prot · H80990 · 2021-03-09 00:00:00 — I regeringsställning valde att prioritera annat framför satsningar på svensk infrastruktur, till exempel skattesänkningar för välbeställda, privatiseringar och systemskifte. Man underlät att investera både i det svenska järnvägssystemet och i vägarna. har mer pengar än någonsin för vägunderhåll – 164 miljarder. Det togs i den nationella planen 2018. har vi i nästan varje budget återkommit med ytterligare insatser, senast med 1 ½ miljard i satsning på vägunderhåll, öronmärkt till vägar i landsbygd. Jag vet att behoven är ännu större. Det är ingen tvekan om det. av underinvesteringar, där inte minst en moderatledd regering lät bli att satsa på infrastrukturen, vägar och järnvägar, har vi fått återhämta och kunnat göra stora insatser för att återställa kvaliteten i den svenska infrastrukturen, först i nationell plan 2018 med mer. Jag utesluter inte att nästa nationella plan kommer att innehålla ännu mer resurser. är vi ett skede där vi har lyssnat in inriktningsunderlag som har kommit in till regeringen. Vi har haft hearingar, och där säger både och representanter för regioner och näringsliv att det behövs mer pengar till vägunderhåll och järnvägsunderhåll liksom till viktiga investeringar i inte minst järnväg men också annan infrastruktur. Detta bereder vi nu inför kommande infrastrukturproposition och inför den nationella planen. För dem som följer debatten och inte vet hur infrastrukturplaneringen ser ut är det alltså som man tar ramarna och de långsiktiga förutsättningarna. Så ser ordningen ut. Förra gången det skedde var första gången en socialdemokratiskt ledd regering fick möjlighet att göra det. av underinvesteringar när och hans partikollegor satt i och nedprioriterade infrastrukturen kunde vi då göra en ordentlig satsning och lägga mer på infrastruktur och ta steget för att förbättra kvaliteten och även möta klimatomställningen. Det ska bli intressant att höra hur , som har allt fler företrädare som är klimatförnekare, ska klara av att både säkra att vi har bra resurser till vägunderhåll och klara av den nödvändiga omställning som behövs för att elektrifiera vägnätet och satsa mer på järnväg och en klimatsäker sjöfart. Där har vi tydliga inriktningar för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Jag vet att inte alla moderater delar den uppfattningen. För oss är dock vägarnas kvalitet, järnvägens kvalitet och infrastruktursatsningar helt nödvändiga för att trygga jobb och tillgänglighet i men också klimatet. 21 (M): Bättre standard behövs på våra vägar. Jag vill först säga att när Alliansen hade makten gjordes skattesänkningar på arbete, vilket gjorde att fler inkluderades i arbetslinjen. Det gav mer pengar till staten att göra välfärd av. Jag vill bekräfta det som minister sa, alltså att två-plus-ett-vägarna har haft en bra utveckling på olycksstatistiken. De är dock för smala, vilket gör att det blir punktbelastning som ger spårbildning. Vägarna utgör en stor del av yrkeschaufförernas arbetsmiljö. Smalare vägar, mindre rondeller och oljegrus gör det allt svårare för lastbilarna att leverera till tätorterna. Lägg härtill kör- och vilotidsregler i kombination med vägarbeten och rusningstrafik som gör det svårare att planera arbetsdagen. För chaufförernas familjer blir det väntan och osäkerhet om när pappa eller mamma har jobbat klart eller om det blir hemgång först . Att alltid vara beredd på att det kan bli en övernattning i bilen är chaufförens vardag. har undermålig vinterväghållning gjort det ytterligare svårare att planera arbetsdagen. Det är dags att ta chaufförernas arbete och arbetsmiljö på allvar. Kampen om kostnader och dåligt vägunderhåll påverkar yrkeschaufförernas arbetsmiljö. Ett antal kommuner i krävde åtgärder för de undermåliga vägarna i landskapet genom en skrivelse till . i och i är de sämsta riksvägarna, tätt följt av väg 99 i , enligt en undersökning. I pågår extremt många vägbyggen, vilket påverkar trafiken negativt. En väg som har varit dålig är på . Lastbilschaufförer vittnar om flera feldoserade kurvor i . Ett exempel är den vid Klarebergsutfarten på . valde att i stället för nödvändigt underhåll sänka hastigheten vägar . Man ansåg att detta var nödvändigt av säkerhetsskäl eftersom standarden på vägarna var för dålig. Att inte anpassa och underhålla det man en gång byggt är en mycket dålig affär. prognos är att transporterna för gods förväntas öka och persontransporter . Jag vill fråga infrastrukturministern om han anser att det är rimligt att sänka hastigheten på våra vägar i stället för att investera och stärka vägarna så att hastigheterna i stället kan behållas eller till och med höjas för att hela ska leva. 22 (M): Det är precis som säger, nämligen att kom fler i jobb och det blev mer resurser till välfärden. Det måste vara en mycket otacksam uppgift för en socialdemokratisk infrastrukturminister att stå här och försöka förklara det kraftigt försämrade vägnätet i . Alla som ser denna debatt, alla som har den minsta lilla insyn i svensk politik, vet naturligtvis att det är som blockerar frågan. Vi vet att hatar mobilitet, och vi vet att inte har några riksdagsledamöter norr om . Och det finns naturligtvis en förklaring till det. Ingen vettig människa norr om röstar på ett parti som så aktivt försämrar livsvillkoren. Men det som är förvånande är att Socialdemokraterna tillåter detta. Socialdemokraterna har tidigare stått upp för skogslänen och för hela , men numera tillåter man ett litet treprocentsparti att styra hela infrastrukturutvecklingen i med förödande resultat. Precis som någon annan sa här är vägarna dåliga i hela , men de är sämst i . Till och med trafikpolisen går ut i och rasar över att det är så usel trafiksäkerhet. Man hänvisar till flera allvarliga trafikolyckor i på grund av den usla vinterväghållningen och det usla vägunderhållet. Då vore det rimligt att ministern förhåller sig till verkligheten och inte håller tal på en . Det här är riksdag. Vi förväntar oss mer av ministern och att få ett riktigt på svar på frågan om när vägunderhållet kommer att förbättras. 23 (SD): Jag tackar för svaret, statsrådet . Vi debatterar det dåliga vägunderhållet, det nästan obefintliga vägunderhållet, utanför storstäderna. I har lagt ned en busslinje. Motivet när man lade ned busslinjen var att man inte kunde garantera förarens och passagerarnas säkerhet eftersom vägen var så dålig. Sedan säger regeringen att vi ska åka mer kollektivt. Men när kollektivtrafiken inte kan köra på grund av att vägarna är dåliga, hur kan vi då leva och bo utanför städerna? Det är en bra fråga. Det är också sant, som statsrådet säger, att det behövs pengar för vägunderhållet. Men det finns en detalj; det behövs mycket mer pengar om vi ska kunna bibehålla standarden på vägarna. Att satsa på ett fungerande vägnät står inte i motsats till klimatet, utan snarare blir det mindre utsläpp om vägen fungerar. Man kan inte låta bli att titta på vad som står i tidningarna. I en artikel står det att det kommer in sönderskakade bilar – just från , . I verkstaden tittar de på bokningarna; det är fråga om fjäderbrott på bilarna och spindelleder som ger upp på bilarna. Jag som har varit aktiv ute på vägarna inser vad ett fjäderbrott betyder. Det kan vara fråga om ett totalhaveri där man flyger över i mötande körfält. Om en spindelled ger upp blir det samma effekt. Det är alltså vardagen för landets bilister på ett vägnät som är i fritt fall när det gäller underhållet. Här måste regeringen göra någonting. 24 Infrastrukturminister (S): Det här är intressant. och även bekräftar precis det jag sa tidigare, nämligen att den moderatledda regeringen lade pengarna på skattesänkningar. ledde inte det till att det blev mer resurser i samhället. Det ledde inte till mer pengar till vägar eller infrastruktur. Ni sänkte skatten, och det blev en ökad arbetslöshet och försämrade statsfinanser. Det var ingen lyckad ekonomisk politik –2014. Vi fick ta över en skyhög arbetslöshet, usla statsfinanser och dränerade investeringar. Om man i stället hade valt att investera i vägarna och i järnvägarna hade det varit lite lättare för en ny regering att tillträda 2014 och stärka kvaliteten på vägarna. fick vi börja på minus av underinvesteringar. Visst finns det skäl att förbättra vägarnas standard. Det var därför vi lade i den förra nationella planen. Det är därför vi ser till att öka anslagen. Senast var det med 1,5 miljarder öronmärkta för landsbygden. Det är därför jag också tror att vi vid kommande infrastrukturplanering kommer att behöva skjuta till mer resurser till infrastruktur. Det är oklart om kommer att ställa upp på detta. Det är möjligt att man gör det i opposition. väljer man som vanligt alltid skattesänkningar. Jag uppskattar verkligen att tar upp frågan om chaufförernas villkor och åkerierna. Här finns en intressant fråga. Svenska åkerier har brottats med en osjyst konkurrenssituation, inte minst från utländsk lastbilstrafik. Det gjorde inte den moderatledda regeringen något åt eftersom det skulle vara fri rörlighet, fri konkurrens och fria marknadsvillkor, pressade löner och pressade sociala villkor. Vi har utefter vägarna sett utländska chaufförer bo i hytterna och laga mat ute på parkeringsplatserna. Vi har tagit tag i detta och förhandlat fram ett mobilitetspaket inom EU som säger att det är fråga om utstationering från dag ett och att svenska löner och villkor ska gälla. Vi har sett till att det går att låsa fast hjulen på lastbilarna om man inte följer uppsatta regler. Klampning fanns inte . Vi har skapat en lagstiftning som säger att den som yrkesmässigt beställer transporter av åkerier har en skyldighet att se till att det är fråga om lagliga transporter. har de första domarna fallit. Vi har infört sanktionsavgifter som gör att den som har usla arbetsvillkor eller inte följer reglerna kan få betala dryga avgifter – på plats. Vi har också ökat kontrollen av yrkestrafiken. Inte minst utreder vi nu en yrkestrafikinspektion. Det här är vårt sätt att säkerställa att det blir sjysta konkurrensvillkor. Men vi har också något som skulle kunna innebära en förbättring. Jag frågade trafikpolitiska talesperson om synen på en vägslitageavgift, som partiet har varit stark motståndare till. Jag tror att är det. försvinner Eurovinjett, systemet som gör att utländska lastbilar i några länder ändå betalar på svenska vägar. Det avvecklas på europeisk nivå. har vi snart en ordning där det bara är svenska åkare som betalar på svenska vägar. När de åker utomlands, i och och så vidare, betalar svenska lastbilar. Men när rumänska, bulgariska eller tyska lastbilar kommer till betalar de ingenting eftersom bland annat är emot en vägslitageavgift. Varför är det rimligt? Vore inte det ett bra sätt att öka intäkterna, kanske till vägunderhåll? Eller accepterar man usla sociala villkor för att det är viktigare att hålla nere transportkostnaderna än att hitta ett bra sätt att finansiera – ett sätt som de flesta andra europeiska länder numera tycker är ganska rimligt? 25 (M): Jag är väldigt glad över minister engagemang för yrkeschaufförernas arbetsmiljö, som jag delar med honom. Den behöver stärkas och förbättras. Jag vidhåller att Alliansens skattepolitik med sänkt skatt på arbete gjorde att vi var fler som arbetade och blev inkluderade i arbetslinjen. På så vis blev det mer intäkter. Det blev alltså fler som betalade skatt till välfärden. Den här regeringen kommer att straffbeskatta fordon. Minister nämnde att nya fordon gör att vi har ny teknik och säkrare bilar ute på våra vägar. Men hård beskattning kommer att göra att vi får fler begagnade bilar som köps in från våra grannländer. Är det smalare vägar och mindre rondeller som ministerns väg- och miljösatsningar har gått till? Jag vill informera ministern om att detta kraftigt påverkar yrkeschaufförernas arbetsmiljö ytterligare negativt. som arbetslösheten stiger till följd av pandemin stiger behovet av investeringar i den svenska infrastrukturen. Min nästa interpellationsdebatt blir med ministerns kollega arbetsmarknadsministern. Jag undrar om minister ser att de två kan slå samman sina båda problem. Infrastrukturministern har en massa arbete att göra, och arbetsmarknadsministern har en massa arbetslöshet att lösa. Jag undrar om ni kan slå ihop de två sakerna. Att då inkludera arbetslinjen är bra för . 26 Infrastrukturminister (S): Jag kan svara direkt, : Självklart gör vi det. Självklart ser vi infrastrukturinvesteringar som en viktig motor i svensk ekonomi. Det skapar jobb. Den förra nationella planen beräknade skulle kunna leda till ungefär 235 000 årsarbeten. Det är ett av skälen till att det är så viktigt att göra infrastrukturinvesteringar. Det kan vara vägunderhåll, järnvägsunderhåll, satsningar på Norrbotniabanan eller nya stambanor. Det driver igång ekonomin, men det gör också att vi faktiskt klarar klimatkraven. Det var det som var så bedrövligt då vi hade en moderatledd regering: Man avstod från att göra investeringar som skulle kunna skapa jobb. Man trodde att enbart sänkta skatter skulle leda till ökad sysselsättning. Den effekten uteblev. sa att 5 miljoner skulle i arbete. Det nådde aldrig . Det målet nådde vi med en socialdemokratiskt ledd regering. nådde i stället ett resultat med ökad arbetslöshet, sämre statsfinanser och minskade investeringar i infrastruktur och i samhället i stort. har vi en annan tingens ordning. investerar vi mer än någonsin i infrastruktur – i den förra planen 100 miljarder mer än vad alliansregeringen mäktade med. Jag kan tänka mig att nästa nationella plan kommer att innehålla än mer, för behoven finns ju. Det har alla här redovisat. av underinvesteringar behöver vi satsa mer, inte minst på vägunderhåll men också på järnvägen, på sjöfarten och på cykling i storstäder och annan stadsomvandling som kommer att behövas. Det är våra tydliga prioriteringar, för vi tycker att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi ser också att infrastrukturinvesteringar skapar nya jobb, bättre konkurrenskraft och bättre förutsättningar att hålla ihop stad och land. Där är dessvärre inte . Jag beklagar detta. Jag hoppas att ni kan komma med i matchen. Inse att fossilsamhället ligger bakom oss! Var lika modiga som den svenska fordonsbranschen, som producerar elbilar i stället! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:480 om svår halka på landets vägar 27 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att säkerställa en godtagbar standard gällande underhållet av vintervägar. Så sent som möttes jag och här i kammaren för att debattera vinterväghållningen. Samma sak gäller : Regeringen anser att en fungerande vinterväghållning är viktig för såväl framkomlighet som trafiksäkerhet. Regeringen har därför säkerställt att har ett tydligt utpekat ansvar för detta och erforderliga medel för att kunna genomföra vinterväghållning av hög kvalitet. har framtagna krav för vad som ska gälla för vinterväghållningen på de statliga vägarna. upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat nya, moderna metoder och arbetssätt för uppföljning. Bland annat används numera gps i fordonen, vilket gör att det utförda arbetet kan följas på en detaljerad nivå. anlitar även en tredje part som följer entreprenörernas utförda arbete och kontrollerar att insatser både startar och blir slutförda i rätt tid och med rätt kvalitet. Det är viktigt att säkerställa att entreprenörerna uppfyller sina åtaganden. Det egna ansvaret är också något som har betydelse för framkomligheten. Är väderförhållandena dåliga, om snön vräker ned eller underkylt regn fryser fast på vägarna, ska man kanske inte ge sig ut utan ställa fordonet. Det är vid förhållandevis få tillfällen det råder sådana förhållanden på vägarna, men det är viktigt att alla tar sitt ansvar. Jag kan därmed konstatera att har de ekonomiska resurser som krävs, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete på ett erforderligt sätt. Det skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning. 28 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! När vi senast träffades i en debatt – det var – hade det varit en jordfästning . Det var en yrkesförare som hade förlorat livet på en hal väg. Det startades en Facebookgrupp strax efter den olyckan. hade gruppen över 700 medlemmar, och har den fler än 2 300 medlemmar. Vad yrkeschaufförerna i gruppen gör är att filma och visa standarden på vägarna. Det finns åtskilliga filmer där man ser förare som åker på sina skor på vägen. Vägbanan är isbelagd. Det är skridskor som gäller. Så dåligt som vägunderhållet är har det aldrig varit. Jag har ju förmånen att ha varit med . Jag har kunnat se försämringen, och den har verkligen accelererat . I svaret säger statsrådet att det är moderna metoder för genomförandet av vinterväghållningen. Ja, det är de här meteorologiska stationerna som hänger i stolpar lite här och var ute på vägen som statsrådet hänvisar till. Så länge den meteorologiska stationen i stolpen inte säger att det är halka får bilarna inte åka ut. Och när man väl åker ut lägger man på en saltlake som är alldeles för dålig. Den smälter ned, och sedan återfryser det. Då har man skapat en halka som är obeskrivlig; man kan åka på skorna på vägen. Statsrådet svarar också så här: ”Det egna ansvaret är också något som har betydelse för framkomligheten. Är väderförhållandena dåliga, om snön vräker ned eller underkylt regn fryser fast på vägarna, ska man kanske inte ge sig ut utan ställa fordonet.” Men vi kan väl inte ha en sådan ordning i det här landet, som ändå ska vara ett modernt industriland, att så fort det snöar ska lastbilarna stå still? Är det meningen att industrin ska stänga ned under halva året? Ska vi hindra livsmedelstransporter? Hur ska vi göra med livsviktiga transporter till sjukvården när det snöar ute? Ska polis, ambulans och räddningstjänst ignorera larmen fram till vårsmältningen? Svaret är oerhört märkligt. I ett modernt land, som vi ändå tror oss leva i, kan vi inte ha en sådan ordning att så fort det snöar och blir lite halka fungerar inte infrastrukturen. Då ska de förare som förser vårt land med viktiga transporter och ser till att industrin fungerar och att det finns mat i butikerna och utrustning till sjukvården stanna för att underhållet på vägarna inte är värt namnet. När förarna är ute och kör gör de det bokstavligt talat med livet som insats. Den förare som begravdes var erkänt duktig. Enligt rapporten, som jag fått ta del av, såg man inga brister hos vare sig däck eller fordon eller i förarens sätt att framföra sitt fordon på vägen. Det var så halt att bilen gled av vägen, och när den for nedför slänten och landade med hytten mot marken klämdes han ihjäl. Är det så vår infrastruktur ska fungera när det är halkigt ute? Jag vill gärna ha ett svar av ministern. 29 (M): har fyra årstider: sommar, höst, vinter och vår. Det borde vara självklart för alla att förhålla sig till detta. Och, fru talman, har alltid haft fyra årstider. Det är naturligt i ett land i norra att det är kallt och snöigt och att det råder blixthalka . Det har gått så långt, när har kidnappat den här regeringen, att infrastrukturministern i ett svar i riksdag 2021 ber bilisterna att ställa bilen om det är halt. Detta svar är anmärkningsvärt, ja, häpnadsväckande. ”Är väderförhållandena dåliga, om snön vräker ned eller underkylt regn fryser fast på vägarna, ska man kanske inte ge sig ut utan ställa fordonet.” Detta är ju att ge upp. Det är att fullständigt kasta in handduken i ett vinterland som . Vad ministern säger är alltså att företaget i inte ska köra ned sina hytter till truckarna i . Hundratals arbetstillfällen riskeras när infrastrukturministern, och kastar in handduken i en så självklar sak som att vinterväghållningen ska fungera i ett land som – ett kallt land i norra där det är fullkomligt normalt att det är vinter. Precis som säger: Ska polisen ställa bilen vid ett pågående mord någonstans? Ska ambulansen och räddningstjänsten ställa sig? Ska färdtjänsten ställa in? Eller gäller det oss vanliga bilister, som naturligtvis i ett vinterland som ska kunna transportera oss från A till B, även när det är vinter? Det är inte rimligt att ett litet parti som får kidnappa en så viktig sak som vägunderhåll och vinterväghållning. Det är inte rimligt att trafikpolisen går ut i och säger: ”Trafikpolisen ansluter i kritiken – för dålig vinterväghållning”. I artikeln i hänvisar man till en allvarlig trafikolycka som inträffade . Polisen säger att bilen hamnade på taket på grund av att det var för dålig vinterväghållning. Detta är alltså verkligheten i . Vi har en infrastrukturminister som har kastat in handduken – som har gett upp. Kanske är det så att man inser att man aldrig kommer att få med sig på att göra de nödvändiga satsningarna på infrastruktur i och på att se till att vi har farbara vägar utanför . Det här uttalandet borde, fru talman, få god spridning till alla som funderar på att gå och rösta i nästa val. Man kan inte vara nöjd när trafikpolisen går ut och varnar för konsekvenserna av bristande vinterväghållning. Det är inte meningen att människor ska dö i på grund av att staten inte åtar sig sin del av samhällskontraktet och ser till att vi har farbara vägar. Rätt svar är naturligtvis inte att man ska ställa bilen. Rätt svar är naturligtvis att vägunderhållet ska förbättras så att vi har farbara vägar i ett vinterland som . 30 (M): Jag och lärde känna varandra långt innan vi blev politiker, då vi var aktiva i . , när jag själv var åkare och lastbilschaufför, har antalet fordon som sköter vinterväghållningen halverats i . Eftersom de bara är hälften så många tar det dubbelt så att snöröja och halkbekämpa. Man startar ofta när snön slutat falla, och fokus är på att vägarna ska vara körbara . Är det för få fordon som deltar i vinterväghållningen hinns detta inte med, utan morgontrafiken packar ihop snön, vilket gör det svårare att få ordning på vägen igen. , E6, genom har haft återkommande problem med svartis, även vardagar . Jag undrar, precis som ledamoten , om det är meningen att blåljuspersonal ska ställa sig vid vägkanten för att det är så halt att man inte kan fortsätta färden. Ska blåljuspersonal under pågående inbrott eller brand stå vid vägen och vänta på att allt blir klart? En kollega berättade att en flisbil under den pågående processen fick stå vid kanten på i och vänta på saltbilen. Arbetsmiljön för yrkeschaufförerna blir allt sämre. spred man torrsalt, och sedan övergick man till att binda saltet med vätska. sprider man, som ledamoten säger, saltlake, där saltinnehållet ligger på ett minimum. Entreprenörer som hållit på med vinterväghållning säger att de förr skulle göra vägarna körbara med plogning och saltning. används saltlake med sämre effekt för att kostnaden ska bli lägsta möjliga, men säkerheten blir lidande. Många av de entreprenörer som skötte vinterväghållningen har slutat, för de vill inte vara delaktiga i ett arbete som inte blir bra. Jag är tacksam för att det finns personer som fortsätter i snösvängen trots kostnadsjakten. Jag blir provocerad av ministerns svar att han verkligen är nöjd med den organisatoriska struktur som råder. Jag citerar ur ministerns svar: ”upphandlar genomförandet av vinterväghållningen och har utvecklat nya, moderna metoder och arbetssätt för uppföljning. Bland annat används numera gps i fordonen, vilket gör att det utförda arbetet kan följas på en detaljerad nivå.” För 10–ringde någon från ett centralt kontor och skickade ut entreprenören för att denne skulle säkerställa att vägarna var i körbart skick. ringer personen från kontoret och säger att det ska vara en sväng salt. Min fråga till minister är om uppföljningen av huruvida systemet fungerar eller inte ytterligare behöver utvecklas. 31 Infrastrukturminister (S): Låt mig först ta fram ett meddelande: uppmanar alla: Håll er hemma om ni kan! Det kommer att bli halt på vägarna. Det är svartis.