prot · H809117 · 2021-04-30 00:00:00 — I nästan hela mitt vuxna liv har jag varit småföretagare. Jag är uppvuxen i en småföretagarfamilj. Jag älskar att driva företag, och jag älskar småföretagare. Det är också en stor anledning till att jag står här . Enligt flera mätningar är det största partiet bland småföretagarna . Det finns flera orsaker till det, som jag ser det. Regeringen har visat på en senfärdighet och närmast en oförmåga i att hjälpa de mest utsatta företagen i kris. Den bilden tror jag att jag och ledamoten delar. Min uppfattning är dock att väldigt ofta ligger närmare , och oss i de här frågorna. Därför blir min fråga till ledamoten varför man väljer att agera stödparti åt en regering som agerar på det här sättet i småföretagarfrågorna. Det gäller speciellt de företag som agerar inom besöksnäringen, som lider så svårt . 39 (C) replik: Tack, ledamoten , för frågan! har också vissa saker att vara stolta över när det gäller vår ställning i småföretagarled. Om vi tar vissa kategorier av småföretagare, bönder, skulle få kvalificerad majoritet i den här kammaren och självt genomföra grundlagsändringar. är det tyvärr inte så i övriga väljargrupper ännu, men vi är glada för det vi har. Särskild debatt om utbetalning av krisstöd till företag När det gäller ledamotens fråga är det solklart att på vissa punkter står betydligt närmare M, KD och SD än regeringspartierna. Vi har använt denna mittenposition till att förbättra krispolitiken. har vi varit en del av majoriteter i som sett till att saker och ting kommit på plats, och ibland har vi nyttjat vår roll som förhandlingspartner inom januarisamarbetet för att se till att det önskar också levereras och blir konkret politik. Så kommer vi att fortsätta göra. Den mittenpositionen har visat sig väldigt framgångsrik , och det finns ingen anledning att tro att det inte kommer att funka så även framåt. 40 (SD) replik: kom ut med en rapport som tagits fram av och . Den visar att under pandemin har av de företagsamma företagen, alltså de företag som faktiskt genererar arbete, gått under. Det rimmar väldigt illa med bilden av att konkurserna har gått ned under pandemiåret. Jag hävdar att det är ett siffertricksande. Min fråga till är: Vad är konkreta förslag för att återstarta ekonomin och de små företagen efter pandemin? 41 (C) replik: Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det viktiga nu är egentligen två saker. Det handlar om att se till att fortsätta den rena krispolitiken på bästa sätt och förfina, förstärka och förlänga när så krävs. Men sedan måste vi också komma till det läge som pratar om, nämligen läget då vi rustar starkare. Och det måste vara en företags- och investeringsdriven återhämtning av ekonomin. Här gjorde vi vissa saker redan i förra budgeten – vi hade ändå förhoppningen om att det skulle vara en del av återstarten. Det var sänkta skatter, investeringar i infrastruktur och även mått och steg när det gäller regelförenklingen. Jag tror egentligen att det är ungefär så det måste se ut. Det handlar om sänkta skatter för jobb och företagande. Det handlar om investeringar, viktiga samhällsinvesteringar inte minst i infrastruktur, som också skapar jobb och kontrakt i företagen. Och det handlar om det mycket viktiga arbetet med regelförenkling. På de tre punkterna behöver vi jobba framåt. 42 (V): Jag väljer att lyfta ungdomarna, som har fått sätta sin ungdom på paus, som har fått förändrade utbildningsformer och som kanske har valt att vänta med studierna. Jag lyfter de ensamstående som har behövt ta fler vab-dagar. Mor- och farföräldrar kan inte stötta på grund av isoleringen, och matkostnaderna har skenat iväg då barnen stannat hemma. Och jag lyfter självfallet vårdpersonalen, som jobbat hårt sedan dag ett, nonstop. Det är många som har drabbats av pandemin, och vi behöver samla krafterna för att kunna komma ut ur krisen väl. Vi behöver skapa jobb, ställa om och förbättra förutsättningarna så att vi kan stå väl rustade inför nästa kris. Särskild debatt om utbetalning av krisstöd till företag Därför är det provocerande att , som har permitterat tusentals anställda och fått över 1 miljard i krisstöd från staten, betalar ut bonusar – hela 118 miljoner. Och de är inte ensamma. Utöver detta systemfel föreslår partier att till exempel omställningsstödet ska utbetalas med tidsgaranti. Det kan låta bra, men sanningen är att det kommer att leda till att företag inte kommer att kontrolleras fullt ut innan utbetalning. Det leder kanske i sin tur till att fel företag gynnas och att fel summor betalas ut. Det blir svårt att ta tillbaka de pengarna, för att inte säga omöjligt. Vi har mycket att lära av den här krisen, bland annat vad vi behöver förstärka. Här har företagen också ett ansvar. Folk behöver trygga anställningar. Vi behöver inte arbeten som borde vara anställningar men som har ersatts av egenanställningar, till exempel. Det är många som har drabbats av det i denna kris. 43 (KD): Vi var nog många som såg Uppdrag gransknings program Coronastödet som försvann och kände en ganska stor klump i magen. Att över 5 000 företagares överklaganden samlats på hög hos är oacceptabelt. Det känns som att detta är en myndighet som svällt och att ledningen har tappat kontrollen. Fel har begåtts, och förvaltningsrätten har avgjort i domstol. Men pengarna har inte betalats ut. De som hamnar i kläm är företagare. De förstärkningar och förlängningar som har gjorts av stöden har ofta gjorts för någon månad eller några månader i taget. Vi har hört det sägas ett flertal gånger . Det har i sin tur gjort att det har blivit ett lapptäcke av olika regler och krav för företagen. Lägg därtill de restriktioner som har aviserats, väldigt ofta med usel framförhållning! Detta sätter en företagare inom exempelvis restaurangbranschen i en oerhört knepig situation. Situationen är svårnavigerad, men den går att förbättra, om man vill. Företagen måste få bättre stöd för lönekostnader. Alla företag som drabbats, och som fortsätter att drabbas, av partiell nedstängning i form av serveringsförbud och restriktioner, förkortade öppettider eller begränsningar i antal kunder som tillåts i verksamhetens lokaler har fortfarande inte möjlighet att få en rimlig ersättning för sina lönekostnader. Låt därför kontaktnära branscher få ett riktat stöd i form av nedsatta arbetsgivaravgifter! Möjligheterna för nystartade företag att få del av stöden behöver också förbättras. begränsas de av att jämförelseperioden för till exempel omsättningstapp ligger . Vi får aldrig glömma att varje skattekrona skapas av företag som betalar skatt och vars anställda betalar skatt till vårt gemensamma bästa. har vi ingen välfärd. 44 (L): När man lyssnar på denna debatt låter det – och det kan nog tyckas lite märkligt – som att för att få ut ett stöd skulle vara . Särskild debatt om utbetalning av krisstöd till företag Jag måste ändå säga att det nog kan vara i många småföretagares verksamhet. i sig är kanske inte så . Men är vi i en situation där coronakrisen plötsligt slog till. Den är oförutsägbar och fortsätter att vara oförutsägbar. Det har faktiskt gått , och byråkratin och saktfärdigheten fortsätter att bromsa de stöd som vi vill se utbetalda. Då är en . Jag vill bara slå fast det. Sedan vill jag slå fast en annan sak. Vi pratar om brottslighet och sådant. Men, fru talman, det är ju företagare och människor som arbetar inom näringslivet, inom industrin och inom den privata sektorn som betalar in alla de skattekronor som vi använder för att anställa poliser, för att se till att iva funkar på sjukhusen och så vidare. Om man inte har företagsamma människor och om man inte ser till att stötta den delen av samhället har man ingen brottsbekämpning. Då finns det ingen välfärd kvar. Kärnan i hela välfärdsbygget är att vi har företagsamma människor som skapar värde. Stöden måste ut. Byråkratin måste minskas. Tiderna måste kortas. Och regeringen behöver redovisa en tidsplan för hur vi ska se till att återöppna och få bort de restriktioner som faktiskt skadar företagsamheten i det här landet. Jag hade önskat att det fanns en större respekt för företagare och företagsamma människor, och jag hade önskat att vi nu fick ut de stöd som vi är överens om så väl behövs. 45 (MP): För många av landets företagare har präglats av sömnlösa nätter. Vi har hört många berättelser om osäkerhet eftersom ingen av oss har vetat vart pandemin ska ta vägen, hur lång den tid den ska pågå och hur den kommer att påverka oss. Huvudstrategin för har varit rätt åtgärd på rätt plats, och det har inneburit att vi har ändrat i restriktionerna och därmed också ändrat i företagsstödet. De skulle hänga ihop. Det har inte gått att ge långsiktiga besked i när vi helt enkelt inte vetat. Jag har varit tydlig med att vi förstår att det har varit en svår sak för företag att hantera. Alla som har deltagit i en företagsdebatt vet att det är långsiktiga besked som näringslivet önskar sig, och har vi gett det motsatta. Särskilt svårt har det varit för de mindre företagen. De envisas med att vara olika. De agerar i olika branscher och på olika sätt, och därför har det varit svårare att hitta ett stort system som helt enkelt passar alla och som lever upp till kriteriet att komma ut fort utan att det innebär ett lönebidrag till den organiserade brottsligheten. Vi har också infört restriktioner kopplade till vinstutdelningar och bonusar, så att pengarna ska hamna rätt. Detta har varit svårt, och många företag är fortfarande oroliga för sin verksamhet och väntar på stöd. Det vi kan göra är att arbeta så hårt vi bara kan för att få ut stöden och i den mån det går anpassa. Men det vi inte ska göra är att lova saker som inte går att uppfylla så att företagen inte hoppar på något som inte går att genomföra. 46 (M) replik: Särskild debatt om utbetalning av krisstöd till företag Jag har två frågor till utifrån att hon representerar ett av de två regeringspartierna. Den första frågan är enkel. Varför vill regeringen inte införa en särskild straffbestämmelse i korttidspermitteringsstödet, som regeringens egen utredare föreslår? måste man använda bland annat bedrägerilagstiftningen, som gör att det blir mycket svårare att lagföra dem som fuskar med stöden. Varför vill regeringen inte kraftigt höja straffen för dem som fuskar med stöden, likt exempelvis ? Där skickas kriminella i fängelse i stället för att de ska ha fri dragningsrätt från skattebetalarnas pengar. Är det verkligen rimligt, fru talman, att man ska behöva vänta över på att få ut krisstöd när det är kris? 47 (MP) replik: Precis som statsrådet har beskrivit tillsatte regeringen en granskning av risken för fusk med stöd. Det var en av många saker som var viktiga att göra. Den granskningen har alla tagit del av, och regeringen har agerat. Det viktigaste, det som utredaren framför allt trycker på, är att när ett stöd har utbetalats är det svårt, och pratar vi om den organiserade brottsligheten närmast omöjligt, att få pengarna tillbaka. Det har varit utredarens viktigaste medskick. Detta har varit styrande för när stöden har anpassats för att minska risken att de går till fel händer – utan att för den delen misstänkliggöra alla som bara vill ha stöden snabbt. Det är självklart inte okej att någon väntar på stödet. I den mån det sker arbetas det självklart oerhört hårt för att rätta till det. 48 (M) replik: Jag ställer min första fråga igen. Varför vill regeringen inte införa en särskild straffbestämmelse? Det är vad utredaren föreslår för att lättare komma åt fusk. Det finns sådana bestämmelser för andra delar av krisstöden, och som jag förstår fungerar de och det är mindre fusk. Varför vill regeringen inte göra så? Varför vill regeringen inte höja straffen riktigt ordentligt så att den organiserade brottsligheten avskräcks från att fuska med coronastöden? I skickade man den första personen i fängelse , men den här regeringen gör ingenting. Om det inte är rimligt, som säger, att vänta på krisstöd, undrar jag vad regeringens plan är och varför inget har gjorts för att skynda på utbetalningen av krisstöden. 49 (MP) replik: Påståendet att regeringen inte har gjort något är helt befängt. Regeringen har gett de myndigheter som arbetar med dessa frågor alla de resurser de har efterfrågat. Men det som är helt obegripligt är att det parti som påstår sig ha bekämpande av brottslighet som sin främsta fråga, när vi har lärt oss att utbetalat stöd inte kan tas tillbaka, föreslår att en garanti ska införas för företag att få ut sitt stöd . Det är helt obegripligt. Det är som att sätta en skylt på dörr: Organiserad brottslighet! Här finns pengar att hämta. Särskild debatt om utbetalning av krisstöd till företag Jag kan inte för mitt liv begripa att går fram med ett sådant förslag. 50 Näringsminister (S): Vi befinner oss ett drygt år in i pandemin. Det är som inte liknar någon annan, varken för människor, för vårt samhälle, för vår ekonomi eller för den delen för vår värld. Vi har i många stycken stått tillsammans, och det ska vi fortsätta att göra. Vi ska hjälpas åt därför att situationen är tuff. Den är det för människor i allmänhet därför att vi känner en sådan enorm frustration, och vi vill ju gärna komma tillbaka till den öppning som flera ledamöter pratar om – det normala livet. Det råder en oerhört tuff situation för många av de löntagare som har blivit av med sina jobb. Vi pratar om hundratusentals människor. Det råder en enorm frustration för många företagare som inte kan bedriva sin verksamhet på ett normalt sätt och därmed inte heller få de intäkter de är vana vid. Jag förstår det. Till dem har jag budskapet att vi ska göra vårt yttersta så att vi kan hjälpas åt att övervintra genom pandemin. Hitintills har detta inneburit att nära nog 100 miljarder av skattebetalarnas pengar har gått till olika stöd. Det är väl investerade pengar, och ska de också gå till hederliga, ärliga företagare och inte hamna i fickorna på organiserad brottslighet. Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om återtagande av plats i att (S) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (S) och att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:678 Interpellation 2020/21:678 Akut brist på specialistsjuksköterskor inom intensivvården av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tillfälligt förhinder att närvara i kammaren. Interpellation 2020/21:684 Interpellation 2020/21:684 Trängselskatt och smittspridning i kollektivtrafiken av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM101 Förslag till europeisk barngaranti COM(2021) 137 till socialutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utbildningsutskottet: RiR 2021:12 Pisa-undersökningen 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:185 till miljö- och jordbruksutskottet 2020/21:186 till försvarsutskottet 2020/21:188 till näringsutskottet 2020/21:190 till trafikutskottet 2020/21:191 till socialförsäkringsutskottet 2020/21:3984, 3988, 3992, 3997 och 4000 till socialutskottet 2020/21:4021 och 4026 till civilutskottet 2020/21:4004, 4015 och 4016 till utrikesutskottet § 8 Svar på interpellation 2020/21:636 om observatörskap i FN:s konvention mot kärnvapen 51 Utrikesminister (S): har frågat mig hur jag bedömer att grannar och samarbetsländer inom Nato ser på ett svenskt deltagande som observatör i FN:s konvention mot kärnvapen, som jag hädanefter kommer att kalla TPNW, samt på vilket sätt ett svenskt observatörskap i konventionen gynnar en säkerhetspolitisk linje som är stabil och förutsägbar. Nedrustning och icke-spridning av kärnvapen förblir en central utrikes- och säkerhetspolitisk prioritering för regeringen. Icke-spridningsfördraget, NPT, utgör hörnstenen i den globala nedrustnings- och icke-spridningsarkitekturen, och bidrar aktivt – inte minst inom ramen för Stockholmsinitiativet – för nedrustningsframsteg inom ramen för NPT. Regeringens ställningstagande om TPNW ligger fast. Ett svenskt undertecknande av konventionen i dess nuvarande form är inte aktuellt. I samband med att regeringen meddelade detta framhölls också att avsåg att bli observatör till konventionen. Observatörskapet var således från början en del av det samlade ställningstagandet kring TPNW. Avsiktsförklaringen i detta hänseende har därefter bekräftats i en rad olika sammanhang, senast av mig i ett brev till i samband med konventionens ikraftträdande. Syftet med vårt observatörskap är att aktivt följa och söka påverka konventionens vidare utveckling. Den svenska linjen i TPNW-frågan som den formulerades 2019 – observatörskap men inte medlemskap – gäller alltjämt. Det är en linje som jag uppfattar är välkänd och respekterad bland våra grannländer och samarbetspartner, inklusive de som är medlemmar i . olika säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten fortsätter att utvecklas och fördjupas. för en ambitiös och resultatorienterad politik för kärnvapennedrustning – något som varit ett viktigt inslag i svensk säkerhetspolitik. 52 (SD): Tack, utrikesministern, för svaret! Kärnvapnen i världen utgör genom sitt antal och sin spridning, laddningsstyrka och förmåga att levereras på stora avstånd ett mycket allvarligt hot mot mänskligheten. Det är därför av mycket stor vikt att vi tar detta hot på allvar och adresserar det med den seriositet som det kräver. är dessutom extra utsatt eftersom vi har en kärnvapenbeväpnad, icke-demokratisk och aggressiv stormakt som granne: , ett land som har det största innehavet av kärnvapen och ett överväldigande innehav av taktiska kärnvapen – taktiska kärnvapen som når och utgör ett direkt hot mot vårt land. Detta tydliga kärnvapenhot behöver lyftas upp och adresseras konstruktivt. Experter behöver involveras, och det är en fråga som är mycket olämplig att göra plakatpolitik av. Tyvärr är det just detta vi ser att regeringen gör av kärnvapenfrågan. Först låter man utreda tillträde till kärnvapenkonventionen. Man får till svar, inte bara i utredningen på 234 sidor utan av i princip alla remissinstanser, att det på flera av varandra oberoende områden kan få mycket allvarliga konsekvenser för och svensk säkerhetspolitik. Sedan föreslår regeringen att ska tillträda konventionen som observatör trots att utredningen slagit fast följande: ”I vågskålen bör då läggas förutom kostnader för detta även hur ett svenskt observatörskap skulle tolkas i omvärlden.” En tolkning av ett svenskt tillträde som observatör till konventionen skulle knappast tas emot positivt av våra främsta allierade i Nato och bland våra nordiska grannländer. För någon vecka sedan debatterade vi här i kammaren de olika försvarspolitiska samarbeten som har. I detta sammanhang konstaterade jag att samarbetena är bra och att det är till fördel för och svensk säkerhet att vi har en sådan bred palett av samarbeten. Det är också till fördel för att det finns en enighet om dessa samarbeten, även om vi är oense om inriktningen och hur de bör utvecklas och prioriteras. Dessa samarbeten med andra stater riskerar regeringen att motarbeta genom ett observatörskap i förbudskonventionen mot kärnvapen, som flera av våra främsta samarbetspartner aktivt motsätter sig. Konsekvensen kan bli förödande för svensk säkerhet när vi ena dagen säger att vi vill samarbeta och förutsätter hjälp från Natostater och vill stödja en konvention som undergräver deras säkerhet. Förutom dessa negativa aspekter är det mycket svårt att se de positiva aspekterna med att tillträda konventionen. Ingen kärnvapenstat har anslutit sig, så heller ingen Natostat. Ambassadör utredning är också mycket kritisk till hur konventionen har utformats. Många av de svenska förbättringsförslagen har inte inarbetats i konventionen. Till konventionen finns inget sekretariat bundet såsom till exempel konventionen mot kemiska vapen, där det finns ett sekretariat med hundratals anställda. Utan kontroll av att nedrustning verkligen sker, hur ska man veta att den sker? Låt oss i stället bygga vidare på och stärka de sätt på vilka verklig nedrustning kan ske! Icke-spridningskonventionen, NPT, är ett exempel. trädde i kraft , och sedan slut har en mycket kraftig reduktion skett av världens kärnvapen. och har nedrustat kraftigt, och det är en mycket positiv utveckling. Låt oss i dagens skärpta säkerhetspolitiska situation i världen, där ytterligare spridning av kärnvapen är ett av de främsta hoten, i stället satsa på att stärka , som faktiskt givit tydliga resultat! Jag skulle vilja veta av utrikesministern vad kostnaden blir för , inte bara ekonomiskt utan också relationsmässigt med omvärlden med tanke på vad ambassadör skriver i sin utredning. 53 Utrikesminister (S): Tack, , för interpellationen på ett viktigt område! Vi fortsätter från svensk sida att vara en drivande kraft för global nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. Stockholmsinitiativet för kärnvapennedrustning är ett centralt uttryck för detta och handlar om just . Det är också vårt styrelsemedlemskap i och vårt engagemang för en fredligare och säker Koreahalvö. Ikraftträdandet av konventionen om förbud mot kärnvapen, TPNW, utgör en betydande händelse inom internationell nedrustning. Genom observatörskapet kommer att få möjlighet att följa arbetet kring konventionen och bidra till dess fortsatta utveckling. Men som jag redan har tydliggjort ska ett observatörskap inte förväxlas med medlemskap. Att vi avser att närvara som observatör vid TPNW:s statspartsmöten innebär inte att därmed blir part till eller på något annat sätt folkrättsligt bunden av konventionen. Som bekant deltog i de förhandlingar som ledde fram till konventionen 2017. Vår målsättning var att bidra till en konventionstext som motsvarade de krav som bör ställas på en konvention av detta slag. Tyvärr blev resultatet inte det vi hoppades på. I stället kom texten att innehålla ett antal centrala brister och oklarheter, däribland konventionens relation till icke-spridningsfördraget NPT, otillräckliga skrivningar om kontroll av efterlevnad – så kallad verifikation – och avsaknad av tydliga definitioner. Inför sitt ställningstagande hade regeringen ett gott underlag till sitt förfogande, däribland ambassadör utredning. I ljuset av konventionens brister och vid en samlad bedömning valde att inte underteckna konventionen. Regeringens politik kopplad till frågan om TPNW har genomgående präglats av engagemang i sakfrågan, noggrannhet i analysen och tydlighet i ställningstagandet. Det är en hållning som jag uppfattar har mötts av stor förståelse och respekt, även av våra viktigaste säkerhetspolitiska samarbetspartner. När det gäller fråga om hur mycket det kostar är det fortfarande oklart. Det beror på hur många länder som väljer att bli statsparter och observatörer till TPNW. Enligt konventionsartikel 9 ska FN:s beräkningsmodell för bidrag användas för att utröna hur mycket varje statspart och observatör ska bidra med. Ju fler länder som delar på kostnaderna, desto mindre blir det för varje enskilt land. Det gör att kostnaderna kan komma att förändras . 54 (SD): Ambassadör skriver i sin utredning: ”Att formellt observera konventionen avger dock också en politisk signal vars effekter noga bör övervägas. Frågan om att delta vid statsparternas möten som observatör bör vidare utredas när förutsättningarna härför klarnar. I vågskålen bör då läggas förutom kostnader för detta även hur ett svenskt observatörskap skulle tolkas i omvärlden.”