prot · H90926 · 2021-11-09 00:00:00 — Vi måste alltså se till att folk har rätt kompetens för att delta i till exempel den batteriproduktion som växer fram i den norra delen av landet. Det finns mycket att säga om detta, och jag tror att det i grund och botten är så att vi har en gemensam hållning att vi bör göra vårt bästa för att hjälpa konkurrenskraften i vårt land. I många stycken är den redan stark, men vi följer frågan och behöver kanske också vidta åtgärder. 19 (M): Tack för en intressant debatt, statsrådet! Rubriken i är alltså ”Böndernas larm: Vi är på väg in i en matkris”. Kostnaderna för lantbrukare ökar med ofattbara 4,1 miljarder. Och detta gäller en sektor, fru talman, visserligen bestående av hårt arbetande småföretagare. Men sedan är det precis som sa: Vi har hela det övriga näringslivet också. Anledningen till att dieselpriset har så stor betydelse är naturligtvis att de flesta transporter som sker i körs med diesel. Jag vet inte om näringsministern har sett det, men jag har sällan sett tunga lastbilar som kör på bensin. Det är möjligt att det finns och att jag är okunnig, men de allra flesta tunga fordon i går på diesel. Det gäller snöröjningen, snöplogningen och långtradarna som fraktar insatsvaror och produkter. Varje gång man ser en långtradare ska man vara glad, för då vet man att en producent och en köpare har hittat varandra någonstans! Det är så jobb skapas, fru talman. Det blir dock väldigt lite svensk mat på bordet om regeringen inte agerar när kostnaderna för lantbrukare stiger med 4 000 miljoner på väldigt , fru talman. Jag misstänker att det är fler än jag som inte hörde något svar från ministern. Det var två enkla, raka och konkreta frågor: Vad gör regeringen för att kompensera för den ökade kostnaden för drivmedel? Vad gör regeringen för att kompensera för ökade kostnader för elpriser? Jag är säker på att ett kattregister inte löser de två frågorna. Detta är jag säker på. Därför vill jag gärna veta vilka två åtgärder regeringen avser att vidta för att vi ska få svensk mat på bordet, svensk konkurrenskraft och svenska jobb i . 20 Näringsminister (S): Det är kanske så att ledamoten redan känner till det, men det finns fordon som går på el. De är inte tillräckligt många, men det finns också tunga fordon som går på el. Våra stora fordonstillverkare och har lanserat detta på i princip vartenda område. Det är fortfarande en alldeles för liten andel, men det är klart att detta är vägen framåt – att vi har fordon som går på svensk, ren el. Vi har också tunga fordon som går på biodrivmedel av olika slag. De är fortfarande inte tillräckligt många, men jag tror att andelen av den svenska fordonstrafiken på väg är . är fortfarande beroende av fossila bränslen. När man har den här typen av väldigt kraftfulla slag i drivmedelspriserna är det klart att man måste följa det noga och, i dialog med branschorganisationerna, se vad man ska göra för att hjälpas åt om de varar . Det kommer vi naturligtvis att göra i den här regeringen. Sedan går det givetvis att vara populistisk och säga att vi ska sänka skatter när drivmedelspriserna är höga, fru talman. var de låga, och är de höga. Men man får inte glömma den lilla detaljen att vi i längden inte kan vara beroende av rysk olja eller olja från . Det är samma olja som, precis som sa tidigare, är själva grundorsaken till det gigantiska klimatproblem vi har skapat. Då kan man inte tro att vi kan göra det just , utan vi måste hjälpas åt att steg för steg bli av med detta beroende – för vår egen skull, för vår ekonomis skull, för vår konkurrenskrafts skull men också för klimatets skull. Då kan man inte, som gör, populistiskt höja fingret och säga ”sänker vi skatten” bara för att det är något som människor vill höra här och . Det håller inte i längden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:47 om ökat rovdjurstryck i 21 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska rovdjurstrycket i , vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera de småföretagare som får ökade kostnader i sin verksamhet på grund av rovdjurstrycket, vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera jägare för att deras jakthundar blir dödade av vargar samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslut om en nivå av vargar i i spannet 170–270 vargar med god spridning i hela följs. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt EU:s art- och habitatdirektiv, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomiska hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och övriga nationella mål. rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen i var 270. Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus är ett värde som inte får underskridas – ett golv för stammen, helt enkelt. Enligt riktlinjer ska ett referensvärde för gynnsam bevarandestatus tas fram genom en sårbarhetsanalys. Det handlar om att hitta en nivå på stammen där den inte löper risk att utrotas. Den sårbarhetsanalys som låg till grund för referensvärdet kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna, vilket är ett krav i riktlinjer. Regeringen gav därefter, , i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera analysen och, med den nya analysen som grund, utreda vad som krävs för att populationen ska anses ha gynnsam bevarandestatus. Analysen visade att det med hänsyn till populationens inavelsgrad behövs minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller behöver reproducera sig med en skandinavisk varg varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarandestatus. Medlemsländerna rapporterar situationen för arternas bevarandestatus till . Mellan rapporterna behöver länderna uppdatera hur utvecklingen ser ut. Senast rapporterade, , angavs att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för varg bedömdes vara 300 individer. Jag uppfattar att bedömning av referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för vargen nu vilar på den vetenskapliga grund som riktlinjer kräver av medlemsländerna. Viltskadecenter sammanställer och utvärderar utvecklingen gällande viltskador på tamdjur inklusive hundar. Staten ger bidrag till förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel, eller ersättning för skador och förolyckade tamdjur när detta orsakats av rovdjur. Möjlighet finns även att bevilja skyddsjakt efter bedömning av den länsstyrelse dit en ansökan om skyddsjakt inkommit. i är regionaliserad. Det är länsstyrelserna som har ansvar för att samverka inom och mellan länen så att rovdjurstrycket är acceptabelt. Länsstyrelserna har möjlighet att besluta om licensjakt efter varg när upprätthållandet av vargens gynnsamma bevarandestatus inte försvåras och det inte finns någon annan lämplig lösning för att till exempel minska koncentrationen av rovdjur inom rovdjurstäta områden. Det ska vara möjligt för människor att leva, bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Regeringen arbetar kontinuerligt med åtgärder för att uppfylla mål vad gäller rovdjurspolitiken, livsmedelsstrategin och skyddet av den biologiska mångfalden samt våra EU-rättsliga åtaganden på detta område. För mig handlar det inte om att värdera dessa mål mot varandra utan om att arbeta med att uppnå samtliga de mål som slagit fast och de krav som ställer på . 22 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Om man ska kunna bo, leva och driva företag i hela krävs det att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder i en akut situation rörande antalet vargar, både i och i stora delar av övriga . Vi har hamnat i en situation där lantbrukarna först gått på knäna på grund av rovdjur; denna situation har rått under . har vi kunnat lägga till skenande elpriser och skenande dieselpriser. Vi har i en annan debatt hört att LRF larmar om ökade kostnader på 4,1 miljarder på grund av regeringens politik. Det är inte rimligt att småföretagare får betala priset för att ett av regeringspartierna har lagt ut rovdjurspolitiken på entreprenad till det andra partiet – . Vi har fått en situation där fårbönder runt om i hela larmar om att det är svårt att vara fårbonde på grund av rovdjurstrycket. Sedan har vi jägarkåren. I dödades en jakthund i en vargattack; det var . Jägaren sa att det var tungt inte bara för honom utan också för barn och barnbarn. ”Det här var en familjemedlem”, sa hundägaren till . Eftersom ingen annan gör det skulle jag vilja titta in i kameran och säga detta till i : Jag beklagar å vägnar att du och din man inte kan bedriva ert jordbruk tillräckligt väl på grund av rovdjurstrycket. Denna företagare i har filmat över 20 vargobservationer på sin gård, nära sin djurbesättning. Detta finns alltså på film. Inte ens det, anser eller förvaltningsrätten, räcker för att man ska bevilja skyddsjakt. Tänk dig nu att du är småföretagare. Du har intäkter av ditt jordbruk, men du kan inte sköta det tillräckligt väl på grund av återkommande vargobservationer nära din djurbesättning. Man måste närmast ha brist på empati om man tycker att den svenska rovdjurspolitiken fungerar. Det gör den inte. är det väldigt svårt att vara småföretagare i jordbrukssektorn. I har vi ett rovdjurstryck på vargar, enligt . Bara i närheten av finns det en vargflock på 14 vargar som rör sig på ett väldigt litet geografiskt område. Hade vi ett rimligt rovdjurstryck – kanske 15–20 vargar i – skulle detta inte vara någon fråga. Det skulle inte vara någon fråga för vare sig barnfamiljen i , som inte törs släppa ut barnen på gården, eller naturvårdare – jägarna – som är rädda om sina jakthundar. Det skulle heller inte vara någon fråga för alla de småföretagare som är fårbönder eller andra bönder. När det kom ett beslut om antalet vargar som skulle få skjutas var både och närmast rasande över att uttaget var så lågt. Det är verkligheten där ute. Jag skulle därför vilja fråga ministern: Vad är budskapet till i ? Hur ska hon kunna sköta sitt lantbruk? 23 (M): står jag och ministern här igen och diskuterar vargtrycket i . Jag tror att som landsbygdsminister har stött på den oro och frustration som finns runt om i landet när det gäller antalet vargar och det vargtryck som finns på jakten, på tamboskapen och på hundar. Framför allt handlar det om oro för att man inte längre klarar att skydda sin tamboskap och sina hundar. Det finns en bred majoritet här i riksdag för att minska vargstammen kraftigt. Det finns ett beslut här i riksdag om att vi ska ha en vargstam på mellan 170 och 270 vargar. Därefter har regeringen låtit gå vidare och ha en acceptansnivå på 300 vargar. Men, fru talman, det är ju inte 300 vargar vi har i , utan det är 450 vargar vi har i . Därefter har regeringen helt kapitulerat och struntat i att vargstammen har ökat från det antal som tyckte var rimligt till 450 vargar. Ministern sa i sitt svar att viltförvaltningarna kan ta hand om detta. Jag skulle rekommendera att ministern åkte ut och diskuterade med dem som sitter i viltförvaltningen hur stort inflytande de har över det antal vargar som ska skjutas i området. Det kommer färdiga direktiv uppifrån om vilken nivå detta kan läggas på, och man accepterar ingenting annat. Det här styrs av , och styrs av och ministrar. Ansvaret ligger självklart på regeringen. Det är regeringen som kan ändra detta. Det är regeringen som kan vara tydlig mot , och det är som ska lyda detta och driva det vidare ned mot länsstyrelserna. Jag har kontakt med oroliga djurägare. De kämpar med att bygga stängsel, som är ute och besiktigar. De har då inte fyllt tillräckligt med jord under stängslen, så att det fortfarande kan finnas en glipa någonstans. De får köra omkring med sina lastmaskiner och annat för att fylla på med jord utmed stängslen för att hålla statens djur borta från deras tamboskap. Djurägare sätter ju upp stängsel för att deras djur inte ska kunna försvinna ut ur hagen. Men de har alltså fått ett uppdrag att också skydda statens djur, som man ökar i antal. Man borde lägga sig på en nivå som kan vara accepterad på landsbygden. Men när man låter vargstammen fortsätta att växa i fritt fall, trots alla larm som kommer utifrån landsbygden, då är det allvarligt. Vi har nämnt LRF här tidigare. De har också tydligt påtalat gränsen 300 vargar. Varför ska regeringen gå längre? Jag tror att det vore bra, fru talman, om ministern hade kontakt med både jägarna och LRF i den här frågan och att han faktiskt också tog tag i detta. Då skulle vi slippa stå här i kammaren i interpellationsdebatt efter interpellationsdebatt och försöka driva på för att vi ska få den vargstam som riksdag faktiskt har tagit beslut om. Det är nästan ett hån mot landsbygden när man beslutar om licensjakt på 33 vargar. Varför har regeringen släppt iväg vargantalet upp till 450 vargar, när det finns ett tydligt beslut om 170–270 vargar? har reglerat det till 300 vargar, men regeringen har accepterat 450 vargar. 24 (M): Jag skulle vilja lägga till en annan aspekt på vargfrågan, som jag har varit i debatt med minister om tidigare, och det är lammproduktionen i . Vi äter mer och mer lammkött. Lammkött är nyttigt kött, och vi importerar i storleksordningen lammkött. Det kommer inte från utan från . Det är en klimatfråga att vi producerar vårt eget kött. Och precis som det är viktigt att elen och bränslet produceras i är det väldigt bra för både vår säkerhet och våra jobb att den mat som vi äter produceras i . Dessutom finns det inget som är så nyttigt som svenskt kött, då vi inte använder antibiotika om det inte är absolut nödvändigt. Det finns, väldigt starka riktlinjer för hur man ska använda antibiotika till djur, fru talman. I och med det är det både väldigt klimatsmart och nyttigt och bra på många andra sätt. I mitt hemlän, län, har vi kanske inte de fetaste jordarna överallt, som man har i . Vi har väldigt mycket mellanlandskap, mellan skogs- och åkerlandskap, och där passar det så himla bra med lammproduktion. Det är också det som gör att man kan hålla öppna landskap men också en biologisk mångfald. I fårhagarna växer mycket annat. Både växter och djur trivs där, och vi lägger ned enorma pengar för att bevara sådana här områden. Att vi då inte har ett för hårt vargtryck som tar bort den här näringen är faktiskt både klimatsmart och natursmart. Dessutom ger näringen jobb. Ministern är ju inte omedveten om att rovdjur är en fara för tamboskap. Vi har i en tidigare debatt varit inne på att ministern faktiskt har erfarenhet av att vakta djur från rovdjur, och den erfarenheten är det inte så många som har. I mitt hemlän blir vi som riksdagsledamöter inbjudna till fårvakor. Vi får då gå och se till att inte fåren och lammen blir angripna av rovdjur. Vi har aldrig förespråkat, som parti i alla fall – även om det finns enskilda som gör det – att vargen helt ska tas bort. Men det är enormt viktigt att hålla nere stammarna så att det finns en acceptans, för folk blir rätt desperata, speciellt när det, som ledamoten beskriver, kommer flockar med tio tolv djur. Då är det inte några gulliga hundar. Människor känner en fara i detta både för sin tamboskap och för sina familjer. Jag förstår inte varför man inte kan hålla sig till det som faktiskt har beslutat. Då skulle det få en folklig acceptans. Det finns också en annan fara när man går för långt med olika reformer, och det är att människor inte riktigt litar på politiken och demokratin, att det som vi beslutar här inte spelar någon roll. Det är en enorm fara. Vi kan i vår omvärld se att när det har gått så långt spelar det ingen roll vad vi säger i våra talarstolar. 25 Näringsminister (S): Ja, som säger är jag född på en bondgård, och ja, det förväntades av mig, precis som av alla andra barn där, att jag skulle börja hjälpa till i jordbruket. En av de enklaste uppgifterna var just att hjälpa till att valla kreatur av olika slag. Det är klart att det finns en rädsla och fruktan för rovdjur, särskilt i den delen av världen där jag är född. Där finns inte bara rovdjur utan också giftiga ormar och annat. Det är en rädsla som jag har ingrodd. Jag förstår verkligen det som säger om den oro som finns hos människor som befinner sig i närheten av de här rovdjuren. För mig handlar det om att vi tillsammans hittar en bra balans här, för jag håller helt och hållet med om att det finns de som tror att vi återigen ska ge oss på att utrota en del rovdjur och att det skulle vara vägen framåt. Jag tror inte det, utan det gäller att hitta den där balansen så att vi kan leva, bo och verka i gröna näringar på landsbygden, inte minst när det gäller animalieproduktion. Jag delar helt och hållet uppfattningen att det här är någonting som vi gör bra här i . Det är också en del av livsmedelsstrategin att vi ska öka animalieproduktionen i vårt land. Vi kan bidra och visa hur man gör, och antibiotikaanvändningen är ett exempel på detta. Jag delar helt och hållet den uppfattningen. Det är mot den bakgrunden som vi har möjligheter för våra viltskadecenter och våra länsstyrelser att arbeta på ett sådant sätt att vi får den här balansen. Upprätthålls den alltid? Nej, för det här är också en rörlig materia. Ledamöterna vet väldigt väl att vargen från att ha varit utrotad har vuxit i vårt land. frågar mig: Varför just 300? Som jag läste upp i mitt interpellationssvar ska våra åtaganden, inte minst gentemot Europeiska unionen, vara vetenskapligt baserade. Det var därför siffran hamnade där. Jag menar att där det finns problem, och problem finns det ju, har man möjlighet att ansöka om skyddsjakt. Länsstyrelserna har då möjlighet att besluta om och har också tidigare tagit beslut om den typen av skyddsjakt, särskilt när det gäller vargar. Även om jag uppskattar tilltron och förtroendet från ledamoten när det gäller vad jag som minister ska göra i relation till myndigheterna vet ju ledamoten mycket väl att det brukar kallas för ministerstyre om en minister talar om för en myndighet vilka beslut den ska fatta. Det gäller särskilt vid myndighetsbeslut mot den enskilde, som ju är förbjudet i vår grundlag. Det här är inga lätta frågor. Jag menar att vi gör vårt bästa för att hitta en balans mellan de olika målen så att de kan värderas på ett sätt som gör att vi kan uppnå dem utifrån de beslut som har tagits i och våra EU-rättsliga åtaganden. De EU-rättsliga åtagandena gäller ju som nation, så även om vi hade haft en moderatledd regering, vilket vi hade för inte så länge sedan, hade samma åtaganden gällt också för den regeringen. 26 (M): Tack och lov får en regering styra sina myndigheter – det vore ju förskräckligt annars – genom något som kallas för regleringsbrev. Jag misstänker att näringsministern har utfärdat något sådant. Hur är då verkligheten i ? Hur är verkligheten för en småföretagare i ? Hur är verkligheten för en småföretagare som får varg som går på gården i det som bland annat den här ministern är med och styr? Då ansöker man naturligtvis om skyddsjakt, för man får naturligtvis panik och blir förtvivlad när man har den här vargen som går på gården om och om igen. Vad skriver då ? ”konstaterar att förutsättningarna för skyddsjakt inte har ändrats. Att det har tillkommit ytterligare en film på en varg som passerar gårdsplan kan inte räknas som en problemvarg enligt yttrande från viltskadecenter. är medveten om att tamdjurshållning inte påtagligt ska försvåras av rovdjursförekomst och att socioekonomisk hänsyn ska vidtas.” Det är precis som vi har beslutat här i riksdag. Vidare skriver man: ”Dock är propositionen inte det enda som ska förhålla sig till utan det finns kriterier som måste vara uppfyllda för att en skyddsjakt ska kunna beviljas.” Och börjar vi närma oss pudelns kärna: ”konstaterar att de rapporter som har inkommit inte uppfyller de kriterier som föreslagits av Viltskadecenter. Baserat på den vägledning som har att utgå ifrån går det därför inte att säkerställa att de vargar som rör sig vid sökandes gård har ett oönskat beteende.” Därmed avslås ansökan om skyddsjakt. Jag är demokratiskt vald av svenska folket. Jag är riksdagsledamot och har 348 kollegor. Vi har antagit en proposition som tydligt slår fast att socioekonomisk hänsyn ska tas och att tamdjurshållning i inte påtagligt ska försvåras. Detta har vi i bestämt. Vi folk- och förtroendevalda har sagt vilken rovdjurspolitik vi vill ha. I samma beslut sa vi också att det skulle vara 170–270 vargar. Precis som jag läste upp har dock något hänt på vägen. säger att man tolkar en föreskrift på detta sätt, vilket får till konsekvens att det kan bo en småföretagare i som har en varg på sin gård om och om igen utan att myndigheterna anser det vara ett problem. Låt oss göra ett tankeexperiment. Tänk om samma varg befann sig på journalisttäta i . Tror någon att denna varg inte skulle skjutas? Det hade i så fall skett med all rätt, och den varg som fanns i sköts ju illa kvickt. Varför ska en småföretagare i inte få uppleva samma trygghet? Eller varför ska fårbonden i jobba gratis åt staten med att rensa och hålla rent stängsel? Det är ju detta vi begär av småföretagarna. Staten säger att det ska finnas varg, men då måste staten också ta fullt konsekvensansvar för det, precis som sa. Det är inte rimligt att småföretagare arbetar gratis åt staten. Det är inte rimligt att en småföretagare i ska ligga sömnlös eller väckas av larmet från kameran och rusa ut för att försöka rädda sina djur. Men så blir det när våra myndigheter inte följer det riksdagsbeslut som vi har tagit. 27 (M): Låt mig först anknyta till det ministern sa om att han i stort delar uppfattningen och den oro som finns där ute. Det är bra. Det är dock en viss skillnad på oss och ministern, för det är ministern och regeringen som är ansvariga för detta och kan åtgärda situationen. Det räcker inte att bara dela uppfattningen och oron, utan man måste agera och göra något åt situationen. Vargen är inte utrotningshotad. Vi har cirka 200 000 vargar i världen, och har ungefär 450 vargar. Vi talar om att minska vargstammen till den nivå som har sagt. vill gå ännu längre och ha max 170 vargar, men regeringen kan börja med att minska till 170–270 vargar, eller i värsta fall 300 vargar. Då är det 150 vargar som ska bort, men länsstyrelserna har tagit beslut om 33 vargar, vilket är avsevärt färre. växer vargstammen i . Myndigheterna och regeringen ska rätta sig efter beslut, och det är inte ministerstyre att göra det. Det är faktiskt mer allvarligt att inte följa beslut. Jag ställde också frågan varför regeringen har släppt iväg vargstammen upp till 450 vargar, och det fick jag inget svar på. Jag vet att tyckte att det skulle vara 300 vargar. som regeringen inte kan hålla ordning på antalet vargar i vårt land ger sig regeringen på att räkna katter. Se i stället till att räkna antalet vargar och minska antalet till det har beslutat om! 28 (M): Jag sitter i näringsutskottet, och näringsministern företräder ju också de frågorna. Jag skulle önska att kunde producera sitt eget lammkött. Konsumtionen av lammkött ökar , och en bra vision vore väl att ska kunna producera mer än dagens . har 9 000 företag som producerar lamm- och fårkött i och 600 000 får. Tänk om vi kunde komma upp i 1,5 miljoner får! Jag ger härmed ministern ett förslag till en näringspolitisk åtgärd. Kan vi tredubbla denna näring kommer den att ge bättre hälsa, fler jobb, ett landskap med större biologisk mångfald och lyckligare landsbygdsbefolkning. Näringsministern får här en god politisk idé – om han nu blir kvar i sitt ämbete. Det här är en vision och en reform som skulle ge bra och naturnära jobb och god folkhälsa och gynna oss på alla sätt. Givetvis är vargpopulationens storlek ett hinder för detta. Varsågod, här får ministern en väldigt bra reform! 29 Näringsminister (S): Ledamöterna är väl medvetna om de lagar och regler som gäller. Men det sitter bland annat ungdomar på läktaren, och det kan därför vara på sin plats att ändå gå igenom vad som gäller. Den ordning vi har är att fastställer lagar och regeringen förordningar. Därefter ser regeringen till att dessa kan implementeras av myndigheterna.