prot · H80984 · 2021-02-25 00:00:00 — Och det är inte bara och de svenska gränsarbetarna som drabbas utan även , som är beroende av svensk arbetskraft. Jag förstår det nationella intresset av att skydda sin befolkning i pandemin, men det är inte en ursäkt för att inte ta ansvar för de människor som drabbas. Min fråga är vad regeringen gör för att lösa situationen för gränspendlarna till . 51 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för den mycket viktiga och högst aktuella frågan! I förrgår hade jag ett möte med min motsvarighet i och påtalade då den orimliga situation som vi har hamnat i. Jag påpekade också att detta är ett beslut som har fattat och att det är som behöver lösa situationen. är det den 25:e och många svenskar får sin lön, men vi kan konstatera att det bland dessa gränspendlare finns de som kommer att sakna sin lön. Vad den norska regeringen behöver göra är att se till att människor kan komma tillbaka till sitt arbete. Från regeringens sida är det högt prioriterat att arbeta för att nå en lösning, och vi menar att det är som ska lösa detta. I närtid kommer frågan också att diskuteras mellan våra respektive statsministrar. 52 (S): Ser arbetsmarknadsministern att den här situationen kan påverka gränsarbetarna även på ? 53 Arbetsmarknadsminister (S): Vi hoppas att detta är något väldigt tillfälligt och att vi får en snabb lösning på plats. Vi har en gemensam nordisk arbetsmarknad som vi behöver värna. Jag har arbetat fackligt på den nordiska arenan inom ramen för NFS och kämpat för att få bort gränshinder mellan våra arbetsmarknader. Det som händer nu är att nya gränshinder skapas. Men jag kan konstatera att under pandemin är det ungefär ett trettiotal olika gränshinder som har uppkommit, och vi har kunnat lösa de allra flesta. Den här måste också kunna lösas. 54 (MP): Min fråga går till utbildningsminister . När rektorer och lärare larmar om att resurserna inte räcker och när av eleverna går ut utan behörighet till gymnasieskolans nationella program är det direkt stötande att inte varenda skattekrona avsedd för skolan också stannar i skolan. Den svenska marknadsskolan är unik, och det är inget jag är stolt över. Inget annat land tillåter att gemensamma skattemedel som ska trygga barns utbildning i stället går till vinstutdelning. Min fråga till statsrådet är: Hur ska regeringen se till att skolans resurser går till att trygga våra barns utbildning och inte till aktiebolagens vinstutdelning? 55 Utbildningsminister (S): Jag vet inte om kammaren minns det, men under den förra mandatperioden var det faktiskt en omröstning här i kammaren som handlade om vinstbegränsningar ibland annat skolor. Omröstningen slutade med att det förslag som då låg på bordet föll. Jag kan inte se annat än att vi har en riksdagsmajoritet som är ganska oförändrad . Och jag kan konstatera att den typ av förslag som efterlyser har ganska små möjligheter att gå igenom i den här . Precis som anser jag och regeringspartierna att vi borde ha regler som begränsar vinsterna i välfärden. Men med det sagt vill jag också säga att vi hedrar det januariavtal som vi, , och Liberalerna har skrivit på, och där har regeringspartierna åtagit sig att inte bereda eller ta fram den typen av förslag . Vad vi tycker ska det inte råda någon tvekan om. Men vi hedrar de avtal som vi har skrivit på, så några förslag om detta kommer inte att läggas på bord . 56 (MP): Tack, statsrådet, för svaret, även om det såklart inte är ett svar som jag hade önskat. Men jag vet ju också vad som står i januariavtalet. Friskolereformen skulle bidra till en blomstrande mängd av olika typer av skolor, där olika barn får lika förutsättningar att blomstra. Och jag tror verkligen på det, men inte när det går till vinstutdelning. Hur ska vi då kunna se fram emot att det blir fler friskolor som faktiskt finns där för pedagogikens och inte för pengarnas skull? 57 Utbildningsminister (S): Jag utgår från och förväntar mig att alla som driver skolor i ska göra det av omsorg om barns och vuxna studerandes kunskap och bildning och inte omsorg om någonting annat. Vi ska ha en skollag och en skolinspektion som säkerställer att verksamheten är sådan att barn och ungdomar får den utbildning som de har rätt till. Det kan vi arbeta med i dagens riksdag. Vi kan också arbeta med att stärka kvaliteten, förbättra resurserna till skolan och se till att resurserna går till de skolor där behoven är som allra störst. Det ska vi göra med stolthet och glädje. Krisstöd till kultur och idrott 58 (M): Risken för en tredje våg av smittspridning är nu stor. Vi alla hoppas och tror att vaccineringen ska få verkan, men vid fortsatt smittspridning riskerar många arrangemang inom kultur och idrott att faktiskt slås ut. har vi moderater haft en väldigt bra dialog med många aktörer inom både kultur och idrott som mynnade ut i att vi fick majoritet i finansutskottet för ett nytt krisstöd, till exempel till Vätternrundan, och andra viktiga kultur- och idrottsevenemang. Vi moderater planerar för att läget snabbt kan förvärras. Min fråga till kultur- och idrottsminister blir därför om regeringen nu snabbt kan följa majoritets förslag om ytterligare stöd på 3,5 miljarder, utöver regeringens tidigare stöd, och att arrangörerna får tillbaka om evenemang ställs in och ge trygghet till biljettköparna. 59 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Jag vill börja med att säga att jag välkomnar engagemanget från samtliga partier här i kammaren i kulturens och idrottens förutsättningar, och jag tycker att det är positivt att olika förslag diskuteras. Ett av syftena med regeringens krisstöd till kulturen och idrotten är att skapa förutsättningar för en återstart. har ju krisen förlängts och förvärrats i förhållande till hur läget var , då vi satte budgeten . Men vi har kunnat göra flera viktiga tillskott, bland annat . Vi har också skickat ut förslag på remiss om hur ett mer differentierat regelverk ska se ut, och jag har noterat förslaget från . Jag tycker att det finns vissa problem med det. Det är ganska detaljerat. Jag är tveksam till att lägga fram så detaljerade förslag. Men inriktningen, att vi ska stötta möjligheten till en återstart, delar vi helt. Jag kommer såklart att fortsätta att följa utvecklingen och jobba för mer stöd och också se om justeringar behöver göras. 60 (SD): har i olika omfattning bidragit med personal i utlandsmissioner. De flesta av oss som kommer tillbaka mår bra, men det gäller inte alla. Det finns de som av olika skäl har stora problem. För att kunna ge dessa veteraner adekvat hjälp finns som bekant Veteranmottagningen på i , och där görs kvalificerade utredningar. Men när utredningarna är klara skickas de med återremisser till olika regioner. Där startar vissa regioner en egen utredning, och det kan då gå månader innan veteranerna får någon hjälp över huvud taget. Man gör alltså olika. Hur ser försvarsminister på detta problem? Och vad avser han att göra för att se till att dessa veteraner inte kommer i kläm? 61 Försvarsminister (S): Jag tackar för en viktig fråga. För sedan besökte jag veteranföreningarna, och det här är något som kommer upp vid olika tillfällen. Precis som säger görs en utredning på Veteranmottagningen. Men det finns många vittnesmål om att uppföljning och annat kan skifta över landet, och det är en problematik som man måste jobba med. Departementet ser detta som en viktig fråga att återkommande följa upp. Jag vet att det finns en problematik här, och den tas ofta upp i samband med olika typer av veteranmöten som jag deltar i. Jag delar denna verklighetsuppfattning. Tillämpningen av restriktioner för yrkesmässig idrott 62 (C): Min fråga går till idrottsminister . utfärdar viktiga föreskrifter och bra rekommendationer i pandemin, men de gäller inte personer som ägnar sig åt yrkesmässig idrott. Just detta har fått absurda konsekvenser i . Där har vi ett hockeylag som 2017 fick lägga ned herrlaget av ekonomiska skäl och som spelar i division 1, vilket är två nivåer under högsta serien. I kommunen finns också en konståkningsklubb med åkare av elitserieklass. Med hänvisning till yrkesmässig idrott har kommunen stoppat elitåkande konståkare från att träna i ishallen men låter hockeylaget fortsätta som vanligt. Man kommer inte ifrån misstanken att kommunen värderar manligt idrottande mer än kvinnligt idrottande i detta fall. För mig är denna tolkning helt orimlig, orättvis och diskriminerande. Tycker ministern att kommunen gjort en korrekt tolkning av reglerna när man stänger ute kvinnliga konståkare med elitseriestatus? 63 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Det blir svårt för mig att ge en kommentar när det gäller en enskild kommun och enskilda tolkningar som görs. För mig och för regeringen och även för har det under pandemin varit prioriterat att barn och ungdomar i så stor utsträckning som möjligt ska kunna hålla igång sin träning. I går skärpte Folkhälsomyndigheterna rekommendationerna vad gäller tävling. När det gäller att definiera yrkesmässighet och elit kan det uppstå problematisk gränsdragning. Jag får dock hänvisa till det goda samtal som förs mellan och , där man diskuterar denna typ av gränsdragningar och kan komma med mer detaljerade rekommendationer. Återbördande av samiska kvarlevor och föremål 64 (V): Jag har en fråga till . Återförande, repatriering, av föremål och kvarlevor har krävts av världens urfolk ända . Repatriering handlar om rätten till det förflutna och ens förfäder. Det handlar också om försoning mellan urfolk och stater. har länge krävt att det skapas en nationell fond för återbördande av det som har stulits från samerna och att det ska undersökas vad som finns och hur det har kommit in i de statliga museernas samlingar. Vad anser ministern om att det nu i stället är ättlingar som försöker att driva dessa processer på egen hand? Tycker ministern inte som att staten bör ta ett större och mer aktivt ansvar för återbördandet av samiska kvarlevor och heliga föremål i samråd med och samiska företrädare? 65 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Det här är ett viktigt område. Frågorna om repatriering väcker med all rätt mycket känslor. Det har begåtts stora övergrepp, vilket har gjort att släktingar till nu levande samer och urfolk runt om i världen går att hitta på hyllor någonstans eller samlar damm i något museums källare. Det är givetvis en oacceptabel situation. Departementet har jobbat med denna fråga, och det har tagits fram handledningar riktade till museer för hur man kan jobba med återbördandefrågor på ett klokt och systematiskt sätt. Vi har flyttat fram våra positioner, och min statssekreterare fick också delta i en återbördandeceremoni i . Vi ska fortsätta att jobba med dessa viktiga frågor. Allt som rör budget kan jag givetvis inte ta ställning till eller kommentera här i talarstolen, men jag tackar för frågan i ett viktigt ämne. 66 (KD): Vi är många som vill rädda de fristående resursskolorna. Andelen avslag på skolornas ansökningar om tilläggsbelopp har ökat som en följd av den praxis som finns i våra domstolar. Det gör att barnen med de största stödbehoven inte alltid får det stöd de behöver. Många föräldrar som hör av sig till mig vittnar om hur flytten till resursskolan för deras barn har inneburit ökade kunskapsresultat men också att familjelivet plötsligt gått från kaos till att fungera. Resursskolorna behöver finnas kvar. Är utbildningsminister beredd att samarbeta med för att ge resursskolorna en egen definition i skollagen med en finansieringsmodell som är bättre anpassad till resursskolornas särskilda förutsättningar och elevernas behov? 67 Utbildningsminister (S): Jag tackar för en angelägen fråga. Regeringen vill att det ska bli lättare för barn och elever att få särskilt stöd, till exempel i mindre undervisningsgrupp, och vi vill att resursskolor ska utvecklas. Därför gav regeringen ett utvidgat uppdrag till en sittande utredning att se över denna fråga och ta fram olika förslag. Det delbetänkande som har överlämnats till regeringen är ute på remiss. är det så att detta är en fråga där besluten i stor utsträckning fattas ute i kommunerna, och de diskussioner som pågår bland många föräldrar i handlar om kommunala beslut. Denna fråga måste alltså lösas dels på nivå, dels med olika former av regelverk. När det gäller regelverken har vi nu förslag ute på remiss. Regeringens syfte med dessa förslag är att de tilläggsbelopp som betalas ut ska ge det stöd till eleverna som eleverna behöver och att resursskolorna ska utvecklas. Romers rättigheter under pandemin 68 (L): Min fråga går till statsrådet . I statsrådets portfölj finns frågor som rör romsk inkludering, och det har vi samtalat om . Målet är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Under pandemin har vi sett att utsatta grupper blir ännu mer utsatta. Det gäller rätten och tillgången till hälso- och sjukvård, arbetsmarknad, bostadsmarknad och så vidare. Hur säkerställer statsrådet att den romska minoritetens rättigheter inte begränsas ytterligare under pandemin? 69 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Jag delar helt analysen att risken med pandemin är att grupper som redan innan var utsatta på olika sätt drabbas ännu hårdare. Det gäller sådant som tillgång till utbildning och arbetsmarknaden, som på olika sätt har försvagats. Vi har en fortsatt nära dialog med den romska gruppen genom den romska referensgrupp som vi har, och vi har också haft en särskild dialog med anledning av pandemin. Vi har också det pågående arbetet för romsk inkludering, och där gör vi just nu en översyn för att se vilka av de insatser som vi har haft inom detta arbete som det är viktigt att förlänga. Jag förutsätter att det kommer att bli en diskussion inför kommande år om vad vi behöver göra mer på detta område. Jag är glad över att vi har kunnat göra vissa förstärkningar i budgeten när det kommer till minoritetsspråksbiblioteken. Inom den romska gruppen finns inget sådant, och här har nu fått ett uppdrag. När det gäller läsfrämjandefrågorna är vi alltså på gång, men det finns fler viktiga områden. Vi får återkomma. Åtgärder mot segregationen i skolan 70 (S): Min fråga går till utbildningsminister . Skolan ska vara likvärdig. Det framgår som bekant av skollagen. Även om kunskapsresultaten har stigit ser vi tyvärr att likvärdigheten har minskat och att brister finns i nuvarande skolsystem. Detta spär på segregationen i skolan snarare än att motverka den. Även om det ofta låter som att alla partier här i är överens om att likvärdigheten är en viktig fråga ser vi att en rad partier försvarar den nuvarande skolmarknaden. För oss socialdemokrater är det självklart och viktigt att värna det fria skolvalet, men det ska gälla alla. Hur ser statsrådet på behovet av att förändra det kösystem som finns , för att bryta segregationen i skolan? 71 Utbildningsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Vi ska ha en jämlik kunskapsskola i . Om vi ska ha en skola där elever och föräldrar fritt kan välja gäller det att se till att valet är jämlikt. Att ha kösystem till fristående skolor som urvalsgrund är orättvist. Det gynnar barn vars föräldrar har ställt dem i kö redan på BB. Det gynnar barn som aldrig flyttar över kommungränserna. Det bidrar till en stärkt segregation och till skillnader mellan skolor. Det hjälper de friskolor som eventuellt vill locka till sig elever som det inte kostar så mycket att undervisa. Jag tycker att kösystem är dåligt. Den utredning om att slopa kösystemen som har varit ute på remiss har fått starkt stöd på liberala ledarsidor, på debattsidor, på kultursidor och bland lärare, rektorer och många andra. Jag hoppas att detta stöd också ska gå att finna här i riksdag därför att slopande av kösystemet i våra skolor skulle gynna både kunskapsresultat och rättvisa. Försvarets sanering av PFAS-förorenade områden 72 (MP): Min fråga går till försvarsministern. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa åtgärder för förorenade områden. Försvarsmakten har inkommit med sin rapport. Det finns 2 090 förorenade områden, men det är bara 173 av dem som har undersökts närmare. Utöver dessa områden finns det områden som har förorenats av PFAS. Av rapporten framgår att Försvarsmakten nu efterfrågar forskning och innovation, inte att de har vidtagit eller tänker vidta några snabba åtgärder, trots att metoder redan finns. I har dricksvattentäkten i Åsen förorenats av PFAS som härstammar från försvarets verksamhet vid flygfält. Det är bråttom att vidta åtgärder för att minska risken för långvarig förorening. Hur tänker regeringen agera för att de områden som är förorenade med PFAS snabbt ska kunna saneras? 73 Försvarsminister (S): Denna typ av frågor styrs av lagstiftning och regelverk och fastställs ytterst i miljödomstol. Det finns en särskild ordning för hur detta ska hanteras och hur man får använda sig av den typen av kemikalier. Min uppfattning är att Försvarsmakten på ett seriöst sätt hanterar denna typ av frågor. Detta är något som finns med i de olika uppföljningar som vi gör gentemot Försvarsmakten. Vi arbetar enligt den lagstiftning och de regelverk som finns i detta sammanhang. Extern granskning av studieförbund 74 (M): Fusket inom studieförbunden har varit ett högaktuellt ämne . Den självgranskning som förbunden genomfört visar att över 1 miljon studietimmar är felaktiga. Det förekommer systematiskt och bedrägligt utnyttjande av studieförbunden. I kulturutskottet har vi moderater därför föreslagit en extern revision och granskning av förbunden – ett förslag till initiativ som utskottet nu formellt bereder. Sedan vårt förslag lades fram har dock ännu mer graverande vittnesmål framkommit, vilket docent med flera rapporterade om på . Det talas om hisnande siffror – att 60–av all verksamhet inom studieförbunden skulle vara fusk. Det motsvarar av skattebetalarnas pengar. Regeringen behöver gå till botten med detta. Min fråga till utbildningsminister är därför: Tänker regeringen initiera den behövliga externa granskningen , eller måste först besluta om detta åt regeringen? 75 Utbildningsminister (S): Detta är en väldigt viktig fråga. Fusk och oegentligheter skymmer sikten för allt det goda som sker i våra studieförbund och i folkbildningens namn i . Fusk och oegentligheter ska inte förekomma. Vi som är lite komna vet dock att det, i alla fall så länge jag har levt, då och då har förekommit allt från rykten till bevisade fusk. Det ska motverkas. Regeringen har därför beslutat att ska lämna en särskild rapport till regeringen. ska bland annat redovisa vilka åtgärder som vidtagits och som planeras att vidtas och hur man ska säkerställa att statsbidraget till studieförbunden används enbart enligt syftet med stödet och också särskilda föreskrifter och villkor. Vi har särskilt poängterat demokrativillkoret, som är helt avgörande. Regeringen kommer inte att ge upp om att säkerställa att vår viktiga folkbildning går till kultur och bildning, inte till fusk och oegentligheter. Betygsstöd i avsaknad av nationella prov 76 (SD): Covidpandemin har slagit hårt mot hela samhället och framför allt mot skolan. Regeringen valde redan tidigt att ställa in stora delar av årets nationella prov i stället för att fokusera på att få fram en säker process och säkra provtillfällen. Kanske hade man senare tvingats ställa in proven, men att besluta det så tidigt sände fel signaler till både lärare och elever. De nationella proven är det i särklass viktigaste stödet vid betygsättning. Många lärare och elever efterfrågar nu tydliga betygsstöd som fullgod ersättning. Det finns många elever som har kämpat länge för att få chansen att verkligen visa vad de har lärt sig. Med en skola som har stor betygsinflation, vilken tyvärr är allra störst i de kommunala skolorna, riskerar vi nu att tappa kontrollen över nivån på våra elevers utbildning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: statsrådet att se till att tar fram fullgoda betygsstöd? 77 Utbildningsminister (S): Nationella prov är bra betygsstöd, men de ska fungera just som betygsstöd. Om de ska fungera som betygsstöd och fullgöra den funktion som de ska ha enligt skollagen, nämligen att bidra till att lärarna sätter rätt betyg, måste de ges på ett rättvist och likvärdigt sätt. Och ska alla barn och elever i samma årskurs gå in i trånga skollokaler av olika slag och skriva proven . Man ska också vara säker på att proven kommer fram, vilket man absolut inte kan vara i en pandemi. Av rent praktiska skäl har därför beslutat att ställa in årets nationella prov, med något undantag. Jag beklagar detta beslut, men jag förstår det. Jag har ingen avsikt att ändra eller gå in och justera beslutet eller ta initiativ till att ändra det. Vi måste inse att pandemin skapar helt nya förutsättningar för både lärare och elever, och jag är glad över att kommer att se till att det finns betygsstöd ute till lärarna så att eleverna kan få de betyg som de förtjänar – rättvisa och likvärdiga – oavsett skolform. 78 (C): Min fråga går till försvarsministern. Försvarsmakten står inför en väldigt stor expansion. Nyckelfrågan för att lyckas med den är personalförsörjningen. Det är väldigt många överens om. För att lyckas med personal- och officersförsörjningen kommer det att krävas väldigt många insatser; det inser alla. Den kanske lägst hängande frukten som ligger på politikens bord rör GSS-soldaterna. Just nu är de styrda av en lagstiftning som gör att de är tillfälligt anställda åtta plus , alltså totalt. Den första som anställdes runt 2010 faller snart för strecket och kan inte bli permanent anställd då. Min fråga till försvarsministern är: Är försvarsministern beredd att ändra denna lagstiftning? Det är ändå det som vi som politiker kan göra. 79 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. När det gäller personalförsörjningen har vi egentligen redan genomfört den viktigaste åtgärden som går att genomföra, och det var återaktiverandet av värnplikten. Jag besöker väldigt många förband. Just nu har jag möten på Skype eller Zoom med förband. Då brukar jag tala med värnpliktiga. Då får jag oftast bilden av att det är en bra utbildning och att det finns ett intresse för att fortsätta inom Försvarsmakten. Enligt det försvarsbeslut som har fattat har vi beslutat att gå upp från 4 900 värnpliktiga till 8 000 värnpliktiga. Detta ökar hela rekryteringsunderlaget. Sedan finns det naturligtvis många andra åtgärder som man kan vidta. Då får man se över och vara flexibel när det gäller dessa bitar. Då kan man även titta på denna bit. Men jag avger inget löfte. 80 (V): Jag har en fråga till utbildningsminister . Det kommer mycket oroande signaler från folkhögskolorna som larmar om ett svårt ekonomiskt läge för ett stort antal skolor. Särskilt tuff är ekonomin för de skolor som har internat. Det senaste årets situation med undervisning på distans och inställda konferenser och kortkurser har inneburit ett stort ekonomiskt tapp som inte har kunnat täckas av de statliga krisstöd som har funnits. Det kan röra sig om så mycket som 20 000 förlorade deltagarveckor. Från är vi oroliga för att skolor kommer att behöva göra sig av med lokaler. I förlängningen innebär det försämrade möjligheter för dem att bedriva undervisning på det framgångsrika sätt som de har gjort . Den pedagogik och det unika upplägg som finns inom folkhögskolorna behövs extra mycket i tider av hög arbetslöshet. Tyvärr tror jag också att många av de gymnasieelever som har studerat på distans kan behöva en plats på en folkhögskola framöver för att ta igen förlorade kunskaper. Därför vill jag fråga ministern hur hon tänker agera för att säkerställa att folkhögskolorna klarar sig igenom pandemin utan stora nedskärningar. 81 Utbildningsminister (S): Tack för en mycket viktig fråga! Våra folkhögskolor spelar en mycket stor roll också under pandemin. Våra folkhögskolor har, precis som många andra av våra verksamhetsformer, drabbats hårt ekonomiskt av pandemin. Jag kan försäkra frågeställaren och hela om att jag följer denna situation mycket noga.