prot · H809123 · 2021-05-19 00:00:00 — Men, fru talman, ska vi kunna gå vidare med punktskatteverktyget krävs det att det i botten finns en tobaksstrategi, en samlande ANDTS-strategi som fångar upp perspektivet skademinimering. Detta gjorde inte regeringens ANDTS-proposition som behandlas i socialutskottet. har därför i en följdmotion yrkat på att motionen avslås, och det lutar faktiskt åt att det blir så. Därmed är på ett sätt det här beslutsfattandet lite bakvänt och det oavsett om regeringens förslag till strategi går igenom eller ej. Vi borde först fatta beslut om vilken politik vi vill ha på området och först därefter fatta beslut om hur vi använder punktskatteverktyget. Min förhoppning är att vi i ett omtag kring ANDTS-strategin kan fånga upp skademinimeringsperspektivet, vilket också beskriver i sin följdmotion. Där är vi till stora delar överens. Vi borde som sagt göra saker i rätt ordning. Trots det jag anfört ovan väljer jag att stödja utskottsmajoritetens beslut i detta ärende. 75 (MP): redogjorde väldigt tydligt för tobakens hälsoeffekter och varför det är så viktigt att vi även inkluderar den övriga tobaken i punktskatten. Hälsoanledningen är relativt känd, och därför tänker jag ägna lite tid åt tobakens miljöeffekter, som också finns. bidrar tobaksindustrin till utsläpp av koldioxid. Det är lika mycket som totala konsumtionsutsläpp. bidrar också tobaksindustrin till att jordbruksmark används just för att producera tobak. När man framställer tobak måste den också torkas, vilket görs genom eldning med ved. Det krävs alltså ännu mer resurser när man pratar om markanvändning och skogar. Avskogning står för av klimatpåverkan, och där spelar tobaksindustrin en stor roll. Det går också åt mängder av vatten för att framställa den här tobaken. Att mark, skog och vatten används till tobaksindustrin som det bidrar aktivt till både klimatkrisen och artkrisen är djupt problematiskt, som det också leder till lokala konflikter och förtryck. Att inkludera övrig tobak i punktskatten känns för mig självklart, utifrån både hälso- och miljöaspekter. Jag är därför väldigt glad över att vi inkluderar den övriga tobaken i beskattningen på samma sätt som man beskattar röktobak. En heltäckande tobaks-beskattning – för ökad tydlighet och enhetlig-het Efter detta korta anförande vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 13 Utbyte av körkort som utfärdats i eller betänkande 2020/21:TU13 Utbyte av körkort som utfärdats i eller (prop. 2020/21:126) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 20.) § 14 Möjlighet för regeringen att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid betänkande 2020/21:UbU18 Möjlighet för regeringen att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid (prop. 2020/21:136) 76 (S): Frihet att göra det man vill i livet, frihet att välja vem man vill leva med och hur man vill leva, frihet att ha vilka intressen man vill och frihet att välja yrke och göra det efter vad man själv tycker är viktigt är oerhört viktiga saker för mig. Människor ska inte begränsas av normer, förväntningar, föräldrarnas plånbok eller sin klassbakgrund. Rätten för barn, unga och vuxna att studera och få möjlighet att bilda, förkovra, specialisera och bereda sig för framtiden är för mig oerhört viktig. Pandemin har påverkat oss, vårt samhälle och varje enskild individ på olika sätt. Pandemin må ha prövat oss och satt drömmar på paus och stoppat oss från det normala, men samhällsbygget stannar inte. Det är just i dessa tider som det är viktigare än någonsin att kunna känna tilltro och hopp om framtiden, att känna att vi gemensamt verkar för att behålla och vårda det som är starkt och om möjligt bygga det ännu starkare. Under pandemin har regeringen gjort stora insatser och investeringar i vårt gemensamma – i välfärden, på arbetsmarknaden, för näringen och för befolkningen. Vi har investerat i vård, skola och omsorg, utökat och byggt ut utbildningsväsendet och skapat fler platser till både vuxen- och högskoleutbildning. Vi har drivit en aktiv arbetsmarknadspolitik som har varit fokuserad på att stötta och bereda plats för deltagande. Forskning och utbildning bidrar till frihet och tillväxt. Socialdemokratisk högskolepolitik är en regional och nationell tillväxtmotor som bidrar till jobb, bildning och innovation. För mig som socialdemokrat från landet är det viktigt att vi fortsätter att satsa på att hela landet ska leva och på hög kvalitet på alla våra lärosäten. Dina möjligheter ska inte begränsas av var i landet du bor. Du ska ha möjlighet att både bo, verka och bidra där behovet finns. Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Därför är det väldigt viktigt att högskolor och universitet ska finnas i hela landet men också att fler utbildningsplatser tillförs i takt med arbetsmarknadens ökade krav på högskoleutbildad arbetskraft. Högskolornas samverkan med arbetslivet ska stärkas. Investeringar i forskning och utveckling är grunden för att svenska företag ska växa och förbättras. ska fortsätta att konkurrera med nya innovationer och hög kunskap. Då behöver vi såväl framstående grundforskning som framtidsinriktad tilllämpad forskning som sker i nära samverkan mellan näringsliv och akademi. Detta betänkande rör frågan om möjligheten att ge regeringen mandat att ändra i urvalsgrunderna i fredstid, det vill säga extraordinära situationer just som den situation vi befinner oss i . Coronapandemin har, som jag tidigare nämnde, satt många delar av samhället på prov. En av utmaningarna har varit att dels bedriva god, högkvalitativ undervisning på distans, något som många har gjort väldigt bra, dels att säkra att våra högskoleprov ska kunna genomföras på ett smittsäkert sätt. Det är viktigt att alla, oavsett bakgrund, som har de förkunskaper och meriter som krävs har möjlighet att gå vidare till högskoleutbildning. är huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskoleutbildning att minst en tredjedel av platserna ska fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av urvalsgrunder som har bestämts av högskolan. Den här regeln har godkänts av och regleras i vår så kallade högskoleförordning. Högskoleprovet ställdes in av Universitets- och högskolerådet. genomfördes provet kraftigt begränsat på grund av smittspridningen av viruset, som vi alla vet har förödande konsekvenser. planerades två prov, vilka båda tack och lov kunde genomföras. Men om något av eller båda dessa prov inte hade kunnat genomföras av smittskyddsskäl kunde det ha inneburit att enskilda individers möjlighet att konkurrera i urvalet till högskoleutbildningen hade påverkats så mycket att huvudregeln för fördelning av platser vid urval inte skulle kunna kvarstå. Att högskoleprovet har varit inställt eller begränsat påverkar hur många som har haft möjlighet att skriva högskoleprovet och kan konkurrera med ett högskoleprovsresultat. Effekten av det skulle kunna vara att fler konkurrerar enbart med betyg. Det är mot denna bakgrund som utskottet ställer sig bakom att huvudregeln för platsfördelning vid urval till högskoleutbildning tillfälligt ska kunna frångås, så att andelen platser som fördelas på grundval av högskoleprovsresultat tillfälligt kan minskas i syfte att andelen platser som fördelas på grundval av betyg därmed tillfälligt ska kunna öka. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 77 (SD): Jag har inget annat yrkande än majoriteten i utskottet i detta ärende. Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Förslaget i propositionen handlar om ifall regeringen måste ställa in högskoleprov. Det handlar inte om, som jag tycker att har missuppfattat lite grann, om man ska ställa in högskoleprov eller inte. Det handlar alltså om när vi ställs inför fullbordat faktum att högskoleproven är inställda och vad vi ska göra då. Vi måste då naturligtvis fylla upp de platser som vi har på bra och vettiga utbildningar. Det finns kanske inte tillräckligt många behöriga från högskoleprovet. Vi måste vara pragmatiska, och vi måste i någon mening förvalta landet. Vi kan inte bara ägna oss åt partipolitik, som vi kanske gör allihop i alltför hög grad. Vi måste se till att högskoleväsendet fungerar, vi måste se till att platserna fylls och vi måste vara pragmatiska. Jag kan mycket väl tänka mig en situation när vi inte vill ställa in ett högskoleprov men att det blir inställt ändå. Vi kan då inte sura över att vi inte fick vår vilja igenom, utan vi måste se till att saker och ting fungerar. Det är därför som vi yrkar bifall till regeringens proposition. Det är ren pragmatism. Sedan har jag lite grann reflekterat över att en tredjedel alltid ska komma in genom högskoleprovet. Det är ingen naturlag som naturlag. Vi har någonstans bestämt att det ska vara så. Men det är ingen som säger att det ska vara så. Det finns vissa utbildningar där det är väldigt dålig genomströmning i fråga om dem som kommer in genom högskoleprovet, och där det är betydligt bättre genomströmning i fråga om dem som kommer in på betyg. Det gäller till exempel vissa lärarutbildningar. Jag tycker faktiskt att vi borde fundera lite grann på detta med att en tredjedel ska komma in genom högskoleprovet. Med detta sagt tycker jag verkligen att vi ska vårda och ha kvar högskoleprovet. Studenter ska få en andra chans. Jag har många bekanta som har tagit en andra chans och kommit in på högskolan. Men jag tycker inte att en tredjedel ska vara någon helig ko på precis alla utbildningar. Slutligen tror jag inte att detta kommer att bli några problem. Vi står här och debatterar, men jag tror att vi i mångt och mycket debatterar ett icke-problem. Jag tror att antalet smittade kommer att minska, men kanske inte lika mycket som . Men antalet kommer att minska kraftigt. Människor har börjat vaccineras i stor omfattning. Jag har själv fått första sprutan. tror jag inte att pandemin kommer att snurra igång som den gjorde . Jag är ganska övertygad om det. Då är en väldigt stor del av vår befolkning vaccinerad, och de flesta vacciner har en skyddseffekt på . Jag tror inte att detta kommer att bli något problem . Detta visste kanske inte regeringen när man lade fram propositionen. Det är naturligtvis bara positivt om vi slipper använda den här lagen. 78 (MP): Detta ärende handlar om att införa en undantagsregel som gör det möjligt för regeringen att fördela platser till högskolan på ett annat sätt än det normala och det vanliga om det krävs vid extraordinära händelser i fredstid, som det uttrycks. Ärendet är påkallat på grund av coronapandemin, som har stört möjligheterna tidigare att genomföra högskoleprovet. Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Som vi vet tvingades man att ställa in provet , och genomfördes provet med vissa begränsningar på grund av smittspridningen. har högskoleprovet genomförts på ett bra, säkert och smittfritt sätt . Den regel som vi diskuterar bör då inte bli aktuell . Den kan i värsta fall komma att bli aktuell framöver om till exempel pandemin tar en annan väg än den vi hoppas och tror på. Men den kan också bli aktuell av andra orsaker som vi inte känner till. Det normala är att platserna fördelas med minst en tredjedel var utifrån betyg och högskoleprovspoäng och maximalt en tredjedel utifrån lokala urvalsgrunder. Det är denna fördelning som ska kunna ändras av regeringen. Högskoleprovet är väldigt betydelsefullt, och den kvot som är reserverad för högskoleprovet är helt avgörande för väldigt många blivande studenter. Den har tillkommit för att möjliggöra en andra chans där betygen inte har räckt till, men också för att betygsystemet i och i gymnasieskolan har väldigt många problem och baksidor. Studiestress, orimliga prestationskrav och brister i likvärdighet är några av de baksidor som vi ser i betygssystemet. Hade vi bara haft betyg som ensamt urval till högre studier hade många duktiga och högpresterande blivande studenter sållats bort, kanske på grund av tillfälliga livssituationer under gymnasieåren. Man kan helt enkelt vara det som vi kallar skoltrött. Skoltrötthet är inget speciellt bra eller precist begrepp. Men man kan ändå använda det. Det är ett symtom på ett väldigt brett spektrum av orsaker. Men psykisk ohälsa, problematiska hemförhållanden och så vidare kan verkligen bidra till att pressa ned prestationsförmågan i skolan och i gymnasieskolan, och betygen följer med ned. Excellens är ett begrepp som vi brukar använda. Det brukar innebära att den som har bäst förutsättningar att prestera i forskning – men det gäller också utbildning – ska premieras. Den som har bäst förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ska ha företräde i urvalet till antagningen till högskolan. Men det är faktiskt inte det som gymnasiebetygen mäter. Gymnasiebetygen mäter någonting annat. Det är tidigare prestationer, inte framtida. Högskoleprovet är både en möjlighet till en andra chans och, tycker jag, faktiskt ett bättre fungerande verktyg än betyg för urval utifrån till exempel excellensprincipen. Men om det nu på grund av exempelvis en pandemi blir så att färre har skrivit provet är det rimligt att frångå det normala regelverket och kanske minska andelen som antas genom högskoleprovet. Den proposition som vi diskuterar och som kommer att anta är en av många åtgärder som regeringen har vidtagit inom området högre utbildning och forskning på grund av just coronapandemin. För att säkra högskoleprovet, efter förra vårens inställda prov, har nya medel avsatts – och lika mycket . En särskild samordnare har tillsatts, och har två prov i stället för ett, som jag nämnde, kunnat genomföras på ett bra sätt. Och ska det också fortsättningsvis finnas tillgång till tre prov . Giltighetstiden för proven har också förlängts till , för att motverka effekten av eventuella uteblivna högskoleprov. Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Om det blir fortsatta problem med att genomföra fullskaliga prov – vi vet ju inte vart pandemin tar vägen – finns även möjligheten att begränsa antalet deltagare på olika sätt, vilket vi har använt oss av. S-MP-regeringen har också målinriktat byggt ut antalet platser i högskolan, vilket höjer utbildningsnivån i landet. Även om utbyggnaden inleddes långt innan pandemin möter den även pandemins effekter genom att fler kan välja att läsa en utbildning när arbetsmarknaden vacklar. kommer regeringen även att förstärka lärosätenas möjligheter att anordna fler sommarkurser. Mer resurser till lärosätena och mer studiemedel kommer att ge ytterligare studieplatser också , precis som . Det har också vidtagits åtgärder för att stärka distansundervisningen, som vi har lärt oss väldigt mycket av . Detta och mycket annat har gjorts. Det vi beslutar om nu är alltså att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid, vilket är ytterligare en i raden av regeringens åtgärder. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 79 (V): Det är som beslutar om antagningskvoter och om det ska vara betyg, högskoleprov eller lärosätenas egen del. vill regeringen ha möjlighet att tillfälligt frångå huvudregeln om fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid. Skälet är att högskoleprovet ställdes in och att det gavs begränsat . Hela grunden för detta ärende är att det fanns en risk att coronapandemin skulle göra att högskoleprovet på grund av smittskyddsskäl fick ställas in även . När vi ska debattera och besluta ärendet vet vi att högskoleprovet kunde genomföras . UHR har än så länge inte fått rapporter om några större incidenter vid det senaste tillfället. Vid det första tillfället var det några enstaka prov som ställdes in, men de skrivande hänvisades då till majtillfället. Vi vet alltså att det inte finns någon anledning för regeringen att frångå reglerna utifrån resonemanget i detta ärende. Det rimliga vore egentligen att majoriteten drog tillbaka hela betänkandet. Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Från sida var vi beredda att säga ja till förslaget om det skulle vara så att högskoleprovet ställdes in . Så blev det dock inte, och därför vore det logiska att övriga partier stöder vår reservation nu när förslaget inte dras tillbaka. UHR och lärosätena har dessutom visat att de kan genomföra provet trots pandemin och att regeringens befogenhet att ändra beslut om huvudregel för fördelning av platser vid urval till högskolan inte behövs vad gäller högskoleprovet. Vi vet att UHR och lärosätena kan anpassa sig. Kunde de anordna provet kommer de också att kunna anordna det , om pandemin skulle fortsätta. Det finns också tid att ändra reglerna för antagning om det skulle behövas. Till skillnad från många andra frågor där regeringen kan behöva mandat för att göra ändringar med kort varsel sker antagning till högskolan – tre om man räknar in sommarkurserna. Det finns alltså gott om tid för att göra de förändringar som behövs om man skulle behöva ändra antagningsreglerna. Lika tillgång till utbildning är en fråga om rättvisa och jämlikhet. Detsamma gäller ett öppet och tydligt antagningssystem. Det kan finnas många skäl att se över reglerna för urval till högskolan för att högskolan ska vara öppen för så många som möjligt och för att så många som möjligt ska kunna studera på högskolan, men det är en fråga för att besluta om – inte regeringen. Jag yrkar bifall till reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 15 Ökad säkerhet för vissa identitets- och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-förordning betänkande 2020/21:SfU23 Ökad säkerhet för vissa identitets- och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-förordning (prop. 2020/21:120) Ökad säkerhet för vissa identitets- och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-för-ordning 80 (M): har vi två debatter i följd som på olika sätt berör hur vi ska kunna identifiera dem som befinner sig här i . I grunden handlar det om att vi ska ha kontroll över våra gränser och upprätthålla en reglerad invandring. Identitetshandlingar ska vara säkra, och de ska ges till rätt personer. Tyvärr ser vi stora brister här, och jag kommer i mitt anförande i nästa debatt att uppehålla mig mer vid de problem som vi ser är kopplade till ett växande skuggsamhälle och vilka åtgärder vi moderater vill se för att bekämpa dessa. Men först ska vi alltså debattera frågan om anpassningen av svensk rätt till en ny EU-förordning. Förordningen är tänkt att skärpa säkerhetskraven på nationella identitetskort, uppehållskort och permanenta uppehållskort och ska tillämpas . Bakgrunden till förordningen är att det finns stora skillnader avseende säkerhetsnivå, format och innehåll när det gäller id-kort för unionsmedborgare och de uppehållshandlingar som medlemsstaterna utfärdar till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. Dessa skillnader ökar risken för missbruk och förfalskningar och försvårar för unionsmedborgare att utöva sin rätt till fri rörlighet. Vi moderater instämmer i det som står i propositionen om att högkvalitativa dokument är en förutsättning för en effektiv och säker verifiering av ett dokuments äkthet och en persons identitet. Det är viktigt att minska riskerna för missbruk och förfalskningar som medlemsstaterna får bättre förutsättningar att kontrollera personers identitet. Allt detta är i sin tur en förutsättning för den fria rörligheten inom EU, vilket är en fundamental del av Europasamarbetet – som vi vill värna. Därför står vi bakom förslagen i propositionen. Ökad säkerhet för vissa identitets- och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-för-ordning För att ytterligare öka säkerheten i id-handlingar står vi dock även bakom yrkande om att det ska bli lättare att ta upp biometriuppgifter och spara dem . Vi står också bakom förslaget om att utreda möjligheten att inkludera fingeravtryck i polisens register för pass och nationella id-kort, för att förhindra att en person har flera id-handlingar i olika identiteter. Just den frågan återkommer vi som sagt till i nästa debatt, då jag även återkommer med ett mer fylligt resonemang i de här viktiga frågorna kopplade till identitet. Med det sagt vill jag yrka bifall till reservation 1, fru talman. 81 i (SD): Dagens debatt handlar om att enligt vissa EU-bestämmelser måste börja spara och kontrollera fingeravtryck i vissa id-handlingar. Det rör sig inte om de vanliga handlingarna, alltså uppehållstillståndskort och pass, utan det handlar om de mycket mer sällsynta uppehållskort som går till anhöriga till EES-medborgare. Men det handlar även om det nationella id-kortet, vilket väl kan sägas vara småsyskonet till vårt nationella svenska pass. Fingeravtryck finns och kontrolleras redan i uppehållstillståndskort och pass, så de förslag vi debatterar är knappast särskilt nydanande. Vi ser helt enkelt bara till att införa samma regler överallt. Regeringens förslag är heller ingenting nytt i sak utan bara en följdändring på den ändring som gjorts i . Det hela kan säkert uppfattas som något osexigt eller tråkigt. Men, fru talman, det finns ju ett talesätt som säger att sitter i detaljerna. Fingeravtryck är nämligen en typ av biometri, alltså uppgifter som går att lagra och behandla för att kunna genomföra sökningar och liknande behandling i databaser. Även foton och dna-profiler kan vara biometriuppgifter. Eller kan de det? På bokar man för att få lämna biometri, alltså foto och fingeravtryck. Men utifrån hur lagstiftningen ser ut, och utifrån vad vissa remissinstanser säger, är det oklart vad som egentligen räknas som biometri. Det här får följder för människors integritet men även för arbetet med att dela uppgifter mellan myndigheter. Vad händer om har en tolkning och polisen har en annan? Kan de då verkligen dela med sig av biometriuppgifter rörande exempelvis illegala migranter? Generellt sett, fru talman, råder det oreda när det gäller lagstiftningen kring biometriuppgifter och hur de definieras, hur de får användas, hur de får lagras, hur de får delas och så vidare. Myndigheter som polisen och har tagit upp detta i olika sammanhang, och det har även till exempel gjort. Det måste ske någon typ av förändring här. Det måste vara glasklart för alla hur vi definierar biometri. Det måste bli lättare att ta upp biometriuppgifter och att spara dem i olika databaser. Det måste även bli lättare att använda uppgifterna i handläggning – att göra slagningar och jämförelser och att använda avancerade sökningar och matchningar, dels mellan avdelningar och myndigheter och dels i vissa fall automatiskt, exempelvis för identifiering. Ökad säkerhet för vissa identitets- och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-för-ordning Målet, fru talman, måste vara högre effektivitet och större säkerhet både när det gäller kontrollen av utlänningars inresa och tillstånd i och när det gäller sådant som folkbokföring och utbetalningar ur välfärdssystemen. Det här är ett område med stor förbättringspotential, som det brukar kallas, och regeringen bör skyndsamt utreda vilka förbättringar som kan göras.