prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Det är många som har pratat om kvalitet här , och det tänker jag också göra lite grann. Vi har ju UKÄ som granskar, som utvärderar och som prövar examenstillstånd, och när man gör det utgår man från högskolelagen och högskoleförordningen men också från principerna för kvalitetssäkring i . ska en förstudie för det nationella kvalitetsutvärderingssystemet vara på plats, och det nya systemet ska börja gälla . Precis som någon sa har vi hög kvalitet i . När man granskar olika saker, till exempel ämneslärarutbildningen senast, är det vissa lärosäten som får anmärkningar och som då har på sig att rätta till det. Om de inte rättar till det får de lägga ned sin utbildning. Jag ska också säga några ord om studenterna. Jag inledde ju med historien och att högre utbildning förr var för de få. fanns det 384 500 studenter, 19 600 fler än 2010. Det är fler som får en chans att förverkliga sina drömmar. Antalet examinerade har också ökat , och det är bra. Pandemin har gjort att behovet av utbildningsplatser har ökat, och för att möta behovet behöver vi öka antalet studieplatser. Avslutningsvis: Det finns 24 reservationer om allt från högskoleprov, studentfrågor, dimensionering, legitimation och så vidare, som vi har hört om . Jag yrkar avslag på alla reservationer med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och redan vidtagna åtgärder och yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 140 (MP): är ett land med hög utbildningsnivå. Vi ligger långt framme i forskningen. är, och ska vara, ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. Det är den rödgröna regeringens mål för forskningspolitiken. Vi är där, och vi är det för att vi har satsat brett på bildning, på utbildning, på skolan, på folkbildningen, på den högre utbildningen, på forskningen och på fortbildning. God utbildning är det fjärde av FN:s globala hållbarhetsmål, och tar ansvar för det målet både här hemma och internationellt. Det vi debatterar är motioner och förslag inom området högskolan, och jag tänker berätta vad vill med högskolan och om vår syn på högre utbildning och forskning. Vi vill ganska mycket, fru talman, så jag kommer kanske att överskrida talartiden något. Verksamheten vid våra lärosäten, universitet och högskolor bygger på den nära kopplingen mellan utbildning och forskning. Både högskolelagen och högskoleförordningen berättar att den högre utbildningen ska bygga på vetenskaplig grund och forskning. Universitetslärare bör därför vara aktiva forskare. Detsamma gäller självklart det omvända, nämligen att forskare vid våra lärosäten ska delta aktivt i undervisningen, gärna också, tycker jag, på grundnivå. Det här är unikt för lärosätena. Den här kopplingen är det som skiljer verksamheten vid universitet och högskolor från annan undervisning och annan typ av forskning, till exempel i det privata näringslivet, och den är viktig att värna och påminna om. Vi pratar ofta om forskningens nytta och då gärna i form av innovation och kommersiell nytta. Men det är viktigt att komma ihåg att den sannolikt absolut största nyttan som forskningen vid våra lärosäten ger är just möjligheten att skapa de goda kunskapsmiljöerna och ge förutsättningar för undervisning vid lärosätena. Vi behöver både spets och bredd i verksamheten. Utan bredden finns inget underlag för spets, tillväxt och återväxt, och tvärtom behövs spetsen i forskningen för att skapa en bredd med hög kvalitet. De här två delarna hänger helt och hållet ihop. Vi behöver bredda rekryteringen till den högre utbildningen, så att vi når de unga människor som kommer från hem där studier kanske inte alltid har varit så närvarande. Ett sådant uppdrag finns bland annat i regleringsbrevet till CSN. Här spelar också högskoleprovet en stor roll, eftersom vi vet att gymnasiebetyg som urvalsgrund är väldigt problematiskt. Vi behöver ha utbildning med hög och likvärdig kvalitet över hela landet, och då behövs också starka forskningsmiljöer över hela landet. Därför har vi ett nätverk av lärosäten från till . från Socialdemokraterna var också inne på breddad rekrytering och forskningsmiljöer i hela landet. Men allt kanske inte kan finnas exakt överallt. Därför satsar regeringen i den forskningspolitiska proposition som vi antog här i kammaren på ett nytt sätt att fördela de kvalitetsbaserade basanslagen för forskning till lärosätena. Det bygger på profilområden. Därigenom ges incitament för lärosätena att profilera sig men också att samverka sinsemellan för att på så vis skapa kunskaps- och forskningsmiljöer av hög internationell nivå. För att stärka kvaliteten i undervisningen ges det med lärosätesspecifika mål också uppdrag till lärosätena att stärka anställningstryggheten för lärarna. Trygga lärare ger bättre undervisning, helt klart. Vi tydliggör också karriärvägarna i akademin, inte minst för unga forskare, genom fler meriteringsanställningar. Men kvaliteten i undervisningen behöver också utgå från studentens perspektiv. Vi behöver sätta studenten i centrum för att skapa de bästa möjligheterna för varje student att prestera sitt allra bästa. Att utgå från studentperspektivet innebär i viss mån ett nytt sätt att se på hur vi kan höja kvaliteten i utbildningen. Jag menar att det finns en stor outnyttjad potential här. Om vi i större utsträckning möjliggör för studenterna att fokusera på studierna och reducerar all distraktion utnyttjar vi våra resurser på ett mycket mer effektivt sätt. Det innebär att vi behöver göra förstärkningar i hela den studiesociala miljön. Viktiga aktörer här är naturligtvis kårerna och studenthälsan. Sjuk‑ och arbetslöshetsförsäkringarna behöver också anpassas bättre till studenternas situation. Vi måste också se på pedagogiken, inte minst den digitala pedagogiken, då undervisningen under pandemin har gått över till distansundervisning. Det finns i regeringens budget medel för att utveckla distansundervisningen. Det finns också medel för kårerna och studenthälsan. Vi har tidigare i debatten också varit inne på fler lärarledda lektioner. Studenterna behöver få större tillgång till sina lärare, vilket finns med i januariavtalet vad gäller lärarutbildningen, men det behövs i all undervisning i de ämnen som har alldeles för lite lärarledd tid. På vissa utbildningar är den lärarledda tiden på riktigt låg nivå. Jag har själv undervisat på grundnivå, där studenterna bara får med lärarna. Det är alldeles, alldeles för lite. Här behöver vi göra mycket. Studentinflytandet i utbildningen och i kursuppläggen är ett annat område som kan utvecklas. Det handlar återigen om en effektivare användning av våra resurser genom att man frågar studenterna vad som behövs. Men det handlar också om att öka motivationen hos studenterna och om den akademiska friheten, som ju självklart också omfattar studenterna. En påtaglig distraktion som jag nämnde tidigare är den ekonomiska stress som väldigt många studenter känner. Vi måste hitta sätt att stärka studenternas ekonomi. Det kan handla om tillgänglighet till kurslitteratur och kostnader för det, som har varit inne på tidigare, men också om att vi bör fortsätta att höja bidragsdelen i studiestödet. Jag tror att det höjdes med under förra mandatperioden av den rödgröna regeringen, och det behöver vi nog fortsätta att höja . Det ska självklart vara lätt för studenter att hitta en bostad. Många studenter flyttar till en ny ort när de börjar studera. Att då ägna kanske åt bostadssökande, andrahandsboende och ständiga flyttar är naturligtvis inte alls bra för det här med fokus på studier. Det går att bygga bort studentbostadsbristen. Det kanske inte går att göra på den övriga bostadsmarknaden, men för studentbostäder går det. Här måste kommunerna i de stora studentorterna faktiskt bli bättre. I min egen valkrets, , byggs just nu 1 000 student- och forskarlägenheter i ett nytt campus, Campus . Det är bra, men vi har gjort en hel del misstag på vägen och fortsätter att göra det när vi inte bygger in studentbostäder i alla de nya områden som vi nu bygger. Vi har ju hört att vi har ett historiskt högt bostadsbyggande i . Här behöver vi också jobba mer med studentbostäder. Jag har själv positiva erfarenheter av att bo i ett studentbostadsområde, Lappis här i . Men jag måste nog ändå säga att det allra bästa är att bygga blandade bostadsområden. Det gäller hela stadsutvecklingen, och det gäller också studentboenden. Boendekostnaderna måste hållas nere. Höga hyror tvingar alldeles för ofta studenter att arbeta vid sidan om för att klara ekonomin. Vi vet att lite arbete vid sidan om studierna ofta är bra. Det höjer faktiskt studieresultaten, det ger bättre ekonomi och det ger arbetslivserfarenhet. Men vid en viss nivå blir det för mycket, och studieresultaten och studietakten sjunker. Det här redogörs det för ganska tydligt i studiestödsutredningen som kom 2018 och som också föreslår ett åldersdifferentierat fribelopp för hur mycket man kan tjäna innan rätten till studiestöd sjunker, just för att inte ge incitament till för mycket arbete vid sidan om, speciellt för yngre studenter. Här har vi, tror jag, också en stor potential att höja kvaliteten i utbildningen. Regeringen har gett flera myndigheter i uppdrag att noga följa hälsoläget hos studenterna, inte minst med fokus på den psykiska hälsan. Både UKÄ och CSN har uppdrag att följa den psykiska hälsan och återrapportera till regeringen. Vi behöver nu följa upp det med ytterligare resurser till Studenthälsan och kårerna. Det finns också medel till det i regeringens budget . Jämställdheten är naturligtvis ett annat viktigt område för en feministisk regering. Kvinnor som vill göra karriär inom akademin möter fortfarande större hinder än män. Det konstaterar i en rapport som kom . Det handlar om tid att forska, om otrygga anställningar och om befordran till professor särskilt inom vissa områden, framför allt naturvetenskap och teknik. Lärosätena har uppdrag att öka andelen kvinnliga professorer. Här tror jag också att uppdraget att stärka anställningstryggheten kommer att få bra effekt för jämställdheten. som vi ser att det går framåt – även om det går lite för långsamt – med jämställdheten bland professorer ser vi att jämställdheten i rekryteringen av studenter går åt fel håll och har gjort det . Det är nu kvinnliga studenter och därmed manliga. Vi börjar långsamt närma oss den nivå där vi har dubbelt så många kvinnliga som manliga studenter, som vi inte har löst problemet med att vissa utbildningar är starkt könssegregerade. Det behöver vi verkligen ta tag i. Nya livschanser och det livslånga lärandet är också något som har drivit . har vi formulerat ett särskilt uppdrag till lärosätena kring det. Vi höjer även åldern för möjligheten att få studiemedel. Regeringen har också presenterat ett nytt omställningsstudiestöd för att stärka människor mitt i arbetslivet att bättre hävda sig på och matcha arbetsmarknaden. Det är ett förslag som förde in i januariavtalet under ett annat namn men som tyvärr försvann förra gången, får man väl säga, som Vänstern vände sig till , . Det återkom dock efter att ha fiskats upp av arbetsmarknadens parter. har det förhandlats i , vilket är bra. Men det riskerar också att falla igen på grund av det som hände här i kammaren . Det vore väldigt tråkigt, tycker jag. Jag ska alldeles strax avsluta. Jag har framför allt uppehållit mig vid utbildningen. Vad gäller forskningen och den tredje uppgiften, alltså samverkan, har vi debatterat detta tidigare här i kammaren i samband med att vi antog den forskningspolitiska propositionen. Vi har med den propositionen en grund och en plan för att fortsätta att stärka som forskningsnation. Det handlar om att värna den fria forskningen och forskningens frihet, att skapa starka miljöer och en infrastruktur för forskningen och att särskilt satsa på några utvalda samhällsutmaningar. Med den beskrivningen av vad vill med högskolepolitiken yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag är ju sist ut på talarlistan för , så jag vill också önska god kväll och en trevlig sommar till hela utskottet, talmanspresidiet och all personal. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2020/21:203 Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet 2020/21:4098 av m.fl. (V) 2020/21:4100 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2020/21:205 Utbetalning av ersättning för personlig assistans endast vid tillstånd 2020/21:4096 av m.fl. (V) 2020/21:SfU28 Ändrade regler i utlänningslagen § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:3276 Fler trygga och säkra rastplatser av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:3277 Äganderätten och minerallagen av (M) till näringsminister (S) 2020/21:3278 Brister i Ivos granskning av HVB-hem av (SD) till socialminister (S) 2020/21:3279 Det misstänkta intrånget i en myndighets databas av (SD) till socialminister (S) 2020/21:3280 Missförhållanden på HVB-hem av (SD) till socialminister (S) 2020/21:3281 Ivos befogenheter av (SD) till socialminister (S) § 19 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med § 8 anf. 17 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 46 (delvis), av talmannen därefter till och med § 13 anf. 62 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 78 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 14 anf. 104 (delvis), av ålderspresidenten därefter till och med § 16 anf. 135 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Prövning av yrkande om misstroendeförklaring mot statsminister (S) 2 (L) 3 (C) 4 (KD) 5 (SD) 6 (M) 7 AMINEH KAKABAVEH (-) 8 (S) 9 NOOSHI DADGOSTAR (V) 10 (MP) § 2 Justering av protokoll § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Nya EU-bestämmelser om tullkontroller av kontanta medel betänkande 2020/21:SkU27 (Beslut skulle fattas .) § 7 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2020/21:SkU29 (Beslut skulle fattas .) § 8 Modernare regler för bekräftelse av föräldraskap, faderskapsundersökningar och för att åstadkomma könsneutral föräldraskapspresumtion betänkande 2020/21:CU16 11 (MP) 12 (S) 13 (M) 14 (SD) 15 (C) 16 (V) 17 (KD) 18 (L) (Beslut skulle fattas .) § 9 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet betänkande 2020/21:CU21 19 (SD) 20 (S) (Beslut skulle fattas .) § 10 Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning betänkande 2020/21:CU22 21 (M) 22 (SD) 23 (KD) 24 (S) 25 (C) 26 (L) (Beslut skulle fattas .) § 11 Klimatdeklaration för byggnader betänkande 2020/21:CU23 27 (M) 28 (SD) 29 (MP) 30 (C) 31 (L) 32 (S) (Beslut skulle fattas .) § 12 Genomförandet av MKB-direktivet i betänkande 2020/21:CU24 33 (M) 34 (SD) 35 (KD) 36 (S) 37 (C) 38 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 13 Framtidens infrastruktur betänkande 2020/21:TU16 39 (V) 40 (S) 41 (V) replik 42 (S) replik 44 (V) replik 45 (S) replik 46 (M) 47 (S) replik 48 (M) replik 49 (S) replik 50 (M) replik 51 (SD) 52 (C) 53 (V) replik 54 (C) replik 55 (V) replik 56 (C) replik 57 (KD) 58 (V) replik 59 (KD) replik 60 (V) replik 61 (KD) replik 62 (L) 63 (MP) 64 (V) replik 65 (MP) replik 66 (V) replik 67 (MP) replik 68 (M) replik 69 (MP) replik 70 (M) replik 71 (MP) replik 72 (SD) replik 73 (MP) replik 74 (SD) replik 75 (MP) replik 76 (KD) replik 77 (MP) replik 78 (KD) replik 79 (MP) replik 80 (C) (Beslut skulle fattas .) § 14 Utfodring av vilt Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU22 81 (S) 82 (M) 83 (S) replik 84 (M) replik 85 (S) replik 86 (M) replik 87 (SD) 88 (S) replik 89 (SD) replik 90 (S) replik 91 (SD) replik 92 (C) 93 (KD) 94 (S) replik 95 (KD) replik 96 (S) replik 97 (KD) replik 98 (L) 99 (MP) 100 (KD) replik 101 (MP) replik 102 (KD) replik 103 (MP) replik 104 (M) replik 105 (MP) replik 106 (M) replik 107 (MP) replik 108 (KD) (Beslut skulle fattas .) § 15 Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU23 109 (M) 110 (SD) 111 (V) 112 (KD) 113 (S) 114 (M) replik 115 (S) replik 116 (M) replik 117 (S) replik 118 (SD) replik 119 (S) replik 120 (SD) replik 121 (S) replik 122 (V) replik 123 (S) replik 124 (V) replik 125 (S) replik 126 (C) 127 (L) 128 (MP) 129 (M) replik 130 (MP) replik 131 (M) replik 132 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:UbU14 133 (M) 134 (SD) 135 (C) 136 (V) 137 (KD) 138 (L) 139 (S) 140 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 19 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2021