prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Sanningen är att inte har lämnat ett enda konkret förslag som kan korta och kapa de tider det tar att bygga ut elnät och elproduktion. Det som krävs om vi ska säkra elförsörjningen för , , och företag i är ett reformtempo som vi inte ser hos regeringen. Det är det stora problemet. 14 Statsrådet (S) replik: Det här blir väldigt konstigt, . Jag åkte till , presenterade ett gemensamt initiativ, träffade vd:n och vi var överens. Du säger att Icahandlaren inte har ström. Jag kollade med nätleverantören. Icahandlaren har ström. Du säger att jag viftar bort detta och att det är oseriöst. Vi måste ändå kunna förhålla oss till verkligheten och sanningen, . Det är oppositionens privilegium att säga att det är för lite och . Jag köper det. Men om vi lämnar denna retorik därhän, varför ska vi inte kunna komma överens om riktningen för ? Om skillnaden inte är större än så här, varför skulle vi inte kunna sluta en ny energiöverenskommelse som visar på långsiktiga spelregler för den industri som har valt att investera i , vilket är väldigt glädjande, men framför allt för all den industri som ska komma och investera i ? behöver långsiktiga spelregler, inte politiskt käbbel. 15 (SD) replik: Kärnkraften har en central roll i vår elförsörjning då den är planerbar och fossilfri. Det är egenskaper som är nödvändiga om vi nu på allvar ska kunna minska utsläppen av växthusgaser globalt. Även FN:s klimatpanel framhåller vikten av att bygga ut den globalt. Den har också växt runt om i världen för varje enskilt år som den rödgröna regeringen har suttit vid makten. Kärnkraften har även ett starkt folkligt stöd i , där två av tre svenskar är för. Det gäller även en majoritet av Socialdemokraternas väljare. Trots detta har utvecklingen varit den motsatta i . Regeringen har exempelvis beordrat att avbryta arbetet med ersättningsreaktorer, och utvecklar man ny kärnkraftteknik utomlands i stället för i . Därför, fru talman, vill jag fråga om han kommer att stödja utvecklingen av nästa generations kärnkraft i eller om vi även här ska riskera att halka efter. 16 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om elförsörjning Låt mig börja med att hålla med om att kärnkraften har en central roll i vår energiförsörjning. Vi delar den uppfattningen. När det gäller forskningsmedel ska det avgöras av andra än energiministern. Vi har lagt fram en historiskt stor forskningsbudget, och kärnkraftsforskningen får tävla med alla andra energislag. Problemet för kärnkraften är inte politiken, utan problemet för kärnkraften är kostnadsutvecklingen när det gäller ny kärnkraft. Det är därför kärnkraften dras med stora problem runt om i den öppna och fria världen – i den demokratiska världen, inte i eller . I länder som , och blir kärnkraften 10–försenad och mångdubblar sina kostnader. Det är det som är kärnkraftens problem. 17 (SD) replik: Givetvis påverkar politik i termer av vilka signaler man skickar om vilken utveckling man vill se i sak. Jag kan konstatera att det för de ansökningar relaterade till kärnkraftsforskning som har inkommit i närtid inte finns några beviljade anslag alls. Där spelar det givetvis roll vilken utveckling som efterfrågas. Jag har en fråga kopplat till hur vi ser att vår produktionsapparat utvecklas. Vi ser ett ökat väderberoende. Visst kan vi få låga elpriser sett över , men det kanske vi är mindre betjänta av i och med att vi inte använder el sett över utan i varje givet ögonblick, eftersom det är en produkt som inte kan lagras. Något jag tog upp tidigare är att antalet eltimmar med väldigt höga elpriser ökar snabbt, trots att vi hade låga elpriser . Vi kunde se att de timmarna under föregående år ökade med i jämförelse före. Jag vill därför fråga om statsrådet inte är oroad över vilken negativ inverkan detta kan ha på konkurrenskraften för industrin. Eller tror han, som regeringskollegan i , att ett mer volatilt pris är bra för svensk industri? 18 Statsrådet (S) replik: Låt mig bara återigen säga att kärnkraftsforskningen får konkurrera med annan energiforskning på lika villkor. Jag har uppfattat det som att har samma uppfattning där och inte anser att politiska beslut ska styra den akademiska forskningen. Är det annorlunda får han – i ett annat sammanhang, när han har möjlighet till ytterligare replik – upplysa mig om detta. Är det bra eller dåligt med ett volatilt elpris, och är statsrådet orolig för volatiliteten här? Jag är inte så orolig gällande , för det har varit ett exceptionellt år med och förlängda revisioner av kärnkraften. Men det är klart att priset på el kommer att vara rörligt, precis som priset är på alla andra marknader, och det tror jag att även är anhängare av. Om han inte är det handlar det om ett helt annat energisystem än det vi har , och kostnaden för det är . Det tror jag inte att vill betala. 19 (C) replik: Särskild debatt om elförsörjning Jag tänkte passa på att lyfta något som statsrådet sa i sitt anförande och som jag även hörde honom säga , nämligen att vi ska ha som mål att halvera tiden för tillståndsprocesserna. Det är fantastiskt välkommet, och jag tycker att det är en nyhet som inte har uppmärksammats tillräckligt. Detta är något som tog beslut om redan på sin partistämma 2019 och som statsministern nu har anammat. Det tycker jag är välkommet. Däremot saknar jag fortfarande besked om hur man har tänkt göra detta. Den gravt försenade propositionen om nättillstånden och kommer ju inte tillnärmelsevis hela vägen i detta – om det inte är vissa enskilda nät statsrådet menar, men jag hoppas ju att man syftar på hela processerna. Jag vill därför jättegärna höra från statsrådet vad det är man har tänkt sig att göra, konkret, förutom att sätta upp ett mål. 20 Statsrådet (S) replik: Jag är rädd att tiden inte kommer att räcka till, men jag ska nämna ett antal åtgärder. Jag ska erkänna att jag inte har varit påläst om partistämmas beslut, så jag måste också erkänna att jag inte har hämtat inspirationen därifrån. Det är dock ett bra beslut, och jag välkomnar det – vilket betyder att vi har enighet även på det området. Vi ska lägga fram förslagen från , och det når en bit på vägen. SVK, , ska förändra sin process för att samråda. Det har sparat ungefär i de delar där man har gjort det. Vi ska ha elplaner med kommuner och länsstyrelser för att kunna peka ut redan på förhand var elledningarna ska gå. Vi måste beta av köerna på , och därför har vi ökat deras budget. Även regeringen måste bli bättre på att hantera de överklaganden som görs, så att det går snabbare. Ett antal andra åtgärder kommer också att behöva vidtas, men här har vi en start på det som krävs. 21 (C) replik: Jag är rädd att dessa åtgärder inte kommer att räcka. Att ändra , som över huvud taget är en av de mest kritiserade åtgärderna, har ju statsrådet tidigare inte varit beredd till. När det kommer till öppenhet, till exempel, är ju SVK rent ut sagt förfärliga. De vill inte redovisa sina beräkningar. Här behövs det alltså radikalt förändrade åtgärder. Det som behövs är också nya avtal, till exempel kring marken och markupplåtelsen. exproprierar man mark och går fram som en ångvält på många ställen. Vi behöver också se till att man nyttjar de ledningsgator som redan finns och i högre grad gräver ned kabel där det är möjligt. Vi behöver även se till att vi får ett planeringsmål för så att de faktiskt i högre grad tar lite höjd i sin planering, i stället för att som bara planera på prognos. Det finns ett antal ytterligare åtgärder som behöver göras. De åtgärder ministern nämnde kommer helt enkelt inte att räcka om vi på riktigt ska halvera tiderna. 22 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om elförsörjning Som jag sa i min första replik håller jag med om att det behövs fler åtgärder. Vi har ett antal sådana åtgärder som vi tittar noggrant på, och jag välkomnar att och har andra förslag på åtgärder. En del av dem tror jag riskerar att förlänga snarare än förkorta tiden samt fördyra detta i stället för att göra det billigare. Jag är dock beredd att seriöst överväga varje åtgärd som kan korta byggandet av nya ledningar. I grunden handlar det om att få en förståelse i varje led för att det behövs elledningar för att vi ska få elektricitet. Den förståelsen har varit bristfällig; jag tror att i princip alla kommuner har hindrat nya elledningar, och många myndigheter har tagit väldigt på sig. Det är dags att skifta detta så att vi kan bygga starkt för framtiden. Jag ska inte säga att ett land byggs med elektricitet, för det har andra gjort före mig – med sämre resultat – men el är viktigt för den framtida samhällsbyggnaden. 23 (KD) replik: Det räcker inte med att det produceras el när det är vackert väder och när det blåser. För industrin och för konkurrenskraft är elen nödvändig. Dagens elmarknad, som är en så kallad energy only-marknad, ser till att den energiproduktion som byggs är den billigaste. Det är bra för ett land som kan förvänta sig en dubblerad elanvändning . Samtliga rapporter som togs fram 2020 landar på runt . Därutöver kan vi lägga till , där det pratas om , och nya , som landar på . Det är alltså totalt nästan , eller dubbelt så mycket som vi använder . Elsystemet behöver dock mer än bara energiproduktion för att fungera. Det krävs även effekt, det vill säga att elen finns där när den behövs, och det behövs systemtjänster och elnät. Hur ämnar energiministern säkerställa att den framtida elmarknaden premierar de mest kostnadseffektiva lösningarna som helhet? 24 Statsrådet (S) replik: För det första ska vi göra det genom att steg för steg avveckla subventioner till olika energislag. Vi har ju tagit det första viktiga steget genom att avveckla de gröna certifikaten efter att de formerna har blivit lönsamma på marknaden. För det andra ska vi göra det genom att kraftigt expandera systemtjänstmarknaderna så att vi premierar det som man verkligen bidrar med till energisystemet. Om jag ska säga en tredje sak handlar det naturligtvis om den elektrifieringsstrategi som regeringen har tagit fram, där det gäller att ha en planeringshorisont bortemot 2040–2050, som gav uttryck för. Vi verkar vara överens om målet. Vi behöver planera för ungefär en fördubbling av elanvändandet i . Man ska komma ihåg att vi har toppen i svensk elanvändning bakom oss, så en del kommer nog att kunna hända genom effektivisering. 25 (KD) replik: Särskild debatt om elförsörjning Tack, statsrådet, för svaret! Min fråga blir direkt: Avser ministern inte heller att subventionera den planerade havsbaserade vindkraften framöver? Som det låter lite grann i medier just nu är det just detta som regeringen planerar. 26 Statsrådet (S) replik: Jag är en man som håller ord. Socialdemokraterna och har ju varit överens i energiöverenskommelsen om att avskaffa effektskatten för kärnkraft, och det gjorde vi. Våra partier var överens i energiöverenskommelsen om att ändra avfallshanteringsavgiften och försäkringen för kärnkraften så att det skulle bli billigare för kärnkraften, och det gjorde vi. Socialdemokraterna och var överens i energiöverenskommelsen om att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vind. Det tänker vi göra. Vi gör det i en modifierad form så att havsvinden, som ju är det nyttigaste i energisystemet, kan dämpa behovet av transmission från södra till norra och så att vi kan ge maximal utdelning i vårt energisystem till absolut lägsta kostnad för nätkunderna. 27 (L) replik: När jag höll mitt anförande om att vara teknikneutral, om att spelreglerna ska vara teknikneutrala och om att vi inte ska subventionera enskilda energislag eller vara för eller emot enskilda energislag satt statsrådet och nickade och log och såg ut att hålla med. Men, fru talman, verkligheten är ju att Socialdemokraterna ofta pratar om förnybart, vilket alltså utesluter ett av de fossilfria energislag som oftast debatteras här i kammaren, det vill säga kärnkraften. Sanningen är också att Socialdemokraterna går fram kraftigt med stora subventioner för den havsbaserade vindkraften. Jag undrar om Ygeman kan svara på huruvida han anser att Socialdemokraternas politik är just teknikneutral och inte subventionerar eller utestänger enskilda fossilfria energislag. 28 Statsrådet (S) replik: anklagas politiker för att ge slingrande eller svepande svar. På denna fråga behövs varken slingrande eller svepande svar. Svaret, , är ja. använde uttrycket förnybart, som ju kommer från energiöverenskommelsen. Jag måste säga att jag tror att jag aldrig har använt detta uttryck utan att också säga det andra ledet, nämligen att detta inte utesluter kärnkraft. Energiöverenskommelsen gjorde det möjligt att renovera och livstidsförlänga befintlig kärnkraft samt att bygga ny kärnkraft på de platser där det har funnits reaktorer. För ärlighetens skull ska jag säga: Gärna förnybart, men inget stopp för kärnkraften och nya reaktorer. 29 (L) replik: Särskild debatt om elförsörjning De övergripande målen för svensk energipolitik, som ju handlar om kostnadseffektivitet, leveranssäkerhet och hållbarhet, har kompletterats med till exempel målet om förnybart med energiöverenskommelsen, som ju inte vi har stått bakom. När man kompletterar med ett mål som faktiskt utesluter något av verktygen blir det svårare att uppnå de överordnade målen. Om man tar bort ett verktyg ur verktygslådan är det helt enkelt svårare att fokusera på de tre övergripande målen, och man förlorar ett av de verktyg man hade kunnat använda. Det är ändå så att de enorma subventioner för havsbaserad vind som Socialdemokraterna föreslår är ett avsteg från att vi inte ska subventionera enskilda energislag. Det är också ett avsteg från teknikneutraliteten. Det är ändå så – det måste man nog erkänna – att den politik som Socialdemokraterna har fört har inneburit att kärnkraften inte har fått spela med samma regler som andra energislag. 30 Statsrådet (S) replik: Nej, , så är det inte. Kärnkraften har de bästa ekonomiska förutsättningarna sedan kärnkraften byggdes i . Detta är faktiskt ett resultat av den energiöverenskommelse som slöts. konstaterade efter att energiöverenskommelsen slutits att han hade räddat kärnkraften i genom att kostnaderna för den sänktes kraftigt. Om detta är sant eller falskt låter jag ligga in the eye of the beholder, men jag kan konstatera att det var så. valde att stå utanför energiöverenskommelsen just därför att de tyckte att den var alldeles för kärnkraftsvänlig, så de instämde väl i någon mening i syn. De lättnader som kärnkraften fick där motsvaras av att man också satsar på introduktion av vattenkraft eftersom den tillför systemnytta. Jag skulle inte bli förvånad om den systemnyttan till slut till och med överstiger den nedsättning av anslutningsavgiften som kan bli fallet. 31 (M): Gruvföretaget har enormt stora planer för . Det ska investeras miljarders miljarder som kan ge mängder av nya arbetstillfällen i fossilfri produktion. Det här är ett av många initiativ både i norra och i övriga delar av landet. säger att de kommer att använda lika mycket el som används i , och detta sätter på något sätt fingret på vad vi pratar om ifall vi ska ha en ekonomisk utveckling och en grön omställning. Det krävs reformer och beslut framöver. Hur möter regeringen då detta? Regeringen väljer, fru talman, att avveckla utan att ha något alternativ som kan säkra funktionen i . Det tillsattes krispaket för att hantera situationen i och . Regeringen ville inte utvärdera detta, utan vi tvingade fram det från sida. Särskild debatt om elförsörjning Regeringen har ju inte tagit fram nya förslag för elnät och elmarknad; till exempel borde en elnätsutredning sjösättas omgående. Regeringen har fortfarande inte lagt fram ett enda konkret förslag som kan korta och kapa handläggningstiderna för att få tillstånd att bygga ut ny elproduktion eller nya elnät. Det duger inte. Vad borde man göra, fru talman? Man borde se till att ändra energimålet så att vi inte får en diskussion. Man borde i stället säga att vi ska använda både kärnkraft och förnybart. Vi måste se till att vara bättre förberedda om eller när nästa kris kommer, och vi måste sätta ett planeringsmål för ökad elutbyggnad på plats. måste sjösättas omgående. Elmarknaden måste utvecklas; det får inte bara handla om några små uppdrag. Vi måste också ha ett mål för leveranssäkerhet och peka ut någon i som är ansvarig för att elen finns där för familjer och företag. Vi måste se till att forska om alla relevanta kraftslag och se till att tiden nu är mogen för nästa generations kärnkraft med en mindre reaktor som kan testas och utvecklas i . Vi måste också rejält kapa och korta handläggningstiderna för nya elnät och ny elproduktion. Då kan vi ta vägen framåt för och alla andra. 32 Statsrådet (S) replik: Jag kan väl säga att jag håller med om av det sa – kanske till och med lite mer. Ungefär så tror jag att det är i kammaren; vi håller med om väldigt mycket av det som de andra säger. Jag är glad att läser upp propositionsförteckning, pressmeddelanden och saker som regeringen har gjort och att han tar till sig det som moderat politik. Men jag har en fråga att ställa till . Om det nu är så att vi är överens om så mycket och om vi ser att den grundläggande drivkraften är klimatomställningen och behovet av väldigt mycket el under de närmaste 20–30 åren för svensk industri och svenska transporter, borde det då inte vara möjligt att lägga undan de av sakerna vi inte är överens om för att kunna bli överens om av sakerna i energipolitiken framöver? Jag tror att svenskt näringsliv och svenska energiinvesterare skulle välkomna det. 33 (M) replik: Under den här mandatperioden har jag och sett till att samtala med andra partier för att hitta lösningar. Vi satte till exempel stopp för vad vi tyckte var ett dåligt elnätsförslag från . Vi samlade en majoritet för att kräva en utvärdering av de så kallade krispaketen eftersom vi tyckte att vi måste ha en beredskap om eller när nästa kris kommer. Jag fortsätter gärna den dialogen i och i andra former. Men då handlar det också, fru talman, om sakfrågor. Låt mig ta ett konkret exempel: energimålet. Det är alldeles riktigt att det säger förnybart, med tilläggsmeningar om att detta inte utesluter kärnkraft. I praktiken har dock diskussionen både på myndigheter och i samhället bara kommit att handla om att det ska vara förnybart. Man har inte tolkat helheten. Då säger jag: Låt oss prata klartext! Det vi borde fokusera på är fossilfriheten. Därför vill vi ändra det svenska energimålet. Särskild debatt om elförsörjning En forskningsstudie från visar dessutom att förnybart är väsentligt dyrare än fossilfritt. Det handlar alltså om sakpolitik, fru talman. 34 Statsrådet (S) replik: Det var väl 400–500 ord från , men jag uppfattade inte svaret på frågan. Är beredd att lägga prestigen åt sidan och göra upp om långsiktiga spelregler för svenskt näringsliv, svensk industri och svenska energiinvesterare som kan skapa den här tryggheten framåt? Hur mycket än slår sig för bröstet över att ha varit med och bidragit till att vi ska utvärdera det gemensamma initiativet skapar inte det långsiktiga spelregler för svenska energiproducenter och svensk industri. 35 (M) replik: Jag kan ta det en gång till och långsamt: Vi är beredda att fortsätta samtala med alla partier för att hitta långsiktiga och bra lösningar för svensk energipolitik. Jag tycker att vi gjorde det när det gällde elnätsförslaget, som helt enkelt inte dög, och lade ett annat på bord. Jag tycker att vi gjorde det när vi ställde krav på att faktiskt utvärdera de krispaket som hade sjösatts för att dra lärdom och stå bättre rustade framåt. Jag kan notera, fru talman, att vi har lagt ett konkret förslag på bord om att ändra energimålet till förnybart. Vi har förslag som väsentligt skulle korta och kapa tiden det tar att investera i ny elproduktion – för att bara nämna två konkreta exempel. Jag kan sätta mig ned med energiministern och se hur vi kan bärga detta genom riksdag, om viljan verkligen finns. Så här långt har den inte funnits från regeringspartierna. Men jag fortsätter gärna en dialog med övriga partier om detta och andra viktiga delar i energipolitiken här i . 36 (V) replik: Fru talman och kollegan ! Det är lite kul ibland att tänka på hur olika partier reagerar i olika frågor. Jag får en känsla av att pratar om att man ska skydda kärnkraften från marknadens elaka logik eftersom den inte bär sina egna kostnader. Ändå driver man jättehårt att den skulle vara lösningen. Jag har inga problem med det. Jag håller med om att kärnkraften är viktig. Den fyller sin roll. Men att upprepa en lögn gör den inte till sanning, som när man påstår att det är politiken som har stängt reaktorer. Jag kanske har missat någonting, men då måste någon lära mig varför det blivit så. har själva sagt att det inte bär sig att investera i oberoende härdkylning. Min fråga är därför: Står bakom en planekonomi eller en marknadsekonomi när det gäller elförsörjning? 37 (M) replik: Det ska självklart finansieras på marknadsgrund i våra el‑ och energisystem. Sedan är ju vår el- och energimarknad en reglerad marknad. Särskild debatt om elförsörjning När det gäller just kan ju någonting vara rätt för bolaget men dåligt för samhället. I , precis som i alla andra företag, är det ägaren som bestämmer, och ägaren är i det här fallet regeringen och ytterst . Då kommer man till den diskussionen: Som det var hade framtiden för kunnat ändras av regeringen. Den hade också kunnat ändras med riksdagsbeslut, till exempel när vi senast hade detta uppe i näringsutskottet . Då menar jag att när bland andra valde att rösta för att inte ta initiativ för att se om vi kunde driva reaktorn vidare, med de fördelar det skulle medföra för klimat och stabilitet, blir det ett politiskt beslut. Det är utgångspunkten för mig i det hela. Bortom detta menar jag att vi ska behandla alla energislag lika. Det är därför vi vill se ett ändrat energimål. Vi vill också att man ska kunna forska på allt som är relevant och att framtida kärnkraft ska vara en option – inte att den per se kommer att byggas men att det finns en möjlighet till det . 38 (V) replik: Jag tackar för svaret så här långt. nämnde i sitt anförande . Jag har följt dem noga. Jag har följt alla de andra bolagen. Det handlar om över bara i de stålrelaterade investeringar som man pratar om. Det handlar om vätgasproduktion. Vad är bild? Ska man tillverka vätgas på en volatil marknad där priserna är jättelåga? Jag har själv elpaneler och fick när jag sålde. Det är ingen hit att göra det. Är Hjälmereds bild att kärnkraften skulle bidra till billigare el för att tillverka vätgas till de stora investeringar vi pratar om? Är det den landbaserade vindkraften vi ska använda, som tillverkar vätgas för , eller är det kärnkraftsel, som vi vet kommer att kosta tredubbelt om inte mer? 39 (M) replik: Jag tycker att har en väldigt viktig poäng här. Det som både bolagen, och andra, och vårt samhälle kan dra nytta av framåt är de låga priserna med landbaserad vindkraft, i det här fallet, som potentiellt ger enorma fördelar om du ska producera vätgas och använder industriella processer. Sammantaget får du en produktionskostnad, eller en samlad kostnad för bolaget, som är väldigt konkurrenskraftig. Det ska vi naturligtvis dra nytta av. Jag ser framför mig att vad det handlar om är att ha en mix av olika energislag i ett system där du kan dra nytta av vindkraftens inte minst ekonomiska fördelar. Sedan behöver du andra delar i energisystemet som skapar en stabilitet, där kärnkraften är en bland flera komponenter. Bortom det får vi inte heller glömma, fru talman, att vi har en viktig vattenkraftsdiskussion framåt. Det är ny lagstiftning på gång där allt ska omprövas de kommande 20 åren. Där är det av jättestor vikt att regeringen styr upp så att vi inte slumpar bort vattenkraft. Den måste vi nämligen ha också framåt. 40 (L) replik: Särskild debatt om elförsörjning Jag tackar ledamoten för ett mycket gott anförande.