prot · H80981 · 2021-02-12 00:00:00 — Apropå , som nämner, har vi nettoexporterat el till , och vi har exporterat el till de tre senaste vintrarna vid de tillfällen då elförbrukningen varit som högst i . 43 (M): Klimatomställningen för att minska utsläppen av växthusgaser kräver att vi handlar snabbt och vidtar alla nödvändiga åtgärder. Här är ett föregångsland med en till största delen fossilfri elproduktion. Vi ligger i framkant på många områden, exempelvis energieffektivisering av våra bostäder och vår belysning. De stora utmaningarna ligger nu i att ställa om de stora tunga industrierna och transportsektorn. Det kommer att innebära ett stort ökat behov av elenergi, inte som tidigare att de förbättringar som görs leder till minskad förbrukning utan tvärtom en ökad energiförbrukning. Vår transportsektor kommer, om vi ska ställa om den helt från bensin och diesel till el, att kräva motsvarande elenergi på årsbasis. är hela vår årsförbrukning . Lägg därtill att hela vår tunga industri arbetar frenetiskt med att minska sin fossila energiförbrukning med de stora behov detta kräver. Det fanns tidigare en prognos på att vi skulle behöva , men kommer detta att krävas bara för transporterna och vår nuvarande konsumtion. Den tunga industrin är inte ens medräknad. Utvecklingen går fort. Transportsektorn kan inom bara ställa om en stor del av sina transporter om bara de politiska besluten finns på plats. Det är ju inte branschen och teknikutvecklingen som är den trånga sektorn, utan det är de politiska besluten som behövs och inte finns på plats. Besluten om infrastruktur tänkte jag inte ta upp här. Men det finns utmaningar med den stora teknikomställningen. Transportsektorn kräver, på samma sätt som industrin, planerbar, stabil elenergi. Vi kan inte ha lastbilstrafik som får elavbrott och som tvingas stanna. Det funkar inte så. Om vi lyckas ställa om den del av transportsektorn som går på bensin och diesel skulle det innebära ett minskat CO2- utsläpp på motsvarande olja. Det skulle motsvara växthusgas. Användningen av bensin och diesel står för av utsläppen från transporterna. Om vi skulle ställa om kommer det att innebära enormt stora vinster. Om vi ställer om till att använda fossilfri svensk energi, som finns , skulle det innebära en minskning med koldioxid på årsbasis. Men om vi skulle, som det ser ut , importera för att täcka det stora behovet kommer det tvärtom att bli ett större CO2-avtryck än om bensin och diesel finns kvar. Allt detta har jag bett att ta fram, och det är naturligtvis hypotetiska frågor. Men det kan inte vara så att vi ställer om hela transportsektorn och får ett fossilberoende av kol i stället för av bensin och diesel. Det är så dumt att klockorna stannar. 44 BORIANA (M): När jag lyssnar på energiminister tänker jag osökt på det filosofiska begreppet solipsism, som något förenklat betecknar att det enda som existerar är den egna upplevelsen som sådan. Energiminister upplevelse är att vi har ett elöverskott – detta som stora industriföretag tvingas stänga produktionen, som importerar brunkolsel från utlandet, som oljekraftverket i startas för att rädda elförsörjningen. Detta händer nu innan omställningen av fordonsflottan till elektrifiering har börjat ta fart. finns stora problem med elförsörjningen, inte minst i . Vi är alltså långt borta från det bekymmerslösa scenario som ministern målar upp. Det mest tragiska är att elbristen är resultatet av en medveten politik. Socialdemokraterna, som var stolta över svensk industri, har låtit ett litet tillväxtfientligt parti diktera villkoren för energipolitiken. , pålitlig och säker elproduktion har lagts ned utan hänsyn till konsekvenserna för svenska företag och andra konsumenter. Ideologin har trumfat förnuftet. Ministern nämner satsningen på havsbaserad vindkraft, vilken inte kommer att lösa elbristen när det är som kallast och vindsnurrorna står stilla. Frågan är även vem som ska stå för anslutningskostnaderna. Ministern får gärna svara på det. En sak är säker: kommer att behöva betydligt mer fossilfri elproduktion och ett betydligt bättre utbyggt elnät. Det var ett stort misstag att stänga , ett misstag vars konsekvenser drabbar svenska folket. De drabbar privatkonsumenterna, som inte får dammsuga, inte duscha och inte koka kaffe när det är kallt. De drabbar också företagen, som inte får producera eller expandera därför att elleverantörerna inte kan lova säkra leveranser. Detta är något som kommer att kosta svenska jobb, vilket självklart inte är oväsentligt när plågas av stor arbetslöshet – faktiskt den sjätte högsta i hela EU, trots statsministerns löften om lägsta arbetslöshet 2020. Det kommer inte heller att gagna miljön om produktion flyttas till andra länder som använder fossil el. Jag är dock inte ute efter att få ministern att klä sig i säck och aska för gamla, redan begångna misstag. Jag vill i stället gärna få ett svar av ministern på frågan hur man ska lösa situationen . Sedan vill jag veta hur man ska lösa situationen , när elbehovet kommer att bli så oändligt mycket större. 45 Statsrådet (S): Jag ska inte ta ifrån Boriana hennes självupplevda, filosofiska verklighet, men i den andra verkligheten – verklighet – har ett elöverskott på som vi exporterar till andra länder. Det är lika mycket som , och hela förbrukning. Om Boriana har en annan uppfattning, det vill säga att vi inte har ett elöverskott, får hon gärna komma med en faktahänvisning. Detta är nämligen vad , och Energiföretagen hävdar. Har hon någon annan uppfattning får hon alltså gärna ange den för kammarprotokollets skull. Som jag nämnde – detta är väl nackdelen med att interpellanten använder sig av färdigskrivna inlägg – är vårt elöverskott så stort att det skulle täcka hela transportbehovet , alltså om hela vår transportsektor gick över till el. Det är naturligtvis så att vi inte ska göra oss beroende av utländsk import till svensk elproduktion. Det är därför det är så glädjande att vi har gått från den situation vi hade 2010, då vi var nettoimportörer av el och importerade 80 gånger så mycket el från som vi gör , till en situation där vi är nettoexportörer och där vi har en femtedel av de utsläpp från fossil elproduktion som vi hade tidigare. Det är glädjande. Om interpellanten tycker att det är viktigt med den fossila omställningen, alltså att vi ska gå över från bensin och diesel till el – och det tror jag att hon tycker – har jag bara en fråga: Varför har två gånger velat göra det relativt sett dyrare att köra elbil genom att sänka skatten på diesel och bensin? Det skulle i så fall öka bilåkandet på bensin och diesel och minska bilåkandet på el. Det skulle göra det relativt sett dyrare att åka elbil och relativt sett billigare att åka fossilbil. Jag får inte riktigt det där att gå ihop. Boriana frågade mig om havsbaserad vindkraft, och det stämmer att det är ett förslag som regeringen går fram med. Det har vi gjort genom att komma överens med , i energiöverenskommelsen. bedyrade ju er energipolitiska talesperson här i kammaren att ni stöder förslaget, Boriana . Om ni har ändrat er får ni gärna anmäla det till kammaren, men till dess utgår jag ifrån att ni står bakom det ni själva har skrivit på. Jag ska också säga någonting om framtiden, för den tog båda debattörerna upp. Vi har tagit fram en elektrifieringsstrategi och tillsatt en . Skälet till det är att vi ser kraftigt ökade behov av el – framför allt för att klara behoven inom industrin, som ska ställa om. Vi gör gärna det arbetet i samarbete med alla partier. Vi hade en energiöverenskommelse som byggde på den moderatledda regeringens energiöverenskommelse, men den valde och sedan att lämna. Jag beklagar det. Jag hoppas ju att och ska överge det lite mer partipolitiska käbblet och i stället föra överläggningar om vägen framåt för . Jag tror nämligen att det vore en styrka för både industrin och omställningen av transportsektorn om vi kunde nå politisk enighet och ha trygga villkor framåt i stället för politisk pajkastning. 46 (M): Jag delar uppfattning att det är bra med breda överenskommelser. Det är långa ledtider i energipolitiken, och därför måste man kunna tänka långsiktigt. Då måste vi dock dela faktabas. brukar gnälla på mig för att jag har förhandsskrivna första inlägg – ja, men då får jag ju med fakta. hänvisar till exempel till 2010 och att skulle ha haft 80 gånger så stor import av energi från då. Det är ju inte sant; vi har dubbelt så mycket nu som 2010. Man måste bygga detta på siffror. Det är också så att är mindre än . Det går åt för att ställa om transportsektorn, och även om vi nu exporterar vindkraft – som inte är en baskraft som finns precis när vi trycker på knappen, utan den är intermittent på ett annat sätt – räcker den ju inte till , utan det handlar om . Vi måste alltså dela verklighetsuppfattning, annars förstår jag inte hur vi ska kunna komma överens. verkar snart vara den enda i som verkligen känner sig lugn med vår energipolitik. Läser inte pressen, och ser han inte hur industrierna oroar sig? Man jämför ofta med och , fru talman, men om vi tittar på vad förbrukar per capita ser vi att vi har en helt annan struktur på vår industri och produktion. Det går åt mer än dubbelt så mycket per capita som det gör i och i . Därför kan inte ha samma energisystem, samma energimix och samma instabilitet i systemen. Vi har en bnp som bygger enormt mycket på våra tunga industrier, och det har tjänat oss väl. Det har också varit så att vi har haft en stabil energitillförsel och väldigt låga industrielpriser, vilket har gynnat oss väldigt mycket – jämfört med har vi en femtedel så höga priser till industrin för produktion. Det är klart att det är skillnad mellan att producera griskött och att producera järn; det går åt enormt mycket mer energi. Det har inte varit uppe i debatten , men det sägs ofta att vi ska vänta på länken från till och att allt kommer att förändras då. Så kommer det ju inte heller att se ut . bygger man batterifabriker och stora datorhallar, och man ställer om vår tunga gruvindustri till eldrift. kommer att behöva sin el själv, och jag tror inte att man i är beredd att tappa arbetstillfällen till för att vi ska få dammsuga och koka kaffe. Jag tror att man i stället vill ha sin energi och sina arbetstillfällen i . är alltså svaret skyldig gällande hur alla dessa terawattimmar ska komma fram, för hur man än räknar räcker de inte till. Det är därför det är så svårt att komma överens. Vi måste ha en plan så att vi inte tappar i välfärdsligan, där vi gärna vill ligga i framkant. Ingen är gladare än jag om vi kan ha en god löneutveckling och ett bra välstånd i landet. Det tjänar oss väl, och det tjänar också vår omvärld väl. Vi ska fortsätta att ha det så. Då måste titta lite mer på fakta och inte bara servera sådant som kan kännas lätt och enkelt. Kolla mer i faktaboken! 47 BORIANA (M): När det gäller sänkningen av skatten på bensin och diesel ska jag berätta för statsrådet att vi har gjort detta för att människor ska ha råd att bo på landet och kunna ta sig till sina jobb och köra sina barn till träningen. Det är inte alla som bor i och kan ta tunnelbanan. Det är inte alla som har råd att köpa elbilar, och de behöver dessutom laddas. När det är elbrist är det väldigt tveksamt om man kan sätta sin bil på laddning. I stället för att prata om överskott på årsbasis borde statsrådet koncentrera sig på att lösa problemet vad gäller att el ska finnas när det är kallt, när vindsnurrorna står stilla och när människor behöver det. Att hänvisa till överskott på el på årsbasis är som att säga att vi har god tillgång till mat över men svälter . Det är exakt detsamma. När det gäller elektrifieringen ska jag berätta en historia från . Det är en kommun i där Tesla ville etablera en laddstation med tolv platser. Det kunde de dock inte göra eftersom leverantören inte kunde säkra elförsörjningen. Varför blir det så när vi inte har några problem, när vi en enorm eltillgång och när vi har överskott innan elektrifieringen av fordonsflottan ens har påbörjats? 48 Statsrådet (S): Jag börjar med terawattsiffrorna. Här ser vi återigen nackdelen med förskrivna repliker, . Jag nämnde ju att det är skillnad på verkningsgrad – en diesel- eller bensinmotor har ungefär en tredjedel av verkningsgraden jämfört med en elmotor. Det betyder att om man ska driva samma bil med el i stället för med bensin eller diesel behövs en tredjedel av de terawattimmar som finns i det fossila drivmedlet. Om räknar på det kommer hon att se att jag har rätt och att har fel. Man kan ju tycka att det är fel att jämföra med och – jag vet inte ens om jag nämnde de exemplen. Vi kan dock jämföra med . är nettoimportör av elektricitet och har en industristruktur som liknar . Precis som var när styrde är nettoimportör av el. Boriana sa att vi har så lite el att vi inte kan dammsuga. Låt mig bara säga att vi har ett elöverskott i på . Det motsvarar dammsugande, så nog kan Boriana dammsuga om det är det hon vill ägna tiden åt. Boriana gjorde en liknelse med mat och sa: Tänk om det vore med elen som med maten! Det är ett ganska talande exempel, Boriana – ska vi ta det till sin spets? Vet Boriana vilken självförsörjningsgrad vi har på mat? Det verkar inte så. Den är – vi importerar alltså hälften av den mat som vi äter i . Vi är alltså nettoimportör av mat. Trots det är det väldigt få moderater som går ut och tjoar om att vi har en matkris i . När det gäller el är förhållandet det motsatta; vi är nettoexportör av el. Vi exporterar el. Det är lika mycket som , och hela elförbrukning, eller av elförbrukning om man vill välja ett större land. När styrde 2010 var förhållandet det omvända. Hade vi då en värre elkris än vi har , enligt Boriana Åbergs förmenande? Det vore spännande att höra. 49 (M): Jag tycker inte att ska vara så tuff vad gäller fakta. Det motsvarar om man skriver om det till elenergi. Det är inte jag som säger detta, utan jag har bett att titta på det här. Sedan är allt detta självklart hypotetiskt – vi kommer inte att få varenda dieselbil och varenda gammal lastbil i att gå på el. Men måste fejsa fakta om vi ska kunna komma överens om elfrågorna. Om tror på tomten och vi inte gör det, hur ska vi då kunna fixa en jul tillsammans? Det funkar inte så. Vi behöver långtidsplanera. Precis som tror jag på det fossilfria samhället, och jag tycker att det vore enormt synd om vi tappade den ledning som faktiskt har. Vi har världens chans att bli ett föregångsland vad gäller infrastrukturproduktion och att bli det första fossilfria välfärdslandet i världen. Men om vi nu inte tar denna boll utan börjar tro på tomten och på att ska hjälpa oss – eller, som i tidigare debatt, på att ska fixa det – kommer det här inte att hända. Jag tror jag att vi ska vara väldigt försiktiga med att göra oss beroende av . Där kommer man att ställa om sin kolbaserade energiproduktion. Det är 300 000 människor som jobbar med energiproduktion och kol i , och man ska ställa om till kärnkraft i stället. Alla som har varit med om ett förändringsarbete vet att detta inte kommer att vara helt lätt. Jag önskar all lycka, och det är jättebra. Men jag säger: Watch out! 50 Statsrådet (S): Vi får väl i dessa pandemitider fortsätta att fira jul på var sitt håll tills vi har kommit igenom pandemin. Sedan hoppas jag att vi kan komma tillbaka till ett ansvarstagande för med många partier i kammare. Precis som ger uttryck för är jag av uppfattningen att har unika möjligheter att klara den gröna omställningen, både för att utradera klimatutsläpp och för att vara med och ge ett viktigt bidrag till att andra länder klarar att minska sina klimatutsläpp. var vi med och bidrog till att minska utsläppen i mer än vi någonsin har gjort tidigare genom att vi tryckte bort fossil elproduktion i andra länder. Vi hade ju en energiöverenskommelse som byggde på den energiöverenskommelse som de då fyra borgerliga regeringspartierna gjorde under den moderatledda regeringen. Denna förnyades under en socialdemokratisk regering, och Socialdemokraterna och kom till. Den tog sikte på att ge långsiktiga och trygga förutsättningar på 30–. Tyvärr valde och att lämna den efter bara . Jag beklagar det. Många av de frågor som jag och har debatterat här och diskuterat tidigare var uppe på bordet för förhandling. Jag hoppas och önskar att och lämnar denna lite mer kortsiktiga och populistiska retorik och i stället tar lite mer ansvar för . Jag hoppas också att jag kan göra vad jag kan för att bidra till en sådan utveckling. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:86 om drift och underhåll av järnvägar med anledning av prop. 2020/21:85 Utökade kontroll‑ och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda 2020/21:3858 av m.fl. (M) 2020/21:3861 av m.fl. (SD) 2020/21:3862 av och (båda C) 2020/21:3863 av m.fl. (KD) § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:451 En likvärdig arbetsmiljö i alla ambulanser av (M) till socialminister (S) 2020/21:452 Tillgången till drivmedel i kris- och bristsituationer av (M) till statsrådet (S) 2020/21:453 Postservice på landsbygden av (M) till statsrådet (S) 2020/21:454 Kapade bostadsrättsföreningar av Momodou (V) till statsrådet (MP) 2020/21:455 Våld i nära relationer av (SD) till statsrådet (MP) 2020/21:456 EU-direktiv om minimilöner av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:457 Postnord och otillåtet cabotage av (SD) till näringsminister (S) 2020/21:458 Hållbara finanser och stabila skattebaser av (M) till finansminister (S) 2020/21:459 Andelen svenskar med låg ekonomisk standard av (M) till finansminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:1758 Beskattning av flyget av (SD) till finansminister (S) 2020/21:1759 En begränsning av antalet passagerare på buss- och tågresor av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:1760 kampanj för anonyma tips av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1761 Public service granskningar av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:1762 Implementering av exportkontroll på universitet och högskolor av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:1763 Ungdomars trygghet av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:1764 Klädskattens roll i den ekonomiska återhämtningen av (SD) till finansminister (S) 2020/21:1765 Skånebanan av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:1766 Brott mot mänskliga rättigheter i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:1767 Indoktrinering av elever i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:1768 Den storskaliga vaccineringen av (L) till socialminister (S) 2020/21:1769 Ambulansers responstid vid hjärtstopp av (M) till socialminister (S) 2020/21:1770 Falska coronaintyg av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1771 Stöd till hotellbranschen av (M) till näringsminister (S) 2020/21:1772 Hot och hat i svenska oberoende medier av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:1773 Mötesregler under pandemin av (KD) till kultur- och demokratiminister (MP) § 16 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 12 anf. 42 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Ärenden för bordläggning § 7 Svar på interpellation 2020/21:332 om gränskontroll för test av covid-19 1 Statsrådet (S) 2 (KD) 3 Statsrådet (S) 4 (KD) 5 Statsrådet (S) 6 (KD) 7 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellationerna 2020/21:342 och 376 om personer som bedöms som säkerhetsrisker 8 Statsrådet (S) 9 (SD) 10 (M) 11 BORIANA (M) 13 Statsrådet (S) 14 (SD) 15 (M) 16 BORIANA (M) 17 Statsrådet (S) 18 (SD) 19 (M) 20 Statsrådet (S) § 9 Svar på interpellation 2020/21:374 om andningsmasker 21 Statsrådet (S) 22 (M) 23 Statsrådet (S) 24 (M) 25 Statsrådet (S) 26 (M) 27 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2020/21:392 om digitalisering och yttrandefrihet 28 Statsrådet (S) 29 (SD) 30 Statsrådet (S) 31 (SD) 32 Statsrådet (S) 33 (SD) 34 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2020/21:394 om minskad elimport från 35 Statsrådet (S) 36 (L) 37 Statsrådet (S) 38 (L) 39 Statsrådet (S) 40 (L) 41 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2020/21:397 om ersättningsenergi för bensin och diesel 42 Statsrådet (S) 43 (M) 44 BORIANA (M) 45 Statsrådet (S) 46 (M) 47 BORIANA (M) 48 Statsrådet (S) 49 (M) 50 Statsrådet (S) § 14 Anmälan om interpellationer § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2021