prot · H809138 · 2021-06-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som ledamot i . Förste vice talmannen förklarade vald till § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:772 Interpellation 2020/21:772 ansvar för giftigt avfall i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Per (MP) Interpellation 2020/21:774 Interpellation 2020/21:774 Patent och immaterialrättsskydd på vaccin mot covid-19 av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. betänkande 2020/21:JuU29 1 (S): Vi har att debattera justitieutskottets betänkande om terrorism, och jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 15. Jag skulle vilja påstå att alla demokrater tar arbetet mot terror, våldsbejakande extremism och radikalisering på högsta allvar. Så även i denna kammare. De separatistiska, våldsbejakande och odemokratiska ideologierna måste bekämpas. Våra värderingar är inte under förhandling i den här kampen. De är snarare själva orsaken till att vi kämpar. Regeringens nationella strategi mot terrorism ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på området, både nationellt och internationellt. Syftet är att skapa en tydlig struktur för det arbete som krävs för att motverka terroristbrottslighet. I strategin betonas vikten av samverkan och en tydlig uppföljning av det arbete som görs. Arbetet delas in i tre områden: förebygga, förhindra och försvåra. Utöver den nationella strategin utgör den senaste blocköverskridande överenskommelsen mot terrorism basen för det politiska arbetet framåt. Ett särskilt fokus i den nationella strategin ligger på området förebygga, och det förebyggande arbetet har också utvecklats och fått en permanent struktur. Ett nationellt center mot våldsbejakande extremism, CVE, inrättades 2018. CVE utvecklar det kunskapsbaserade och sektorsövergripande arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att ge behovsanpassat stöd till lokala aktörer. Flera myndigheter har haft uppdrag att utveckla kunskap och vägledning, till exempel Kriminalvården, , och . Dessa regeringsuppdrag har bidragit till att myndigheter och kommuner är bättre rustade till att både enskilt och med stöd av CVE arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism. I syfte att ytterligare utveckla insatser till individer som är involverade i våldsbejakande extremism eller som är dömda för olika brott har Kriminalvården, , och slutredovisat ett uppdrag om ett nationellt avhopparprogram för insatser till individer som vill lämna kriminella eller våldsbejakande miljöer. Det förslaget bereds nu inom . Kampen mot terrorismen är allas vårt ansvar. Flertalet av punkterna i den blocköverskridande överenskommelsen har genomförts. Mycket har gjorts, och mycket är på gång. Säkerhetspolisen och har fått kraftiga resursförstärkningar och dessutom uppdrag att utveckla sin samverkan. Det har blivit enklare för Säkerhetspolisen, militära underrättelsetjänsten och att dela information med varandra, och enklare för polisen att sätta upp övervakningskameror. Det nya tvångsmedlet hemlig dataavläsning trädde i kraft . Nykriminaliseringar har införts i form av bland annat den nya straffbestämmelsen om samröre med en terroristorganisation samt utvidgningar av straffbestämmelserna om utbildning, resa och finansiering kopplat till terrorism. Regeringen bereder förslag från den utredning som har sett över hela den straffrättsliga terrorismlagstiftningen och bland annat föreslagit flera straffskärpningar. Vi anser också att det är angeläget att kriminalisera deltagande i en terroristorganisation. Regeringen har därför gett en parlamentarisk kommitté i uppdrag att utreda möjligheten att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till terroristorganisationer. Kommittén föreslår en förändring på grundlagsnivå som ger möjlighet att besluta om lagstiftning som innebär en begränsning av föreningsfriheten när det gäller sammanslutningar som ägnar sig åt eller understödjer terrorism, som till exempel ett så kallat deltagandebrott. Den föreslagna ändringen föreslås träda i kraft . Proposition planeras till . Regeringen bereder förslag från betänkandet Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter, där det föreslås en ny lag som gör det lättare att utvisa kvalificerade säkerhetshot och skärpta straff för utvisade som trotsar återreseförbudet till eller bryter mot anmälningsskyldigheten. Ett stort antal åtgärder har vidtagits mot penningtvätt och finansiering av terrorism, bland annat mot bakgrund av EU:s penningtvättsdirektiv. Vikten av internationellt samarbete när det gäller brottsbekämpning har vi inte minst sett . Samarbetet inom EU är av största vikt även gällande terrorism. Ett omfattande arbete pågår för att stärka informationsutbyte och operativt samarbete mellan ansvariga nationella myndigheter. Europol och Eurojust spelar viktiga roller när det gäller att bidra med effektiva kanaler för att snabbt utbyta information om misstänkta terrorister. EU-samarbetet är också avgörande för att bekämpa cyberbrottslighet, terroristrelaterat innehåll på nätet och brottslighet där man använder ny teknik. Olagligt terrorisminnehåll som har spridits via värdtjänstleverantörer har varit en bidragande orsak till de terroristbrott som har begåtts samt den radikalisering som skett och den rekrytering som kunnat göras till terroristgrupper. Vi välkomnar förordningen om att förebygga spridning av terrorisminnehåll online som beslutades . Olagligt terrorisminnehåll ska inte förekomma online, och det måste motarbetas med kraft. Ett av de tillkännagivanden som utskottet föreslår gäller sanktionsmöjligheter i säkerhetsskyddslagen. Som framgår av handlingarna innehåller betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen förslag om att tillsynsmyndigheten i vissa fall ska kunna besluta om att en sanktionsavgift ska kunna åläggas en verksamhetsutövare som bryter mot bestämmelserna i lagen. En proposition är aviserad att lämnas till . Vi tycker alltså det, och en proposition är med andra ord på väg. Således finns det enligt vår uppfattning inte skäl för att ta något initiativ i frågan. Avslutningsvis, fru talman: är inget nytt begrepp eller en ny företeelse. Terrorism är inget statiskt. Den har förändrats från den terrorvälde, till flygplanskapningar och kidnappningar och till dagens självmordsbombare. Med det sagt är det oerhört viktigt att vi som lagstiftare ständigt utvärderar och vid behov också förändrar vår lagstiftning så att den möter upp även framtidens terrorist med det öppna samhällets fulla kraft. 2 (M): Vi debatterar nu justitieutskottets betänkande Terrorism, där ett stort antal motioner från allmänna motionstiden behandlas. Utskottet föreslår att gör fem tillkännagivanden till regeringen. Därutöver har vi moderater åtta reservationer. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 6 om kriminalisering av deltagande i andra våldsbejakande organisationer. har under drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. Det har främst rört sig om islamistiskt motiverad terrorism, men det har också förekommit attentat med exempelvis högerextrema agendor. Vi minns alla attentaten i och attentaten i och på Utøya 2011. har vi också sett flera attentat i bland annat i , och . Efter terrordådet på blev det tydligt att hotet från terrorismen är reellt även i . har en förhöjd terrorhotnivå. Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra sådana. Daish förmåga att leda och koordinera terrorattentat i västvärlden har försvagats, men det är troligt att de eller andra aktörer kommer att försöka återupprätta denna förmåga. Parallellt med detta har det också skett en successiv tillväxt av den våldsbejakande islamistiska miljön i , som främst är koncentrerad till socialt utsatta områden i större och medelstora städer. Historiskt har de flesta attentat som utförts i genomförts av personer som inte har tränat eller stridit med våldsbejakande grupper utomlands. Nationellt centrum för terrorhotbedömning gör därför bedömningen att om ett islamistiskt motiverat terrorattentat genomförs är det troligt att det utförs av en ensamagerande gärningsman eller av en mindre grupp som använder lättillgängliga medel. Vi moderater har medverkat till två överenskommelser mot terrorism, 2015 respektive 2017. Vi har enats över partigränserna om viktiga initiativ för att stärka säkerhet. Utifrån dessa har vissa åtgärder vidtagits av regeringen, men det återstår fortfarande mycket att göra för att skydda mot terrorism. Utskottet konstaterar bland annat att straffnivåerna för vissa brott inom terrorismområdet framstår som orimligt låga. föreslog i sitt slutbetänkande, som kom 2019, skärpta straff för flera terroristbrott. Vi anser dock att de föreslagna skärpningarna inte är tillräckliga. Säkerhetspolisen konstaterar exempelvis i sitt remissvar till utredningen att de föreslagna skärpningarna av maximistraffen för brott av normalgraden inte kommer att leda till någon skärpning vid straffmätningen. Säkerhetspolisen konstaterar också att även om utredningens förslag genomförs kommer i ett europeiskt perspektiv fortfarande att ha förhållandevis låga straff för terroristbrottslighet och att det därmed finns risk att kan framstå som en för terrorister. Regeringen behöver därför ta initiativ till ytterligare skärpningar av straffskalorna för terroristbrottslighet, och utskottet föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om detta. Lagen om särskild utlänningskontroll har diskuterats här i kammaren, och den har länge varit utsatt för hård kritik. Säkerhetspolisen har också i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen är otydlig, svårtolkad och svårtillämpad. Lagens brister har blivit tydliga då utländska medborgare som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot försätts på fri fot på grund av att det föreligger hinder för att verkställa utvisningarna. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och har bedömts utgöra allvarliga hot mot säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället. Det är en mycket olycklig konsekvens som många i , med all rätt, har reagerat starkt negativt på. En grundläggande uppgift för varje stat är att freda sina egna medborgare. I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017 förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll, men det tog regeringen att tillsätta den utredning som var en nödvändig förutsättning för att gå i mål med det. För ganska precis överlämnades utredningen effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter. Det tog från det att regeringen i terroröverenskommelsen lovade att se över lagen till dess att utredningen kom tillbaka. har gått, och regeringen har förvisso aviserat en proposition i närtid. Men det återstår att se när den kommer och vad den kommer att innehålla. utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer kunna hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Det är inte möjligt . Utredningen har gjort en gedigen översyn av lagstiftningen och föreslår också ett antal skärpningar, men vi anser att det inte är tillräckligt. Utredningen tog nämligen inte sikte på den typ av situationer där utvisningar inte kan verkställas, och det ingick inte heller i utredningens direktiv. Utskottet kräver därför återigen att regeringen tillsätter en ny utredning som belyser hur den typ av situationer där det föreligger verkställighetshinder kan hanteras på ett mer tillfredsställande sätt än . 3 (SD): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 14 om verkställighetshinder vid utvisningar av personer vid terrorhot. Terrorism har kommit att bli ett av största hot, och det har det blivit genom en explosionsartad tillväxt av våldsbejakande islamistisk extremism. På mindre än har antalet våldsbejakande islamistiska extremister ökat i vårt land från ett hundratal till att uppgå till ett par tusen individer som av Säkerhetspolisen bedöms ha både vilja och förmåga att begå eller medverka till terrorattentat. Det här hade vi kunnat undvika. Men såväl rödgröna regeringar som regeringar har valt att hylla allt vad invandring från islamistiskt präglade länder har inneburit. De har sjungit i valrörelser om att bygga fler moskéer i vårt land, dit sedan av skattemedel har slussats för att finansiera segregation och islamistisk extremism. Det är ingen vacker historia, fru talman, som vi nu tvingas leva med. sticker naturligt nog ut i både världen och när det gäller våldsbejakande islamistisk extremism. är det från mitten och partier vänsterut som är totalt förblindade, eller kallblodigt likgiltiga, när det gäller vilket terrorhot de fortsätter att bygga in i vårt land med sin politik. Vår tids värsta terrormördare, de så kallade svenska IS-terroristerna, har genom regeringens arbete kunnat resa till, delta i och mörda för Islamiska staten utan att träffas av någon ny kriminalisering eller straffskärpning från sida. När andra länder har satt hårt mot hårt mot sina islamister har den centerpartistiskt understödda socialdemokratiska regeringen rullat ut röda mattan för vår tids värsta terrormördare. De välkomnas nu hem till från kurdkontrollerade läger när kalifatet fallit. Sannolikt kommer ingen av dem att möta något straffansvar, och för dem som eventuellt gör det väntar korta straff. Och, fru talman, garanterat kommer ingen av dem att förlora sitt svenska medborgarskap, och garanterat kommer ingen att utvisas från vårt land. Det här kan vi inte bara låta passera. Det här måste få konsekvenser – politiska konsekvenser. Ska du som väljare acceptera att folkvalda beslutsfattare släpper in terrormördare som förklarat krig mot vår civilisation, förklarat krig mot vårt folk, förklarat krig mot vårt sätt att leva och applåderat terrorattentatet på här i ? Kan du som väljare acceptera att folkvalda beslutsfattare rullat ut röda mattan för dessa terrormördare? Kan du acceptera att folkvalda beslutsfattare tvingar dig att betala skatt för Islamiska statens terrormördares uppehälle i vårt land? Det svenska sveket i kampen mot Islamiska staten kommer med rätta i historien att tillskrivas samtliga partier som stöttat den socialdemokratiska regeringen. Samtliga röster på dessa partier framgent kommer att innebära en acceptans av mest IS-vänliga regering. Det, fru talman, hoppas jag att ingen av oss vill ha på sitt samvete efter nästa riksdagsval. måste likt andra länder klippa medborgarskap och utvisa terrorhot i en takt som vi aldrig sett förut. Vi måste börja granska skälen för verkställighetshinder som hindrar utvisningar, göra nya bedömningar generellt vid utvisningar och börja väga in säkerhet som en aspekt vid utvisningar. tar inte regeringen hänsyn till svenska liv och säkerhet när terrorhot ska utvisas. Vid minsta möjliga risk att terrorister ska en möta omild behandling i ett mottagarland behåller vår regering terrorhoten i vårt land. Ursäkternas tid för att inte utvisa terrorhot måste vara förbi. har inneburit och kommer att innebära en garanti för att vi ska gå längre än någonsin för att utvisa så många kriminella utlänningar som möjligt och givetvis dem som utgör ett terrorhot mot svenska liv och mot säkerhet. kan återigen bli ett tryggt land, men det kräver att vi alla rannsakar oss själva och väljer rätt regering i nästa val. Sätt terrorhot i slutna förvar! Utvisa dem på livstid från vårt land! Att detta möter ett motstånd från en centerpartistiskt understödd socialdemokratisk regering övergår mitt förstånd. 4 (C): Lagstiftning är ett trubbigare instrument än vad många tror. Lagarna är inga fjärrkontroller som kan bestämma hur människor agerar, och det öppna samhället har säkerhetsbrister mot dem som vill samhället ont. Icke desto mindre måste vi göra allt vi kan för att skydda oss mot ondskan som hotar oss genom våldsbejakande extremism och terrorism. Vi måste arbeta förebyggande med att täppa till praktiska säkerhetsluckor där sådana finns. Det kan handla om hur vi planerar våra städer och hur vi genom stadsbyggnad och gatumiljöer höjer säkerheten. Det kan handla om hur vi arbetar med människor som riskerar att radikaliseras och hur vi kan vända en potentiellt farlig utveckling innan det är . Det handlar också om att straffa den som begår urskillningslösa våldsbrott hårt – inte för att det förväntas avskräcka en motiverad terrorist från att begå dåd utan för att vi ser med så stort allvar på de vedervärdiga brott det rör sig om. När vi diskuterar de här frågorna hamnar vi lätt i diskussioner om hur vi hanterar tredjelandsmedborgare som utgör säkerhetsrisker i – inte sällan, eller kanske , med islamistiska förtecken. Om en sådan person har fått ett utvisningsbeslut men riskerar tortyr eller dödsstraff om utvisningen verkställs kan en sådan inte göras. Det är något som för mänskliga rättigheter förbjuder, och det är också kanske något slags grundläggande anständighet. Om det senare kan man såklart tycka olika. Det förekommer en hel del förenklingar i den här debatten. Vissa hävdar att det mesta går att lösa med så kallade diplomatiska garantier. Då ska man komma ihåg att det är garantier som söks av regimer i länder som i de flesta aktuella fall är djupt opålitliga och odemokratiska. Ett stort antal exempel har visat hur lite det går att lita på diplomatiska garantier. Andra anser att det bara är att låsa in de människor som vi tror är farliga . Notera att detta alltså är människor som vi tror är farliga men som inte nödvändigtvis har begått något brott – åtminstone inte . Vi kan inte bara låsa in folk utan rättslig grund. Men, fru talman, vi kan mycket väl skapa en sådan grund, en rättssäker och proportionerlig grund som till någon del höjer skyddet. Ett vanligt modus operandi för den som planerar att begå ett terrordåd är att gå under jorden innan dådet, detta för att inte riskera att bli påkommen innan man har kunnat utföra sitt dåd. Om vi gör brott mot anmälningsplikten, som ofta föreligger i sådana här fall, till en självständig grund för frihetsberövande försvårar vi för den som avser att begå illdåd, och vi höjer säkerheten i . Ett ytterligare sätt är att förlänga den tid som någon kan vara frihetsberövad i väntan på utvisning. Vi vill tillsammans med , att svenska regler på det här området ska harmoniera med europeiska riktlinjer, och vi vill att brott mot anmälningsplikten ska vara grund för frihetsberövande. Hur man kan vara emot detta är ärligt talat lite svårt att ha förståelse för. Jag vill därför yrka bifall till reservation 12 om brott mot anmälningsplikten. Det är lätt att stirra sig blind på en viss typ av terrorhot. Vi har sett och förfasats över den våldsbejakande islamismen och den bottenlösa ondska som IS eller Daish gärna stoltserar med. Men samhällets skydd måste vara rustat för att möta alla typer av våldsbejakande extremism och terrorhot. Ett område som vi knappt hade hört talas om när vi arbetade med de motioner som vi debatterar i detta betänkande är så kallad ekofascism, alltså högerextrem djurrättskriminalitet. Dåden i på , där 51 personer i två moskéer mördades, begicks av en man som beskriver sig själv just som ekofascist och grön nationalist. Kort därefter sköts 21 personer ihjäl i i , , även där med ekofascistiska motiv. Mördaren var arg på storföretagen, som han menade utövar rovdrift på naturen. På något sätt, med sin perverterade logik, ville han minska folkmängden och ha ett etniskt vitt . Även i förekommer den här typen av vansinne. dömdes två unga män för att ha anlagt en brand på en minkfarm i . Domstolen fastslog att det var fråga om just ekofascism, och de dömda finns på bild där de poserar i SS-uniform. Många djurhållande lantbruksföretagare vittnar också om en allt större utsatthet med hot, trakasserier och kränkningar från djurrättsaktivister som går allt längre i sina aktiviteter. Jag vågar nästan inte avsluta tanken att det finns en växande bredd under de ännu så länge få domar som vi har sett. Detta är någonting som vi måste se upp mycket noga med och utveckla nya, slagkraftiga förslag för att mota. 5 (KD): Terrorismen är tyvärr ett ständigt närvarande hot i dagens värld. Skrämmande exempel på terrorism förekommer fortlöpande. Det är inte bara långt bort från vårt land det sker; vi ser det hända även i genom aktuella, fruktansvärda dåd. Vi fick se hur en lärare avrättades på en gata i . Terrordåden i och visar att våldsamma dåd kan ske mitt i europeiska storstäder. konstaterar också att det sammantagna terrorhotet mot ligger kvar på en förhöjd nivå. som gått sedan det fruktansvärda dådet 2017 på har vi sett tungt beväpnad polis patrullera . Hotet från terrorismen finns fortsatt i vårt samhälle. I detta samhälle måste människor kunna känna sig trygga i att öppenhet och mänskliga rättigheter respekteras, liksom demokratins grundläggande värden. Ingen ska behöva känna rädsla för att uttrycka sin mening eller för att delta i politiska eller religiösa möten. har vi dock sett flera exempel på de krafter som vill något annat än att värna öppenhet och mänskliga fri- och rättigheter, krafter som vill undergräva demokratin. Svenska jihadister har spelat en aktiv roll i Islamiska statens terrorverksamhet – terrordåd som skett på andra platser i och även terrordåd i vårt eget land. Det finns också en stor mängd personer som enligt radikaliserats men inte åkt till , och därtill finns ett stort antal inhemska våldsbejakande extremister inom den höger- och vänsterextrema miljön. Alla dessa är inte beredda att begå terrorattentat eller andra våldshandlingar, men det är individer som kan stödja, samla in pengar, rekrytera och på olika sätt vara behjälpliga med logistiken. Detta är extremt allvarligt, och vi ser hoten växa. Att avvärja terrorhot handlar om att värna statens absoluta kärnuppgift framför andra: medborgarnas liv och säkerhet. måste ha ett starkt försvar mot dessa hot. Terrorism hotar internationell fred och säkerhet, den nationella säkerheten och våra grundläggande fri- och rättigheter. Sammantaget bedömer vi kristdemokrater att arbetet med att förebygga terrorism behöver förstärkas ytterligare. I dagens betänkande samlas utskottets majoritet kring fem tillkännagivanden. Det handlar bland annat om samverkan mellan myndigheter. Vi anser att , och bör få ett uppdrag att samverka och genomföra gemensamma kontroller för att bekämpa terrorism och kriminalitet. Den l trädde nya lagar i kraft i som innebär straffansvar för visst samröre med terrororganisation. Detta är en delseger för bland annat , då vi har drivit frågan om att kriminalisera samröre med, medverkan i och stöd till rasistiska terrorstämplade och kriminella organisationer. Det var ett krav från oss som ledde till att detta inkluderades i terroröverenskommelsen som vi och andra partier slöt med regeringen . Dessvärre är problemen inte lösta i och med de lagar som till slut trädde i kraft. anser att lagen har en alldeles för snäv definition. Den åsikten delas av Säkerhetspolisen, som i sitt remissvar framhöll att det är viktigt att samröret får en vidare definition. Vi anser att det tydligt ska framgå att inget som helst samröre med eller hjälp till terrororganisationer ska tolereras i . Vi har alldeles för länge haft en alldeles för tillåtande inställning till dem som fundamentalt hotar vårt samhälle. Allt samröre med terrororganisationer behöver kriminaliseras. Andra europeiska länder har fattat beslut om detta .