorna, för jag tycker själv att det är djupt olyckligt. Vi har utlandssvenskar som kan tala illa om och som inte vill flytta tillbaka utan väljer att bo kvar i de länder de bor i, just för att de riskerar att bli ojämlikt behandlade om de flyttar tillbaka till . 105 Statsrådet (S): Människor ska tala väl om . Människor rör sig över världen och mellan länder av olika skäl. Det är bra. Man ska kunna leva, bo och studera på olika platser i världen för att bygga sig starkare för framtiden. Det gäller inte minst unga människor. Men just av den här anledningen, att vi vill att människor ska tala väl om och att man ska behandlas med likvärdighet, tycker jag faktiskt inte att det är som ska bestämma om ett stort A i motsvarar ett stort A i det svenska betygssystemet. Jag tycker att vi har en god ordning, där vi har en expertmyndighet i form av UHR som är bäst lämpad att göra bedömningen när det gäller meritvärderingen av utländska betyg. Det innefattar att bestämma hur betyg från en utländsk utbildning ska värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i .