prot · H90922 · 2021-10-27 00:00:00 — När vi kristdemokrater varit med och reformerat sjukförsäkringen har målet med vårt arbete alltid varit att få till en process som bättre stöder och hjälper personer att återkomma till sin tidigare vardag och att de efter en sjukskrivning ska få möjlighet att komma tillbaka i arbete. Det kan vara värt att notera och peka på att den rehabiliteringskedja som vi har även bygger på ett ansvarsutkrävande av arbetsgivare, myndigheter och hälso- och sjukvård. Det är alltså inte bara den enskilde som bär på ansvaret för att bli återställd psykiskt eller fysiskt. Den proposition som debatteras vilar på utredningen begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Denna utredning är, för att uttrycka det milt, en mindre smickrande beskrivning av hur saker ser ut i . Vi är vana vid att regeringen gärna går i opposition med sig själv, och när vi läser utredningen är det förvisso på alla sätt högst begripligt. Låt oss ta detta med aktiviteter som ska sättas in när en person har rätt till sjukpenning. Att utreda behovet av rehabilitering har kommit att bli en teori snarare än en praktik under den här regeringen. fick hälften av alla ta del av avstämningsmöten, rehabiliteringsplanering eller det som kallas Sassam, vilket står för strukturerad arbetsmetodik för sjukfallsutredning och samordnad rehabilitering. Det här ska ske när sjukfallet har varit längre än . fick hälften tillgång till detta; var det endast en av tio som fick det. När det gäller siffrorna för avstämningsmöten, som också är en aktivitet som ska sättas in, var det som fått dessa insatser gjorda . Jämför det med siffran – då var den nere i . Det är dramatiska försämringar som har skett. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Utredningen frågade vad denna utveckling beror på, och svarade att det handlar om tillgängliga resurser. Att vi fattar beslut om en ändring i socialförsäkringsbalken som innebär att prövningen vid dag 180 i rehabiliteringskedjan görs mot en angiven yrkesgrupp kan inte och får inte dölja de problem som fortfarande finns för oss att ta tag i. utredning pekar exempelvis på behovet av ökad flexibilitet. Detta är någonting som vi kristdemokrater lyft upp i denna kammare, inte minst när det gäller att slopa de fasta steg om 25, 50, som finns i sjukpenningen. De bör slopas helt. Utredaren pekar också på brister i samordningen, vilket är något som vi kristdemokrater har uppmärksammat, och på att arbetsträning med bibehållen sjukpenning bör återinföras. I den utredning som lett görs dock en bedömning som är anledningen till att vi har anslutit oss till detta. Vi tror nämligen att det ligger en poäng i det här förslaget. Med den förändring som vi kommer att fatta beslut om här kommer fler personer att ansöka om rehabiliteringsersättning, och fler kommer därför att få stöd i sin rehabilitering tidigare. Det blir en arbetslivsinriktad rehabilitering som kan pågå över tidsgränsen vid dag 180. Detta är – om det nu verkligen blir fallet, vilket vi hoppas och tror – en mycket välkommen förbättring. Att beröva människor chansen att bli färdigrehabiliterade måste beskrivas som ett gigantiskt slöseri både för den enskilde och för samhället. En angiven yrkesgrupp är ju en teknisk konstruktion; den finns ju inte. Detta är ett samlingsbegrepp för yrken med likartade arbetsuppgifter och med moment som är likartade i medicinskt hänseende. Det är ur detta medicinska perspektiv som nu ska göra en bedömning av den försäkrade. Syftet med vårt beslut här är bland annat att skapa en mer begriplig försäkring, inte minst för den försäkrade. Det är dock inte säkert att den försäkrade kommer att förstå skillnaden mellan det yrke som den försäkrade hade före sjukdomen och det arbete som bedömer att den försäkrade kan utföra efter sjukskrivningen. Det ska tilläggas att detta är en mycket klar förbättring jämfört med hur det är . Kritik har ju funnits om rena hittepåjobb och orealistiska jobb som försäkrade hänvisas till. Detta är näppeligen något som ska existera om vi vill få fram en fungerande process. Det vi kristdemokrater har en reservation om är att dagens beslut följs upp och att det faktiskt undersöks om de försäkrade har uppfattat att de beslut som fattat har blivit mer tydliga. Här vill dock regeringspartierna tyvärr inte gå oss till mötes. 23 (S): debatterar vi SfU5 Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Det är med stor glädje jag konstaterar att så många av oss kunnat enas om denna förändring av sjukförsäkringen. Det är förvisso ingen enorm reform, men det är ett ack så viktigt steg i att reparera sjukförsäkringen. låter det på vissa här som att de alltid skulle ha velat göra denna förändring. I själva verket är det dock en lång väg vi gått sedan förra mandatperioden, när dåvarande socialförsäkringsminister tillsatte utredningen som legat till grund för det förslag vi kommer att besluta om här . Detta är ett av många förslag till förändring av sjukförsäkringen som kommit från utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Vi har tagit oss an dem steg för steg och till exempel genomfört en första förändring av rehabiliteringskedjans 180-dagarsprövning. Det ges nu större möjlighet att göra färdigt sin rehabilitering i och med den ökade möjligheten till undantag. Det är en förändring av bedömningen i sak. Steg för steg, vartefter vi får stöd i kammaren för att genomföra dessa förbättringar, filar vi ned de vassaste kanterna i systemet. Jag gläds åt att det i regeringens budgetproposition tas större kliv med utredningens övriga förslag och mycket mer som kommer att göra sjukförsäkringen tryggare för dem av oss som har oturen att drabbas av sjukdom eller olycka. Jag ser fram emot att debattera alla dessa förslag , liksom jag och övriga arbetarrörelsen också sett fram emot dagens förslag. En grundläggande princip i vår sjukförsäkring är att arbetsförmågan efter en tids sjukskrivning bedöms utifrån någon form av vidare begrepp än det egna arbetet, att bedömningen successivt vidgas. ersattes den så kallade steg-för-sten-modellen med den nuvarande rehabiliteringskedjan. Rehabiliteringskedjan skiljer sig bland annat genom att den har fasta tidsgränser. Den aktuella tidsgränsen i dagens förslag är en fast tidsgräns vid dag 180. Vid dag 180 görs bedömningen av arbetsförmåga i vad som kallas normalt förekommande arbete, alltså inte längre enbart i det egna arbetet eller hos den egna arbetsgivaren. Det är just begreppet normalt förekommande arbete och hur det har kommit att användas som detta förslag siktar in sig på. Regeringsrätten har preciserat begreppet normalt förekommande arbete som vanliga arbeten på arbetsmarknaden där den försäkrades arbetsförmåga kan tas till vara i full eller närmast full omfattning. Det är ett arbete med krav på normal prestation och där ringa eller ingen anpassning kan förväntas förekomma med hänsyn till funktionshinder eller medicinska besvär hos arbetstagaren. En allt striktare tillämpning av regelverket har gett upphov till en stor mängd avslag vid dag 180. Det har för många varit svårt att förstå beslut, hur de kan tro att man ska kunna arbeta fast man själv anser sig sjuk. Med dagens regler behöver inte förtydliga vilket arbete bedömningen gäller. Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum har visat på att i beslutsmotiveringarna ofta anger att den försäkrade kan klara ett arbete som inte ställer krav på sådana medicinska förmågor som den försäkrade saknar, till exempel ett arbete som inte ställer höga krav på stresstålighet eller inte är kognitivt krävande. I beslutsmotiveringarna ges sedan inget vidare stöd för att sådana normalt förekommande arbeten alls finns. För mig är det orimligt med sådana schablonartade avslag. Det gör det oerhört svårt för den enskilde att förstå beslut. Även om handläggaren föreställt sig ett arbete förblir det höljt i dunkel och hopplöst svårt att bemöta. Inte sällan ger det upphov till frustration från behandlande läkare när denne gjort bedömningen att patienten inte kan utföra något arbete och inte får någon förklaring vad gäller det arbete som handläggaren bedömt att patienten skulle kunna utföra. Det upplevs som att sätter sig över läkarintygen. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Det här förslaget går ut på att bedömningen av arbetsförmåga ska göras mot en angiven yrkesgrupp. Det kommer att göra att beslutsmotiveringarna blir mer transparenta och möjliga att bemöta. Förslaget förändrar inga bedömningsgrunder i sig. Det blir alltså inte med detta några förändringar i reglerna kring vem som har rätt till sjukpenning. Det syftar helt och hållet till att göra nuvarande regler och beslut mer begripliga. Yrkesgrupp är ett begrepp från SCB:s yrkesgrupper i standard för svensk yrkesklassificering, SSYK, vilket utredningen pekar på skulle kunna användas som grund. I propositionen föreslås däremot att ett kunskapsmaterial ska utvecklas utifrån vad Inspektionen för socialförsäkringarna, ISF, anfört i sitt remissvar. ISF framhåller vikten av att konstruktionen utgår från de medicinska kraven i arbetet och pekar på det referensmaterial som finns hos och som används internt för att tolka resultaten av aktivitetsförmågeutredningarna. Referensmaterialet baseras på ett flertal olika källor, bland annat SSYK, och beskriver olika yrkesgruppers krav på medicinska förmågor. Ett kunskapsmaterial behöver utvecklas. Omgående efter att regeringen överlämnade propositionen till oss här i uppdrogs åt och Arbetsförmedlingen att utveckla ett kunskapsmaterial. Förutom att kunskapsmaterialet ska kunna användas som stöd för handläggarna på när de bedömer arbetsförmåga ska det även underlätta dialogen mellan och Arbetsförmedlingens handläggare. På så sätt minskar risken för att människor faller mellan stolarna. För att uppnå en bred samsyn är arbetsmarknadens parter involverade i arbetet med utvecklingsarbetet. Kunskapsmaterialet ska vara klart . Att det måste hinna bli klart är anledningen till att denna förändring föreslås träda i kraft först . Med det här förslaget tar vi ytterligare ett viktigt steg i repareringen av sjukförsäkringen. Det gläder mig oerhört, som jag är väl medveten om att vi har en lång väg kvar att gå. 24 (C): Sjukförsäkringen är en omställningsförsäkring som visar på att alla människor behövs på arbetsmarknaden. Sjukförsäkringen är också till för att skydda den som behöver stöd under en sjukskrivning. Den syftar till att du ska kunna få en tidig rehabilitering och en tidig avstämning, och det ska vara tydligt vem som är ansvarig för att hjälpa dig tillbaka till arbete. Det är det som är tanken. Här tycker jag att det finns vissa brister. Av det skälet har vi i vår budget avsatt pengar för att tydliggöra de bitar som gäller tidig rehabilitering och tidig avstämning. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Jag tycker att rehabiliteringskedjan är bra. Den är bra därför att det finns tydliga avstämningspunkter där man ser över vem som gör vad för att hjälpa en person att komma tillbaka till arbetet, vad som förväntas hända och om rehabiliteringen ska fortsätta, om den ska ta en ny väg eller om det börjar bli dags att fundera över om personen behöver omskola sig för ett annat arbete. Då krävs självklart att det finns en bra samverkan med Arbetsförmedlingen för att det ska fungera på ett bra sätt. Det är bra att det också finns ett uppdrag att jobba med de här delarna . har ju fått mycket kritik för att vara otydlig i bedömningar. Då är angivet arbete ett förslag för att råda bot på en otydlighet. Vi tycker att det är bra, och min företrädare drev också detta . Det gäller som sagt att det funkar bra mellan Arbetsförmedlingen och , att de hittar gemensamma koder och gör samma bedömning av vilket stöd en person behöver för att faktiskt kunna återgå till arbete. Jag vill återgå till hur viktigt det är med rehabilitering tillbaka till arbete. Men det är också viktigt att sjukförsäkringen skyddar den person som behöver skydd och att man får hjälp till en omställning om det behövs. Det som jag vill rikta fokus på framöver är att det måste vara tidiga avstämningar och tidiga rehabiliteringar, för om det inte är där arbetet börjar kommer det att vara alldeles för många människor som är sjukskrivna alldeles för länge, oavsett vilka tidsgränser vi sätter i olika regelsystem. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i dagens betänkande. 25 (L): Först vill jag slå fast att Liberalerna står bakom förslaget i dagens betänkande. Det är ett bra, nyttigt och tydligt beslut som vi kommer att fatta för att leda den här saken framåt. Det krävs ett löpande reformarbete för att socialförsäkringssystemet vid varje tid ska kunna leverera trygghet och lyhördhet till den enskilde, som skattebetalarnas pengar används rättssäkert, begripligt och effektivt i linje med den arbetslinje som har tjänat vårt land väl . Sjukskrivningen måste ses som en del av den sjukvårdande behandlingen och rehabiliteringen för den enskilde. Det är inte ett system vid sidan av som är frikopplat från den process som den enskilde är i. När de statliga myndigheterna i vårt land gör egna rättsuttolkningar utifrån praxissättande domar och andra myndigheters dagliga agerande eller regeringssignaler som uppfattas på det ena eller andra sättet kan man fundera över om rättssäkerheten, begripligheten och tydligheten i vissa fall kan ifrågasättas. När lagstiftaren, rättighetsbäraren eller allmänheten inte känner igen sig och sviktar i förtroendet befinner sig hela välfärdssamhället och välfärdssystemet på ett sluttande plan och i risk. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Myndigheter som i ett och samma står för förslag till regeringen, utformande av praxis utifrån lagstiftning och domar, beslutsfattande, uppföljning, granskning av sitt eget och andras förfarande, återkrav av felaktiga stöd och beivrande av antagen brottslighet och straffande i dessa ärenden ger ett uppenbart legitimitetsproblem. Delning av befogenheter, makt och utförande är viktigt i en rättsstat. Det ska också vara tre helt av varandra oberoende instanser. Beslut som fattas och som rör enskilda måste alltid vara transparenta, begripliga, rättssäkra och långsiktiga, inte minst när det gäller sjukförsäkringen. Det måste också vara olika instanser som fattar gynnande respektive missgynnande beslut inom välfärdsområdet, just för legitimitetens skull. Det är centralt att sjukförsäkringen ger de försäkrade ekonomisk trygghet om man blir sjuk. måste försäkringen ställa krav på omställning. Krav måste ställas på att rehabiliteringen ska leda till ett tillfrisknande och en återgång. Krav på omställning behöver bäras upp av sakliga skäl och individuellt skräddarsydda stödinsatser. Här har det brustit, för så sker inte . När 2013 tog fram ett kunskapsunderlag för att göra arbetsförmågeprövningen mer legitim och rättssäker konstaterades att handläggarna enligt rådande regelverk i princip är ”hänvisade till sin egen privata bild av vilka yrkesgrupper arbetsmarknaden omfattar och vilka krav på medicinskt relaterade förmågor dessa yrkesgrupper ställer”. Detta är graverande och ställer givetvis ohyggliga krav på en handläggare. Så är det än . Ens arbetsförmåga är kraftigt begränsad av sjukdom, men man är ändå regelmässigt hänvisad till fantasiarbeten eller fiktiva arbeten, vilket en del talare redan nämnt. Det är något som kanske finns i handläggarens huvud men som denne inte ens är skyldig att redovisa. Jag skyller förstås inte på enskilda handläggare, utan det är ett systemfel. Låt mig därför upprepa att sjukskrivningsprocessen är en del av den sjukvårdande behandlingen och rehabiliteringsprocessen. Den är en del av att man ska bli frisk och komma tillbaka dit där man var eller till det nya önskvärda läget utifrån ens sjukdomsbild. Detta borde vara en självklarhet. I stället för att neka sjuka människor sjukpenning med hänvisning till fiktiva arbeten ska alla inblandade aktörer arbeta för att sjuka människor ges stöd och vägledning genom processen och bästa möjliga rehabilitering vid varje givet tillfälle. Allt annat är ett samhällsekonomiskt slöseri och innebär onödigt lidande och stor ekonomisk skada för den enskilde. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 26 (MP): Den som är för sjuk för att arbeta ska ha rätt till ersättning, rätt till sjukpenning och rätt till rehabilitering och stöd för att så snabbt som möjligt komma tillbaka till friskhet, till god hälsa, till livskvalitet och till jobb, studier eller annan sysselsättning. Den som är sjuk länge, har en nedsatt arbetsförmåga och bedöms inte kunna komma in i eller tillbaka till arbetsmarknaden och där alla rehabiliteringsinsatser är uttömda ska ha rätt till sjukersättning. Den som behöver ha hjälp att hitta ett arbete ska få det från Arbetsförmedlingen. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Det är så socialförsäkringssystemen ska fungera. Det ska inte finnas luckor, fallgropar eller stolar att falla emellan. Det ska inte heller finnas ett slut eller en bortre tidsgräns när systemen upphör och man får klara sig själv. Den som är sjuk, den som lever med funktionshinder eller den som vill men inte kan arbeta ska inte dömas till livslång fattigdom. kommer att ta ett beslut som innebär ytterligare ett kliv mot målet om en fungerande och frisk sjukförsäkring. Beslutet kommer att innebära att den som är sjuk inte längre ska kunna hänvisas till arbeten som inte finns, fiktiva arbeten och hittepåjobb. kommunikation med den sjuke, den försäkrade, måste bli begriplig. Man måste förstå vad säger, och det är det detta ärende handlar om. Förslaget som vi nu debatterar och tar beslut om senare innebär att när det har gått minst in i sjukdomen ska pröva den försäkrades arbetsförmåga mot ett förvärvsarbete i sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Detta är lagtext, och de nya orden är ”angiven yrkesgrupp”. Det här är en undantagsregel i grunden. Finns det jobb som man kan klara av inom den angivna yrkesgruppen ska man söka de jobben för att komma in i arbete igen och komma bort från sjukpenningen. Men finns det inga sådana arbeten träder undantaget in och man får behålla sin sjukpenning. Kommer det här att fungera då? Kommer vi bort från de fiktiva jobben? Kommer fler att kunna behålla sin sjukpenning efter dag 180? Det vet vi inte , men mycket talar för det. Vi behöver givetvis följa upp beslutet och se till att myndigheten har de verktyg som behövs för att handläggarna ska kunna göra riktiga bedömningar. Det är några få nya ord i lagtexten, men de innebär en stor förändring i försäkringssystemet. För att det inte ska bli schablonartat eller riskera att de angivna yrkesgrupperna blir för diffusa, stora och öppna och innehålla alla möjliga arbeten och hittepåjobb kommer och Arbetsförmedlingen att få i uppdrag att tillsammans med arbetsmarknadens parter utarbeta ett kunskapsmaterial som ska fungera som stöd för handläggarna. Detta arbete kommer tyvärr att ta lite tid, men det är givetvis viktigt att det blir bra. Vi har tidigare sett vad som kan hända med ett väldigt stort sjukförsäkringssystem när det blir fel. Två partier, och , vill stressa på, men jag tror att det vore riskabelt. Vi behöver detta kunskapsmaterial, och det behöver fungera. Lagen ska träda i kraft , och därefter kommer regeringen givetvis att följa utvecklingen noga. Jag inledde med att säga att vi nu tar ett kliv för att nå målet om en fungerande och frisk sjukförsäkring. Vi har en väg att gå för att nå detta mål. När de borgerliga partierna införde den sjukförsäkring vi har kom vi från en tidigare modell, och den vill vi inte tillbaka till. Alltför många förtidspensionerades, och det var för lite fokus på rehabilitering. Det borgerliga systemet, den modell som kallades för rehabiliteringskedjan, innebar successivt hårdare krav och sjunkande ersättningsnivåer. Det innebar tumskruvar som skulle tvinga den sjuke in i arbete, och om det inte fungerade fanns ett slut, en bortre tidsgräns, där sjukförsäkringen upphörde – en stupstock. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Detta förslag var inte bra. röstade nej till det och nej till den borgerliga, destruktiva, definitionen av arbetslinjen. Vi lanserade i stället ett helt annat system som vi fortfarande, senare, tror på. Det bygger på tillit, individuella bedömningar och flexibilitet. Vi vill bygga ihop sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna och även ta med försörjningsstödet in i modellen i ett helhetstänk där det inte finns några stolar att falla emellan. Rehabilitering ska ske på riktigt och behöver inte primärt syfta till direkt återgång i lönearbete. Det centrala här är hälsa och livskvalitet och i förlängningen ett hållbart och fungerande arbetsliv. Vi vill genomföra det här och söker stöd för det. Vi är naturligtvis beredda att skruva på detaljerna om det är fler som vill hänga på systemet. Men de centrala principerna om hållbara liv, hållbara arbetsliv, trygghet, individuella bedömningar och tillit snarare än misstro tänker vi inte tumma på. Vi har än så länge tyvärr inte fått det stöd som behövs, och därför är konstruktiva i att reparera den sjukförsäkring vi har. En av de tidiga åtgärderna när och Socialdemokraterna vann valet var att slipa ned de allra mest drakoniska delarna av den borgerliga sjukförsäkringen. Den bortre tidsgränsen togs bort. Åtgärder för att minska sjuktalet vidtogs. Men det skedde också misstag, kanske just för att det gick lite för fort. Man ville skynda på. Misstaget var att införa 9,0-dagarsmålet. Det var inte bra. Trots att vi gjorde stora förbättringar blev ett dåligt system delvis värre, men det är det som vi är på god väg att reparera . Vi hör ofta i debatten – vi har hört det tidigare också här – att andra partier drar i frågan och driver regeringen framför sig. Men kom ihåg: Det var den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen som upptäckte att utförsäkringarna skenade! Det var som vidtog åtgärder och tillsatte utredningar förra mandatperioden. Det är och Socialdemokraterna i regering den här mandatperioden som har tagit emot utredningarna. Det är vi som har läst, begrundat och remitterat dem. Det är vi som har skrivit fram förslag och propositioner. Visst har vi stött på en del motstånd i . Men det är som har drivit igenom förbättringarna. Det gäller till exempel dag 180 men också det uppdrag till myndigheten som vi genomförde . Vi ser nu att de åtgärder vi vidtog har fått effekt: Fler behåller sin sjukpenning, och färre utförsäkras. Vi är på rätt väg. Det är den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen som lägger fram förslaget också till dagens beslut. Och vi har presenterat ytterligare förslag, framför allt i samband med budgetpropositionen. Vi vill genomföra förslag i utredningen. När vi har gjort det kommer vi också att reparera sjukersättningen utifrån de förslag som har utretts. Det finns ingen som driver regeringen framför sig. Regeringen går beslutsamt och målmedvetet före. Vi marscherar bort från den borgerliga destruktiva arbetslinjen, där samhället sviker och de sjuka straffas ut. ser vi fram emot eftermiddagens beslut i kammaren. Och på det här sättet fortsätter vi att reparera sjukförsäkringen steg för steg. Det är så vi gör när vi reparerar sjukförsäkringen, och det är det som är värdigt ett välfärdssamhälle. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 27 (V) replik: Det verkar som att och har ett annat förhållningssätt till att stressa på än många i den övriga befolkningen. Den utredning som är grunden till förslaget har funnits väldigt . Inte skulle man ju i något annat avseende säga att det är att stressa på när man , efter en utredning, lägger fram ett lagförslag!