prot · H90934 · 2021-11-25 00:00:00 — kritiserade fiskeripolitiken för att det finns många mål utan precisering, rangordning och vägledning om hur målkonflikter ska hanteras. Miljömålsberedningen kom fram till exakt samma resultat. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i De förluster vi ser innebär betydande försämrad lönsamhet för många i det småskaliga fisket. Det har blivit färre småskaliga och kustnära fiskebåtar. Förädlingsindustrin i vissa kustsamhällen har enorma utmaningar. Antalet arbetstillfällen per ton uppfiskad fisk är betydligt mindre i än i många andra länder. I södra har sill varit den helt dominerande arten för industrifisket , vilket lett till problem för konsumtionsfisket av sill, eller strömming som det heter där uppe. De stora industritrålarna gör ofta ett mycket stort uttag lokalt och kustnära när strömmingen samlas för att leka. Även tär industrifisket kraftigt på bestånden och kan i vissa områden slå hårt mot lekbeståendet vid kusterna. Detta har gjort att de småskaliga fiskarna har agerat mycket kraftfullt. Vi ser att också kommunpolitiker längs agerar kraftfullt. Den dominerande delen av den fisk som det svenska industrifisket drar upp ur haven används för att producera foder. Det är foder till fiskodlingar i utlandet och för djurfoder. Vi behöver en utveckling som i större utsträckning som bidrar till lokala landningar av konsumtionsfisk i , det vill säga fisk som sorteras vid landning. Det skulle verkligen bidra till det som riksdagsledamoten tog upp i sitt anförande om livsmedelsstrategi. Det skulle gynna det fiske som även gynnar lokalsamhällena. Det krävs politiska beslut för att förändra situationen för både fisken i och våra kustnära fiskare. lade därför fyra partier fram ett förslag till utskottsinitiativ om just de här frågorna. Vi var ju samstämmiga i våra förslag redan då, vilket har för en mycket bred samstämmighet i i de här frågorna, med undantag för . Det här innebär också att den tillträdande landsbygdsministern kommer att kunna få ett mycket gott underlag som kan förändra arbetet inom fisket i grunden. EU:s gemensamma fiskeripolitik karakteriseras av hög grad av harmonisering, och medlemsstaterna har som utgångspunkt överlämnat all kompetens att reglera marint fiske till EU. När EU:s miljökommissionär besökte miljö– och jordbruksutskottet var situationen för strömmingen en av de frågor som diskuterades. Miljömålsberedningen framhåller att inte fullt ut använder det nationella handlingsutrymmet inom den gemensamma fiskeripolitiken. Det finns alltså en möjlighet att flytta ut trålgränsen, ett förslag som ligger på bord för beslut . Från sida vill vi också peka på försiktighetsprincipen, som finns inom och som ska ligga till grund för förvaltningen av EU:s gemensamma fiskeripolitik. Försiktighetsprincipen tillämpas på ett felaktigt sätt i . Försiktighetsprincipen innebär inte att man behöver invänta forskning innan man stoppar olämpligt fiske. Trots det är det just detta som både Havs- och vattenmyndigheten och ständigt upprepar. Min kollega riksdagsledamoten besökte ICES . Då framkom det att inte utnyttjar sitt medlemskap och den möjlighet som finns att lägga uppdrag till ICES för att få bättre forskningsunderlag. Den möjligheten måste användas. Det är också någonting som vi kommer att besluta om här i . Åtgärder för att rädda fiskbestånden i På Eldrimners möte , som jag och flera andra ledamöter besökte, träffade vi fiskare och diskuterade framtidens fiskförädlare och yrkesfiskare. Eldrimners krångellista har nämnts. Här tar vi i ett beslut som möter upp de krav vi har från det småskaliga fisket i . Den första fiskart jag lärde känna som barn var storspiggen. Jag låg på bryggan i och tittade på fiskarna som simmade där. Det var storspiggar som vi tittade på. har bestånden exploderat på grund av att större rovfiskar som abborre och gädda har minskat extremt mycket. Här skulle jag vilja lyfta fram det otroligt viktiga arbete som görs av Sportfiskarna tillsammans med många myndigheter och andra organisationer för att återskapa de våtmarker som behövs för att till exempel gäddan ska kunna föröka sig och bli mer vanligt förekommande, vilket i sin tur leder till att spiggarna blir färre. Med tanke på att det sker en sådan här explosionsartad utveckling för vissa arter, att det blir tusenbröder, små torskar kanske, behöver vi bygga in kunskapen om ekosystemen i vår politiska styrning. Vi tar också ett beslut om att vattenkraftens ekologiska betydelse och fiskvandringsvägar ska bli bättre för att inte vattenkraften ska förstöra till exempel möjligheterna för ålen att utvecklas i . Det är oerhört viktiga beslut som fattas. Från sida vill vi dock reservera oss mot de förslag som ligger i utskottsinitiativet om skarv och säl. Vi bedömer att de förslag som ligger under beredning på just nu kring Miljömålsberedningens förslag är mycket bättre för att komma till rätta med problemen med säl och skarv. Vad gäller sälen handlar det mycket om att nå en samexistens mellan sälbestånd som når gynnsam bevarandestatus. Det handlar också bland annat om yrkesfiskare och företagande och om företag som utnyttjar sälen som inkomstkälla genom sälsafari. Det handlar om kartläggning av områdens lämplighet för olika saker. Det handlar även om att arbeta i EU för att skapa ett undantag från förbudet mot att sälja sälprodukter för just de sälpopulationer som når gynnsam bevarandestatus. Jag vill särskilt varna för ett beslut som fattas här kring just sälen. Det gäller jakt på vikaren. Vikarna föder sina ungar på isen och är väldigt lätta att jaga. Jag tycker att det är orimligt ur ett djuretiskt perspektiv. Med det, fru talman, vill jag som sagt yrka bifall till reservation nummer 3. 15 (KD) replik: Jag tackar ledamoten för hennes anförande. Ledamoten talade just om myndigheter. På tal om myndigheter vill jag tala om HaV och den svidande kritik som HaV har fått från Statskontoret. Ledamoten vet ju att vi hade en diskussion och att jag hörde till de ledande bland dem som ville begära att de skulle komma till utskottet och berätta om den här kritiken. Det är flera av oss som reagerade på vad som sas och att man inte verkar ta till sig kritiken. Det verkar på något sätt som att regnet faller men bara rinner av. Det är otroligt att det kan vara så. Men faktum är att spårbarhetssystemet är otroligt kritiserat. Det visar sig att myndigheten gör mycket mer. Framför allt går man före någonting som ändå skulle komma. Det visade sig att man inte vet exakt vad det har kostat. Men vissa pratar om att kanske mellan 100 och 200 miljoner bara kastades ut i sjön. Det är klart att myndigheten måste ta till sig detta. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Då vill jag bara fråga ledamoten: ledamoten att myndigheten har agerat på rätt sätt? Vill ledamoten att det vidtas åtgärder? 16 (MP) replik: Det är helt riktigt att vi på miljö– och jordbruksutskottet hade digitalt besök av generaldirektören för Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med bland annat Statskontoret samt representanter för handeln och försäljande aktörer när den här granskningen diskuterades. Jag tycker att den granskning som har gjorts är mycket bra. Jag tycker också att det finns ett antal saker som man behöver titta närmare på framöver. När man ska göra den här typen av databaserade lösningar som ska användas av handeln men också av förädlingsföretag av olika slag behöver systemen vara användarvänliga och användbara. Med tanke på att myndigheten har byggt upp ett system som inte riktigt fungerar att använda i till exempel handeln är det uppenbart att det inte är ett bra system, även om de säkert har gjort sitt bästa. Jag tog upp en annan fråga som jag riktade till Statskontoret på hearingen. Hur arbetar man nu från samhällets sida för att se över det datastrul som förekommer på många myndigheter? Här har regeringen gett ett uppdrag till bland annat Statskontoret att titta på om man kan utveckla ett myndighetsgemensamt arbete för att skapa bättre system för datahantering. Det är någonting som vi vet att också skulle kunna vara behjälpt av. 17 (KD) replik: Tack, , för ditt svar! Det var kanske inte framför allt dataproblem som Statskontoret riktade kritik mot. Den gällde hur man över huvud taget hade agerat. Det togs på punkt efter punkt upp åtgärder som borde genomföras. Om ledamoten håller med om detta är det viktigt att vi hjälps åt att komma till rätta med det. Har Statskontoret prickat olika saker måste vi begära att myndighetspersoner och generaldirektörer gör vad de kan för att komma till rätta med det. En annan sak som jag vill få med under den av min talartid är ledamotens tal om just sälen. Det känns som att ledamoten kanske inte riktigt håller med mig i mitt anförande om att sälen är havets vildsvin. Faktum är att vad vi ser på land med vildsvin ser vi också till sjöss med sälen. Därför är det otroligt viktigt att komma till rätta med det. Vi vet åtgärder som man kan göra. Här ser jag att ledamoten inte är med på det utan reserverar sig mot det förslag till beslut som vi lägger fram här. Vad säger vi till alla fiskare som , ledamoten, när de tar upp sitt nät ser att sälen har varit och förstört det? Vad säger vi till alla som lever och verkar på just fisken när man med ert förslag inte tar tag i de problem som verkligen finns? 18 (MP) replik: Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Det är på gränsen till lite fräckt av riksdagsledamoten att ta upp frågan om spårbarhet. Det är inte ett ärende som ryms inom utskottsinitiativet över huvud taget. Men jag svarade tidigare, och jag tänker att svaret är till fyllest. Jag vet också att vi kommer att ha från Havs- och vattenmyndigheten som gäst igen på utskottsmötet . Om det finns fler frågor till Havs- och vattenmyndigheten är det något som ledamoten själv kan ställa. Själv är jag nu oppositionspolitiker, så jag tänker inte svara för regeringen längre. Det som är intressant med sälen är att det finns ett mycket stort utbrett hot och hat mot vissa arter. Sälarna, skarvarna och vildsvinen hamnar bland dem. Jag tycker inte att det är ett bra arbetssätt över huvud taget. Här krävs ett seriöst arbete med att förbättra en samexistens mellan de arter som finns i fauna och till exempel fiskare och näringsidkare av olika slag. Här behöver man också ha många fler förebyggande åtgärder. Det gäller att jobba mycket mer med utveckling av system som hjälper fiskarna att minska attackerna på näten. Det gäller naturligtvis också att ha en skyddsjakt som används på ett bra och begripligt sätt. Det är allvarligt med sälarna. De var nästan utrotade ur för inte så länge sedan. Jag tror att det var sedan. Det riskerar de att bli igen med politik. 19 (S): Vi socialdemokrater slår vakt om det hållbara fisket i . Vi har arbetat för mer skonsamma fiskemetoder, mer kustnära och småskaligt fiske samt skyddat skyddsområden från trålning. Vi för en politik som balanserar omsorg om både våra havsmiljöer och fiskenäringen som ekonomiskt och kulturellt viktig. talar vi om åtgärder för att rädda fiskbestånden i här i kammare genom att vi behandlar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nummer 6. Betänkandet i sin tur bygger på fem så kallade utskottsinitiativ, framlagda av fem partier i , med totalt 29 yrkanden. I relativt stor enighet presenteras härmed i betänkandet nio förslag till hur fiskbestånden och fisket i kan förbättras. Vi socialdemokrater ställer oss bakom och bifaller samtliga nio förslag och härmed hela betänkandet. Enkelt uttryckt handlar dessa nio punkter om att flytta ut trålgränsen på prov kriterier för en reviderad förvaltningsplan för fiskbestånd aktivt deltagande i olika regionala samarbetsorgan och Åtgärder för att rädda fiskbestånden i fiskekvoter och tilldelning som beaktar småskaligt fiske regellättnader vid licensgivning för småskaligt fiske och fiskförädling åtgärder för att öka jakten på skarv åtgärder för att öka jakten på säl att åtgärder vidtas för att begränsa storspiggens beståndstillväxt kunskapsunderlag om vattenkraftverkens ekologiska betydelse och påverkan. Egentligen är syftet med utskottsinitiativ i att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring. är ingen mindre sak, tvärtom. Men i det här fallet landar vi tack och lov hyfsat bra i enighet. För utskottsinitiativ ska användas med varsamhet, då vår lagstiftning kräver beredning och remissbehandling. Vi har under det här året berört och fisk här i kammare. Hav, fisk och våra vatten kommer in i politiken på många sätt, till exempel genom EU, internationella samarbeten, , våra gemensamma pengar och budgetarbete, lagar, regler och forskning. Vi behöver påminna oss om att fiskeripolitik handlar om både jobb, mat och miljöpolitik. Frågorna behöver ses i större sammanhang och på flera plan. Vi är många ivriga, och många ser med oro på tillstånd. Det kan ibland verka som att politiken inte har effekt, vetenskapen inte har plats, processer och organ inte levererar. Men många beslut gällande behöver vetenskapliga underlag, fullskaliga prov, samråd med andra medlemsländer och beslut i EU. Det är en praxis och en ordning som löpande förbättrats, gynnat oss och som vi ska värna. Med beslutsamhet kan vi förbättra läget med politiska beslut. När det gäller EU är åtta av nio länder kring medlemmar i . EU är därför ett mycket bra organ för att hantera och hitta gemensamma lösningar på gemensamma problem. är , EU:s tredje största land, vattenrikt. av EU:s vattenförekomster finns här i . Den gemensamma fiskeripolitiken i EU har, sedan den ändrades , haft som främsta mål att nå ett hållbart fiske. enades EU om en ny gemensam fiskeripolitik som är miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar. När det gäller presenterade Miljömålsberedningen sitt delbetänkande Havet och människan. Det är ett gediget arbete, med sisådär 1 600 sidor text och 100 konkreta förslag, som i relativt stor enighet bland alla deltagande riksdagsledamöter och partier överlämnades till regeringen. En eller flera propositioner är säkert på väg, och arbetet bereds just . När det gäller våra gemensamma pengar och fördelningen av dessa kan det vara värt att påminna sig om att partierna även under denna höst har lagt fram sina olika budgetförslag. Det råder emellanåt skillnader på till exempel hur partier vill satsa på rent vatten, klimat och miljö. Fördelning av våra gemensamma pengar har alltså indirekt effekt på tillgången på vår fisk. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i När det gäller våra lagar och regler debatterade vi fiskeripolitik i ett helt eget betänkande här i kammare med partiers olika vägval, förslag och bevekelsegrunder. har även fastställt fiskemöjligheter i relativt stor enighet , i vanlig ordning och genom så kallade kvoter. Kvoterna och fiskets volymer är det som troligtvis har absolut störst påverkan på mycket av det som vi talar om här i kammaren just . Fiskekvoterna fastställs utifrån hållbara nivåer och vetenskapliga råd från , . ICES består av mer än 4 000 forskare från drygt 20 länder. De koordinerar övervakning och forskning och ger råd till och den svenska Havs- och vattenmyndigheten. Det är en ordning som gynnar hållbara fiskebestånd och en ordning som vi socialdemokrater värnar. Genom ett annat utskottsinitiativ angående EU:s ramdirektiv för vatten debatterade och hanterade vi miljökvalitetsnormer för vatten, vandringsleder för fisk och möjliga konsekvenser av politiska beslut för till exempel övergödning. Huvuddelen av de sjöar och vattendrag som finns i , , når tyvärr inte upp till den kvalitet vi vill ha. De har alltså inte en god ekologisk status enligt bedömningen av läget för växt- och djurarter. Och en stor del av vattnet i våra diken, bäckar, åar och älvar hamnar i . Vi socialdemokrater verkar för att vi ska nå målen med EU:s gemensamma fiskeripolitik för hållbart fiske och hållbara bestånd. Vi behöver vetenskapliga rön. Vi socialdemokrater verkar mot övergödning. Vi välkomnar en ekosystembaserad förvaltning av våra hav. Vi värnar det småskaliga kustnära fisket. Med grund i vetenskap och i samarbete med berörda länder vill vi flytta ut trålgränsen. Vi arbetar mot överfiske och mot miljögifter. Vi agerar för att havs- och vattenmiljön ska förbättras. Återigen vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 20 (MP) replik: Det är nya tider, så jag får ställa frågor till regeringspartiet . Vi i lade fram vårt förslag till utskottsinitiativ för att det var akut. Vi måste skyndsamt göra något för att inte strömmingen skulle gå samma väg som torsken redan har gjort, alltså bli kraschad, minska kraftigt i antal och så vidare. Jag har några frågor till just om hur regeringen ser på utskottsinitiativet och det tillkännagivande som kommer här . Kommer regeringen att flytta ut trålgränsen, och när? Kommer regeringen först att invänta något slags total enighet i alla innan detta sker? 21 (S) replik: Tack för frågorna! Som socialdemokrat kan jag svara: Ja, det hoppas jag innerligen. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Jag är extra glad för ett värdeord i vårt betänkande här , och det är ordet prov. Jag vet att vetenskapen inte är enig om vad som är orsak och verkan i det komplicerade ekosystem vi har som heter . Jag vet att det finns loggböcker som tar upp en explosionsartad tillgång på storspigg. Det här är alltså för 70–. Vi har haft kraftiga sillperioder som har pågått länge, och vi har haft rena rama motsatsen i form av stor brist på sill. Jag som socialdemokrat som värnar småskaligt och kustnära fiske och som boende här i anar att det är någonting som absolut inte står rätt till med vårt . För mig är det därför självklart att svara : Ja, jag vill se att regeringen verkar . Vi har ett betänkande här, men ytterst är det regeringen som är fri att själv arbeta med frågan. Men, som sagt, som socialdemokrat väljer jag just nu att svara så här. 22 (MP) replik: Att det står att detta är på prov är likalydande med det som Miljömålsberedningen har föreslagit. Det är naturligtvis bra att testa modellerna. Men i och med det som jag har hört från är jag orolig för att det inte kommer att hända i närtid att man gör den där utflyttningen av trålgränsen. har lite grann gjort sig till talesperson och förespråkare för det industriella storskaliga fisket. Jag skulle bara vilja ställa en fråga: Är det industriella storskaliga fisket i enlighet med ett ekosystembaserat fiske? 23 (S) replik: Jag ska lite försiktigt rätta ledamoten. Jag vet inte när, hur och om jag skulle ha blivit något slags talesperson för det storskaliga industrifisket. Jag vill helt enkelt starkt motsätta mig detta och reservera mig mot det uttrycket. När det gäller det så kallade industrifisket kring har vi tyvärr ett problem som jag beklagar väldigt mycket. Det gäller två miljögifter, som heter dioxin och PCB. Fet fisk som strömming och sill ska inte ätas av barn, ungdomar, kvinnor som vill bli gravida och gravida. Senast jag tittade på kilopriset var det för västkustfångad sill . För östkustfångad strömming var det . Jag tror inte att fiskare på någon stor båt, som skulle kalla industrifiskare, vill sälja sin fångst för kilot när de skulle kunna få . Det är miljögifterna som orsakar att marknadseffekterna tar ut sin rätt. Med andra ord talar alltså marknadskrafterna sitt språk: Fet fisk tar upp miljögifter i betydligt högre grad än annan, mer icke-fet, fisk gör. I fiskmjölsproduktion, fiskoljeproduktion och liknande kan man skilja miljögifterna från fångsten. Det här är bara några av orsakerna till att vi har den situation som vi har . Jag vill inte stå här i talarstol och skilja på en typ av blå jobb och en annan typ av blå jobb. Men det jag som socialdemokrat tydligt kan säga är att vi verkligen vill värna det småskaliga och kustnära fisket. 24 (KD) replik: Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Jag tackar ledamoten för hans anförande. Jag tänkte ta upp det här med att flytta ut trålgränsen till . Det har varit intressant när vi pratat om detta och diskuterat det i utskottet. Vi ser att mycket måste hända och att mycket måste göras. Som jag tog upp i mitt inledningsanförande handlar det också om hur snabbt vi kan göra det och på vilket sätt. Det finns olika delar. En intressant sak som har kommit fram är också det jag vill fråga ledamoten om. Säg att vi inför denna gräns och det sedan kommer utländska fartyg. Vi har ju ändå en ganska stor utländsk flotta som fiskar här. Vad ska vi säga till dem? De kommer ju att gå emellan och gå in och fiska här. Jag tänker på alla som inte kan göra det längre. Vad svarar vi dem? Vad har tanken varit när man tänkt på detta? 25 (S) replik: Detta är en bra fråga, och det är svårt att inte bli alltför teknisk. Frågan rymmer handelsavtal med och som går . Den rymmer även EU:s gemensamma fiskeripolitik, som går tillbaka till 1970-talet. Det jag som socialdemokrat är glad och stolt över är att vi i relativt stor enighet, till skillnad från här , har enats om att vi ska flytta ut trålgränsen på prov. Ordet prov ger oss möjlighet att agera fort och hjälpa vetenskapen att samla data och det som skulle behöva fyllas på i kunskapsmassa. Det som även står i vårt betänkande nummer 6 är att vi ska göra undantag för det småskaliga kustnära fisket. Där ryms egentligen svaret på funderingar, så det är också mitt svar. 26 (KD) replik: Tack för dina svar, ! Jag fick kanske inte riktigt svar på min fråga. Tanken är förstås att man måste gå in och verkligen ta en diskussion med de här länderna, men det finns ju ingenting tvingande. Vi kristdemokrater är inte emot att flytta gränsen. Vi vill bara att det ska utredas. Vi tycker att det är lite för tunt att bara fatta ett beslut och sedan pröva och se vad som händer. kan faktiskt en del fiskare slås ut. Vi tänker att det ändå är viktigt att ta med det. En annan sak som jag vill lyfta fram i sammanhanget är punkt 9, som jag själv tycker är väldigt bra och som handlar om att ta fram kunskapsunderlag om vattenkraftens ekologiska betydelse. Det är en viktig del, och det har ju också kommit fram att vi inte vet exakt vad som händer. Det vi har hört är att den vindkraft som finns i havet utanför stör hur fiskarna brukar leva och verka. Här känns det som att vi talar väldigt inriktat på havsbaserad vindkraft men att vi kanske inte har underlaget för att ta fram den. Därför tycker jag att det var bra att vi fick till det här. Jag vill fråga ledamoten hur regeringspartiet, om det blir så, kommer att agera för att detta verkligen ska bli till. Jag tror att det är väldigt viktigt, innan vi satsar alltför mycket på att bygga någonting, att vi har ett underlag så att vi kan fatta ett beslut grundat på fakta och inte bara på att vi känslomässigt tycker att något är bra. 27 (S) replik: Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Tyvärr blir detta min slutreplik. Vi skulle kunna fortsätta länge till i de här spännande frågorna. Jag börjar med frågan om EU och de två artiklarna. Med risk för att låta ganska teknisk: Med värdeordet prov i dagens betänkande om flytt av trålgräns får vi, med hänvisning till EU:s gemensamma lagstiftning, möjlighet att agera direkt. Det är svaret. Då behöver vi inte börja blanda in andra konkurrerande fartyg och liknande. Värnandet om det småskaliga kustnära fisket har jag redan tagit upp i mitt första svar. Sedan blir lite mer otydlig när det gäller punkt 9, som handlar om vattenkraft. Någonstans i mitten gick vi över på vindkraft, och då började jag fundera på vad jag skulle svara på. Jag snälltolkar det, som det heter i skolan , och tror att det är vattenkraften jag förväntas svara på. Här kan jag bara hänvisa den nyfikna åhöraren och tittaren till att vi debatterade ett särskilt utskottsinitiativ som innehöll väldigt mycket vattenkraft här . Där reserverade vi socialdemokrater oss på grund av riskerna med att börja pruta på och dra ned på ambitionsnivån på miljökvalitetsnormerna. Den debatten har vi ganska fört, och där står jag också ganska trygg som socialdemokrat.