prot · H80984 · 2021-02-25 00:00:00 — Alla typer av fordon måste ingå i den klimatomställning som vi har. Det är problem med just tyngre bilar – de kanske inte finns i tillräcklig utsträckning på elbilsområdet. Därför behövs denna typ av stimulans. Det blir märkligt att undanta vissa bilar och vissa fordon från detta. Det är ändå så att nybilsförsäljningen av miljöbilar har ökat väldigt mycket. Sedan går det aldrig att dra en rak linje mellan orsak och verkan och säga exakt vilka åtgärder som styr. Men det är osannolikt att bonus–malus-systemet inte skulle ha effekt. Jag kan nog säga att det har effekt. 22 BORIANA (M) replik: Tack, , för svaret! Jag själv tycker att det är omoraliskt att ha ett system som slår mot dem som verkligen behöver samhällets stöd och hjälp. Visserligen får man max 40 000 för att ha en bil som är handikappanpassad, men straffbeskattningen på en sådan bil är upp till 70 000 utslaget . Man går alltså minus. Jag tycker också att det är väldigt märkligt att säga: Ja, men det är bara nya bilar som berörs. Ska inte funktionshindrade människor kunna ha nya bilar, moderna bilar och framför allt miljövänligare bilar? Vi vet att tekniken utvecklas. Bilarna blir bättre och bättre. De blir miljövänligare och släpper ut mindre. Alla ska kunna ha tillgång till dessa bilar, även människor som sitter i permobil och som är beroende av detta. Till skillnad från har jag fått uppgifter om att försäljningen av nya lätta lastbilar och minibussar har minskat , när förändringen blev känd. Jag vill vädja till och att se över detta så att man inte bestraffar funktionshindrade eller andra som är beroende av en större bil. 23 (S) replik: Självklart ska alla som köper en ny bil komma i åtnjutande av bonussystemet, och som jag sa förut är ju bonussystemet under utredning. Det kommer ett nytt förslag i budgeten till 2022. Självklart måste man titta på alla typer av effekter som systemet har fått. Det är det som är så bra med just det här bonus–malus-systemet att det faktiskt anpassas , och är det den typen av signaler som Boriana nämner måste det kanske också tas i beaktande när man tittar på detta. Man måste ändå säga att bonussystemet har haft en positiv effekt på försäljningen. Sedan behövs det definitivt mer stimulans när det gäller de tyngre bilarna, och jag håller verkligen med om att alla ska kunna köpa en ny bil och komma i åtnjutande av bonussystemet. Förhoppningsvis utvecklas också fordonsflottan till att omfatta även billigare elbilar så att fler kan köpa och använda sådana. Vi måste nämligen ställa om. Det är helt enkelt oerhört viktigt. Vi ligger inte i fas när det gäller koldioxidutsläppen från transporter. Vi måste göra mer, och de system vi har måste kontinuerligt anpassas. 24 (C): För att nå målet att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter till 2030 jämfört med och att nå nettonollutsläpp av växthusgaser behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas rejält. Den proposition vi diskuterar är ett av flera steg på vägen. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet De styrmedel vi bland annat använder för att nå dit – koldioxid- och energiskatter på drivmedel – sätter ett pris på utsläppen och på vår energianvändning. De här skatterna är teknikneutrala och följer principen om att förorenaren ska betala. Dock vill jag understryka att som med alla styrmedel måste vi se till att det faktiskt finns valmöjligheter. Vi kan inte styra medborgarna mot något som inte finns. Alltså är det oerhört viktigt att skapa incitament för produktion av till exempel biodrivmedel och att det ska finnas i hela landet. Reduktionsplikterna och nämnda bränsleskatter är centrala styrmedel för att nå målsättningen om nollutsläpp. Bonus–malus-systemet är ett komplement till dessa och syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. Det vill säga, vi styr mot val av fordonsteknik och inte lika mycket val av bränsle vid pumpen. För att klara klimatutmaningen och omställningen behöver fler människor och företag köpa energisnåla och effektiva bilar. Att du därför får en bonus om du köper en miljösmart bil och får betala en extra avgift om du väljer en sämre är en princip som de flesta kan enas kring. Det drabbar inte heller den med små marginaler som skulle få det tufft om bensinskatterna höjdes radikalt. Det har varit och är många tekniska frågor i hanteringen av det här systemet. En del fungerar bra, en del dåligt. Det leder uppenbarligen till att vissa drabbas mer ekonomiskt än andra. Inget system kan täcka allt. Det är därför vi har både bränsleskatter, miljöbilsbonusar och miljölastbilspremier. Dagens bonus–malus-system är som sagt var i första hand ett stöd till teknikskifte i fordonsparken, medan incitament för att tanka förnybart sker via styrning på bränslesidan. Vi ska komma ihåg att det var dagens regering som införde dagens bonus–malus-system , och det är regeringens bonus–malus-system som är grunden till det system och den faktiska problematik som också finns kvar . Vid förhandlingar har vi fått lappa och laga i det befintliga. Några av ingångar i förhandlingarna av revideringen av bonus–malus har varit de nämnda. Exporten av bonusbilar till utlandet måste hanteras, eftersom det underminerar systemet. Vi måste stärka konsumentinformationen med krav på att bilförsäljare tydliggör bonusnivån till kund för att möjliggöra medvetna val. Vi vill införa fler kontrollstationer för översyn av systemet. Vi vill höja bonusdelen. Vi vill se som högsta bonus till nollutsläppbilar. Det är ett bra incitament. Vi vill förlänga malus från tre till , vilket också en del av remissinstanserna har pekat på. Med fler som kör på el eller förnybara drivmedel som etanol, gas eller HVO minskar också vår import av fossil olja. Det är inte bara bra för klimatet utan också för vår säkerhet. Vi kan skapa jobb och företag här i i stället, på landsbygden, om vi stöttar en inhemsk produktion av klimatsmarta, förnybara drivmedel. Enligt januariavtalet ska bonus–malus-systemet förstärkas och förenklas . Jag håller med i kritiken om att det vi gör nu faktiskt enbart handlar om att förstärka den. Vi förenklar den inte , vilket framgår tydligt i propositionen. Jag tycker att det är beklagligt. Jag tycker att det skulle ha gjorts samlat, i samma veva. Det blir mer lättförståeligt, mer hanterbart och lättare att kommunicera. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Det är också vad ett flertal remissinstanser önskar: en översyn av bonus–malus-systemets effektivitet och även en samlad översyn av alla styrmedel som berör personbilar, däribland reduktionsplikt, förmånsbeskattning och koldioxidbeskattning. Även utbyggnad av laddinfrastruktur i hela landet lyfts fram. Detta är viktiga frågor som jag skulle vilja behandlades gemensamt. Det är, återigen, det här som är kärnan i styrmedlen. Ska vi styra måste medborgarna kunna välja. Det är en viktig punkt i fortsatta förhandlingar med regeringen. Vi har försökt att lösa situationen i förhandlingarna med regeringen för de lätta lastbilarna samt för husbilar, där få alternativ finns. Vi har dock inte fått alla partier med. Grunden för problematiken är återigen regeringens bonus–malus-system. Utmaningen för vissa kategorier av köpare, exempelvis av lätta lastbilar och husbilar, är att det i princip inte finns några bonusfordon att välja på. Återigen är vi fast övertygade om att ett sådant här beslut skapar incitament för att producera och komma med nya tekniska innovationer så att marknaden ökar på detta område. Det sägs ibland att det bara är bilar i staden som vinner på bonus–malus. Jag håller inte riktigt med om det. Ofta beror det på att bilar som leasas till exempel är skrivna på juridiska personer som oftast har sitt huvudkontor i eller i storstäder. Därför blir detta missvisande. Många av dessa bilar används ju ute i landet, på landsbygden. har lämnat kritik och mäter det här förslaget mot att till exempel höja bensinskatten, vilket vi menar slår mycket, mycket hårdare mot den enskilda. När det gäller exportfrågan ska bonusen enligt regeringens förslag stanna hos den första ägaren. Det blir den första ägaren som måste se till att bilen inte exporteras , även om denna har sålt bilen vidare. Detta skapar ett onödigt regelkrångel och går emot januariavtalets skrivning om att systemet ska förenklas. Enligt förslaget ska också bonusen återbetalas om bonusbilen exporteras. Det är bra. Men förslag går ut på att bonusen ska följa bilen vid vidareförsäljning. På så sätt blir det befintlig ägare som blir återbetalningsskyldig om bilen exporteras. Med detta yrkar jag bifall till propositionen. (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 25 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , försvarsminister , kultur- och demokratiminister och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 26 (M): Arbetslösheten är skyhög och fortsätter att öka. tillhör nu strykklass – bara , , och har högre arbetslöshet än vi. Coronakrisen är bara en liten del av förklaringen till detta. Redan före var arbetslösheten i en av EU:s absolut högsta, trots Löfvens löfte om motsatsen. var dessutom det enda landet där arbetslösheten hade ökat , då tillträdde som statsminister. Trots en kris på arbetsmarknaden utan motstycke, fru talman, har arbetsmarknadsministern inte lämnat och planerar heller inte att lämna en enda proposition om att bekämpa arbetslösheten. Inte en enda. Hur kan rättfärdiga detta? Man lämnar ärligt talat våra arbetslösa åt sitt öde. 27 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för frågan! Regeringen vidtar kraftfulla åtgärder för att säkerställa både jobb och ekonomi och satsa på välfärd och klimatomställning. Vi har en budget med över 100 miljarder i satsningar som både löser samhällsproblem och bidrar till jobb. Bedömningen är att regeringens budget kommer att bidra till 75 000 arbeten. Utöver det satsas väldigt stora resurser, 9 miljarder, inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. 28 (M): Det här är ju inte svar på mina frågor över huvud taget. är det ett faktum att arbetsmarknadsministern inte har lagt fram någon proposition och heller inte avser att lägga fram någon proposition som handlar om att bekämpa arbetslösheten. Om hade legat på EU-snittet vad gäller arbetslöshet hade vi haft 42 miljarder mer att satsa på välfärden. Det motsvarar bland annat drygt 60 000 intensivvårdssjuksköterskor, något som definitivt hade behövts i dessa tider. Det här duger inte, fru talman. 29 Arbetsmarknadsminister (S): ligger högt i arbetslöshet i jämförelse med andra EU-länder. Vi vet dock att under en pandemi är det vanskligt att jämföra arbetslöshetsstatistik. Något som också är intressant att titta på är senaste statistik, den för kvartal tre 2020. Där visar det sig att ligger i topp när det gäller sysselsättning. Vill man titta också på de aspekterna och se de ljuspunkter som faktiskt finns kan man se att om skulle ligga på EU-snittet i sysselsättning skulle vi ha 450 000 färre jobb i landet. 30 (SD): Just nu pågår en förhandling mellan EU:s lagstiftande parter om ett bindande direktiv om minimilön. Direktivet kan få väldigt allvarliga konsekvenser för och för vår modell för lönesättning. Regeringen har från början sagt att man försöker kämpa mot det här direktivet, men frågan hur trovärdig man är tycker jag är ganska intressant. röstade om en resolution om den här frågan. Resolutionen ställer sig tydligt bakom förslaget om direktiv för minimilöner. De svenska socialdemokraterna valde att rösta för den här resolutionen. De valde dessutom att inte rösta mot någon av dess delar, vilket man kan göra. Jag skulle därför vilja fråga hur trovärdigheten i regeringens motstånd påverkas av det faktum att det ena regeringspartiets egna Europaparlamentariker röstar för direktivet i . 31 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för din fråga! Det råder inget som helst tvivel om var det socialdemokratiska partiet eller regeringen står. Jag tycker att det är väldigt viktigt, det vi har gjort nu bland samtliga partier i denna kammare. Dessvärre avvek och senast vi skulle formulera en ståndpunkt i denna viktiga fråga för . Vi är helt överens – regeringen, parterna på den svenska arbetsmarknaden och självklart de socialdemokratiska Europaparlamentarikerna – om att vi inte vill se något direktiv om minimilöner. Vi värnar den svenska modellen och kommer att jobba in i kaklet för att säkerställa den svenska partsmodellen. 32 (SD): Ni jobbar ända in i kaklet. Om vi ska vara ärliga här, vilket jag tycker att vi ska vara, kan man säga att man jobbar ända in i kaklet för att stoppa ett direktiv om man inte ens orkar ringa och be de egna partikompisarna att rösta mot direktivet? Kan man verkligen säga det? 33 Arbetsmarknadsminister (S): Det här blir ju lite pinsamt, när vi allihop vet hur intensivt vi arbetar för att se till att vi inte får något direktiv på plats som utmanar den svenska partsmodellen. stod jag värdinna för ett viktigt möte där vi samlade likasinnade EU-länder för att jobba tillsammans för att i första hand få rådets rättstjänst att komma med sitt yttrande och ställa krav på det portugisiska ordförandeskapet om att inte inleda förhandlingar förrän detta har klargjorts. Användningen av statligt riskkapital 34 (C): Min fråga går till minister och handlar om statligt riskkapital. Grönklittsgruppen, som har sin bas i norra , är en framgångssaga med sina tre ben i camping, skidåkning och temaparker. Man har gått från till i omsättning . tänker Inlandsinnovation, som är statens riskkapitalbolag, lämna gruppen och göra en exit. Denna exit är fel på flera sätt. För det första görs den under en pandemi, och för det andra riktar den sig mot ett norskt riskkapitalbolag som vill stycka upp Grönklittsgruppen i flera delar. ligger huvudkontoret i glesbygden. Den tilltänkta köparens kontor ligger i . Jag tänkte fråga ministern och regeringen om man tycker att detta är ett ansvarsfullt sätt att avveckla det statliga riskkapitalet, vilket var en del av riksdagsbeslutet . 35 Utbildningsminister (S): Saminvest styrs, precis som alla andra aktiebolag, utifrån aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen finns det en tydlig uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning. Den här typen av beslut om investeringar och avyttringar är frågor för och ledning, inte ägarfrågor. Därför blir det tyvärr omöjligt för mig eller någon annan ledamot av regeringen att kommentera eventuellt pågående transaktioner. Jag får tyvärr hänvisa eventuella frågor till Inlandsinnovation och Saminvest, som är de som fattar besluten. Vi följer lagen. 36 (C): Tack, ministern för svaret! Det är detta som blir ett moment 22 – Inlandsinnovation och Saminvest skyller på regerings- och riksdagsbeslut, och regeringen skyller på Saminvest. Resultatet blir att det försvinner en massa jobb och entreprenörskap från landsbygden. Syftet med Inlandsinnovation var att skapa lokal utvecklingskraft, att skapa lokalt entreprenörskap och framför allt att skapa arbetstillfällen. På grund av att vi inte vågar tala klartext händer ingenting. 37 Utbildningsminister (S): och jag har många saker gemensamt. Vi är bördiga från och bryr oss om jobb, företagande och välfärd i den trakten. Men vi bryr oss också om att följa lagar och förordningar, och när aktiebolagslagen gäller för den här typen av verksamhet måste vi alla respektera det. Skidresor och stängning av skolor 38 (V): Jag har en fråga till utbildningsminister . har vi haft en pandemi där väldigt många människor har drabbats och en hel del har förlorat sina liv. Vi vet att detta också har inneburit stora svårigheter för svensk skola att upprätthålla den standard som vi alla är överens om att svensk skola ska kunna upprätthålla. har vi fått besked om att ett antal regioner rekommenderar att skolorna stängs med hänvisning till att skidresenärer under sportloven är mer prioriterade. Jag undrar helt enkelt: Vad tar utbildningsminister för ansvar när det kommer till att faktiskt prioritera skolan före att den övre medelklassen i ska kunna åka på sina skidresor under sportlovet? För visst är vi väl överens om att skolan, kunskap och bildning är viktigare skidor, som jag också älskar? 39 Utbildningsminister (S): Låt det inte råda någon som helst tvekan om att skolan är viktigare än skidresor! I ska skolan vara det sista vi stänger och det första vi öppnar när vi måste införa restriktioner i en pandemi. I har vi, till skillnad från många andra länder, kämpat oerhört hårt för att hålla våra skolor så öppna som möjligt. Det har inneburit ett hårt arbete för elever, lärare, rektorer och annan personal i skolan. Vi ska fortsätta detta hårda arbete, och vi ska stötta eleverna, lärarna och den övriga personalen. Låt det inte råda någon som helst tvekan om att skolan går först! 40 (V): Anledningen till att jag ställer denna fråga är att jag faktiskt har varit överens med regeringen hela vägen om att vi ska försöka att hålla skolorna öppna så mycket som möjligt. Det har vi också gjort, och det ska vi vara stolta över. Men när vi står inför en situation där vi ser att skolor redan har stängt och att skolor kommer att få stänga räcker det inte med några fraser härifrån talarstolen i , utan då är det handling som krävs. Regeringen måste sätta ned foten – är det skolan eller skidresorna som är det viktiga? har man inte gjort det. 41 Utbildningsminister (S): Jag upprepar gärna det jag redan har sagt: Skolan går först. I den mån man från regionala smittskyddsmyndigheter rekommenderar att skolan går över på distans sker det för att värna om smittskyddet och se till att smittan inte sprids. I den mån som det behövs ytterligare verktyg för att de regionala smittskyddsmyndigheterna, eller vi alla ska kunna upprätthålla reglerna kommer regeringen att vidta de åtgärderna. Stöd till nystartade företag 42 (KD): Vi är mitt uppe i en pandemi, och regeringen har beslutat om en rad olika företagsstöd i syfte att underlätta för de företagare som verkligen har drabbats. Det finns också företag som startades under föregående år inom branscher som är mer utsatta än andra och som faller utanför stödsystemen då de inte har något stöd alls och där jämförelsemånaderna saknas. Det införs restriktioner som i princip innebär näringsförbud, och det finns inga stöd att få. blir den enda lösningen att gå i konkurs, vilket drabbar arbetsmarknaden när jobb går förlorade. Min fråga går till arbetsmarknadsminister : Vad gör regeringen för att arbetslösheten inte ska breda ut sig i ännu större utsträckning när bland andra nystartade företag inte får del av något stödsystem över huvud taget? (TREDJE VICE TALMANNEN: Det blir i stället utbildningsminister som svarar eftersom frågan handlar om ett allmänt stödsystem.) 43 Utbildningsminister (S): Ursäkta veligheten här i talarstolen! Vi befinner oss, precis som frågeställaren sa, mitt i en pandemi som har inneburit mycket stora ansträngningar för hela vårt samhälle. Med stöd har regeringen beslutat om stödpaket för företag och jobb som saknar motstycke i vår moderna historia. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen oerhört noga och att ha samtal och kontakt med olika intressen som representerar företagarna för att säkerställa att vi kan se till att jobb inte går förlorade och att företag och livsverk inte går till spillo. Vi befinner oss dock i en mycket ansträngd situation. Vi följer situationen oerhört noga och kommer att fortsätta att göra det. 44 (KD): Jag tackar för svaret, även om det inte var svar på den fråga jag ställde. De olika företagsstöden från regeringen har ju utformats och förlängts under resans gång. Det finns väldigt mycket kvar att göra för att se till att stöden når företagen. Är det inte uppenbart att det påverkar arbetsmarknaden i negativ bemärkelse när företag kan drivas och när jobb går förlorade? Ser man detta samband, och vad görs konkret från regeringen? Denna fråga är mycket allvarsam. 45 Utbildningsminister (S): Jag ska svara på frågan. Självklart ser regeringen, som alla andra, att jobb kan påverkas om det är så att företag har problem, och att företag har problem i den pandemi vi befinner oss i är alldeles uppenbart. Jag har tappat räkningen på alla de ändringsbudgetar som regeringen har gått till med, och jag har tappat räkningen på alla de miljardpaket som regeringen har presenterat och fått ja till. Vi kommer att fortsätta att se till att vi kan stötta företagande och jobb i denna oerhört svåra kris. Arbetslöshet och segregation i utanförskapsområden 46 (L): Jag har en fråga till statsrådet . I landets utanförskapsområden är arbetslösheten mer än dubbelt så hög och andelen som lever med försörjningsstöd mer än så hög som i övriga . Medianinkomsten är låg, och skillnaden i inkomst mellan kvinnor och män är större än i resten av . Utan förebilder i både kvinnor och män som arbetar går bidragsberoendet i arv. Som om inte detta vore nog slår pandemin än hårdare mot dessa områden. Situationen är avsevärt sämre för utrikes födda, då exempelvis de näringar som skapar jobb för dem drabbas hårdast. Det är därför vi liberaler har startat Förortslyftet. ska det inte finnas några utsatta områden. Vi behöver stärka tryggheten, möjligheterna och friheten för de över en halv miljon människor som bor i dessa områden. Min fråga är hur regeringen tänker bryta segregationen i de utsatta områdena när det gäller arbetsmarknaden. 47 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för frågan! Det här är ett mycket viktigt område där regeringen, Liberalerna och tillsammans har förmånen att arbeta med att utveckla arbetsmarknadspolitiken. Som en viktig del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, som kommer mycket väl till del inte minst i de områden som här nämns, finns bland annat en nysatsning som handlar om ett intensivår. Men det som är kanske allra viktigast är att skapa förutsättningar för en varaktig försörjning genom att lyfta utbildningsnivån. Där har vi ett gemensamt stort och viktigt uppdrag att skapa förutsättningar för kvinnor och män att försörja sig själva. 48 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Ja, vi gör en hel del inom ramen för januariavtalet. Men jag hade också gärna velat höra vad regeringen skulle vilja göra mer i den här frågan. För Liberalerna är det självklart att fler måste komma i arbete och försörja sig själva och sina familjer. Det handlar också om att investera i de skolor där behoven är som störst, precis som statsrådet sa. Det handlar också om att försvara allas rätt till trygghet oavsett var man bor i landet. Därför anser Liberalerna att det inte ska finnas några områden som klassas som utsatta . 49 Arbetsmarknadsminister (S): En väldigt viktig åtgärd som vi har kunnat utveckla under pandemin är att människor som inte har ett arbete får möjlighet att studera med bibehållen ersättning. Vi har också i regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen gett ett uppdrag att se till att fler övergår till reguljär utbildning. Det här är viktigt, för bland dem som är utan egen försörjning och är långtidsarbetslösa saknas ofta den grundläggande gymnasieutbildningen. Det här är en mycket viktig åtgärd, inte minst i utanförskapsområdena. Situationen för arbetspendlare till 50 (S): Min fråga är till arbetsmarknadsministern. införde den norska regeringen ett inreseförbud mot och . Då försvann också undantaget för gränsarbetare. 6 000 svenska arbetspendlare kan nu inte ta sig till sina jobb och riskerar att stå utan lön när gränsen fortsätter att vara stängd. Vi har haft en lång tradition av arbetspendling inom , och före pandemin var det självklart att betrakta våra grannländer som en lika självklar arbetsmarknad som .