prot · H80999 · 2021-03-24 00:00:00 — EU genomgår just nu en kris som är av en omfattning som är svår att få grepp om. Pandemin har påverkat hela unionen och även resten av världen. Många medlemsländer har drabbats oerhört hårt av pandemin med många dödsfall och hög smittspridning. Utöver det har restriktionerna också skapat en ekonomisk kris som är större än någon annan kris som EU har upplevt . I ett sådant läge måste EU enas och möta krisen gemensamt. En del av EU:s medlemsländer sköter inte sin ekonomi på det sätt som vi anser vara lämpligt. Det är frustrerande att se, och vi ska inte hålla tillbaka kritiken mot den ansvarslöshet eller oförmåga som flera länder har när det gäller att genomföra strukturreformer. Men det innebär inte heller att vi ska vända de länderna ryggen när de står i en kris och behöver stöd. Det vore kortsiktigt och dumt, och det skulle också i förlängningen bita i svansen. EU visade en styrka som kunde möta den här krisen. Det görs nu kraftfulla insatser för att möta pandemin och för att komma ur krisen som en bättre union. Klimat och digitalisering är fokus i den ekonomiska återstarten. Vi debatterar alltså regelverket för egna medel. Det är något som har funnits inom unionen och någonting som fungerar som ett kitt för att hålla ihop den gemensamma ekonomin. EU:s budget är en helhet, och vi kan inte välja bort en enskild del av den. En nyhet är att vår avgift till EU framöver till en liten del kommer att baseras på hur mycket plast som sorteras ut inom vår avfallshantering. Det är ett spännande nytt grepp. Det är en bra sak att kommissionen tar fram styrmedel som uppmuntrar medlemsländerna att leva upp till sina åtaganden att ställa om till en cirkulär ekonomi. Även det som förts fram av tidigare debattörer om rättsstatens principer är i det här sammanhanget oerhört viktigt. Som helhet är EU:s långtidsbudget och återhämtningsinstrumentet bra och avgörande för EU:s framtid. För att det ska kunna förverkligas måste alla parlament i varje medlemsland godkänna det nya regelverket för egna medel. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. 38 (L): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I kristider behöver vi mer samarbete, inte mindre. I kristider behöver EU växla upp, inte växla ned. Det finns en tro att unionen är ett nollsummespel. Unionen är allt annat än ett nollsummespel. Den är en vinn-vinn-situation. Ska man se det ur ett större perspektiv är fred och välstånd i syftet med EU, och kompromiss, sammanhållning och solidaritet är vägen dit. Ingen får allt i förhandlingarna, men alla får något. Från den återstartsfond som ska ersätta länders utlägg som orsakats av coronapandemin har till exempel 1,3 miljarder frigjorts för svensk del, varav 800 miljoner via EU:s budget för regional utveckling. Till slut måste vi alltså fråga oss: Vad är alternativet till att lösa svåra situationer tillsammans? Liberalernas svar är att alternativet är sämre. är ett litet och exportberoende land. Bara i mitt hemlän härrör en femtedel av jobben från det globala näringslivet. Den största exporten från går till andra EU-länder, och EU:s inre marknad är en fördel för skogsindustrin och för små företag. Vi är väldigt beroende av vad som händer i vår omvärld. Kort och gott kan man säga att om det går bra för går det bra för . Det citatet har ni hört förut, och det stämmer mer nu . Under krisen har det varit uppenbart att länder som exempelvis , och har behövt mycket hjälp och stöd för att inte krascha. Hade de gjort det, herr ålderspresident, hade vi i förlorat många jobb och därmed välfärd. Hur vet vi att det här är en bra affär för ? Det är faktiskt en viktig fråga. Därför har det varit viktigt för oss att det inte bara handlar om villkorslösa bidrag utan regelrätta lån. Alla länder måste ta ansvar för sin egen ekonomi. Varje land måste också bära sina egna kostnader. Men vi måste också samarbeta i . Genom att vi tillsammans får en god ekonomisk utveckling i gynnas givetvis även . För det första går det bra för stora delar av svensk ekonomi just . Det beror givetvis på att flera andra europeiska länders ekonomi har gått mycket bättre än förväntat. Där har återstartsfonden haft en stor betydelse. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt För det andra är vi ett exportberoende land. Det innebär att försäljning och export är A och O. Där har EU en stor betydelse. Det är det som skapar intäkter och jobb. Det är det som ser till att folk har ett jobb att gå till, och det är det som säkrar vår välfärd. Med detta sagt hade vi gärna sett att det hade varit mer lån och mindre bidrag. Men det handlar om en förhandling där exempelvis länder som ville ha mer bidrag. Detta är därför en bra och till slut rättvis kompromiss, för det är viktigt att länder som , som har ordning och reda i sina finanser, inte ska betala detta fullt ut. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt För det tredje känner inte av några gränser. I kristider behöver vi mer samarbete, inte mindre. I kristider behöver EU växla upp, inte växla ned. Det handlar om solidaritet med alla EU:s medlemsstater. Det handlar om stöd till ekonomisk återhämtning för alla medlemsstater, och så även . Vi måste göra allt som står i vår makt för att säkra ekonomi och svenska jobb. Det handlar framför allt om att säkra svenska jobb och vår välfärd. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag § 8 En översyn av regleringen för tjänstepensionsföretag betänkande 2020/21:FiU18 En översyn av regleringen för tjänstepensionsföretag (prop. 2020/21:82) 39 (SD): Ett tjänstepensionsföretag är ett företag som bedriver tjänstepensionsverksamhet och har centrala funktioner inom riskhantering, regelefterlevnad och internrevision. Dessa tjänstepensionsföretag kan göra olika typer av investeringar, bland annat i långsiktiga tillgångsslag som infrastruktur. Regeringen föreslår i propositionen att kapitalkravet för marknadsrisk ska innefatta en undergrupp för godkända infrastrukturinvesteringar och att dessa investeringar därmed ska få ett lägre kapitalkrav. För att en infrastrukturinvestering ska vara godkänd och därmed få ett lägre kapitalkrav krävs det att investeringen är miljömässigt hållbar. Regeringens syfte med förslaget är att stärka incitamenten för investeringar i infrastruktur, men i praktiken blir de investeringar som omfattas bara de som uppfyller kraven på så kallad miljömässig hållbarhet. Med detta sagt handlar dagens beslut i grunden om en sak: Ska vi höja riskerna inom finansiell stabilitet eller inte? Det är inte jag som har väckt denna fråga och inte mitt parti, utan det är våra expertmyndigheter som vi har givit ett ansvar för rikets finansiella stabilitet. De höjer varningsflagg och säger att förslaget som ligger utgör en risk för landets finansiella stabilitet. Jag citerar direkt ur remissvaret: ”anser inte att kapitalkravsreglerna ska justeras i syfte att främja andra mål än att skydda försäkringstagarna och värna finansiell stabilitet, oavsett om det handlar om hållbarhet eller något annat. Myndigheten anser att kapitalkravsreglerna inte ska vara ett politiskt styrmedel.” ”Det är därför inte lämpligt att sänka kapitalkravet för att stärka incitamenten för investeringar i infrastruktur.” Det är ungefär så kraftfullt uttryckt som det bara kan uttryckas på byråkratsvenska. Och litar på och på Riksgälden, som har liknande formuleringar, i större utsträckning än vad vi litar på den . Som understryker är det yttersta syftet med kapitalkravsreglerna att skydda försäkringstagarna och värna finansiell stabilitet och inte att i första hand jaga politiskt uppsatta mål. En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag Som socialkonservativ som värderar försiktighetsprincipen högt vill jag därför säga att jag tycker att det är djupt ansvarslöst att politisera ett område som ska skydda oss från hot mot den finansiella stabiliteten, för det finns ingenting som tyder på att gröna investeringar ger högre avkastning till lägre risk, så kallad riskjusterad avkastning. Det finns inga sådana bevis över huvud taget. Tvärtom bidrar denna typ av departementsaktivism till att bygga upp orimliga förväntningar på gröna investeringar som i slutändan riskerar att dränera förtroendet för dem. Det är dessa risker som och Riksgälden har pekat ut, och det är detta som vår oro grundar sig på. Jag yrkar bifall till reservation 1. 40 (V): Det finns ingenting som säger att man inte tar ansvar för pensionerna om man tar ansvar för klimat och hållbarhet. Det är snarare tvärtom. hade en stor debattartikel i , där man uppmanade bolagen att ta fram risker i sina investeringar utifrån deras påverkan på klimatet, då man mycket tydligt menade att riskerna kommer att vara betydande. Dessutom finns det en del internationella studier. har gjort en studie som visar att om klimatförändringarna sker kommer värdena på olika aktier och värdepapper att sjunka kraftigt. Det blir stor påverkan. står i huvudsak bakom propositionen. Infrastrukturinvesteringar har ett lägre kapitalkrav då risken är lägre och kassaflödet säkert och förutsägbart. Men det som inte finns är de miljömässiga kriterierna för huruvida en investering kan omfattas av det lägre kapitalkravet. Regeringen föreslår i propositionen att det kapitalkrav för marknadsrisk som ingår i det riskkänsliga kapitalkravet ska innefatta en undergrupp för den risk som hänför sig just till godkända infrastrukturinvesteringar och att de ska ses som en begränsad investeringsrisk som uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet. I propositionen anges också att samhällsintresset av att investeringarna kommer till stånd ska beaktas när kapitalkravet beräknas för undergruppen. Det senare ska väl egentligen läsas som att regeringen avser att sänka kapitalkravet för de investeringar som räknas som godkända infrastrukturinvesteringar och att man tar fram ett mål för detta. Vi välkomnar detta. Ett miljömässigt hållbarhetsmål för att det ska klassas som godkänd infrastrukturinvestering med lägre kapitalkrav är rimligt. Vi tycker dock att målet bör skärpas. Vi vill ha ett tillägg om att det också ska bidra till ett mer transporteffektivt samhälle med lägre utsläpp av växthusgaser. Så vill vi skärpa den målskrivning regeringen har i propositionen. Om regeringen sänker i ena änden, vilket kan vara rimligt om risken är lägre och investeringen görs för att värna klimat och pensionspengar, bör man kanske höja kapitaltäckningskraven i andra änden om investeringen i till exempel fossilindustrin ger mer utsläpp. Men det väljer regeringen att inte göra, vilket försvagar den finansiella stabiliteten. Detta bör regeringen se över. Vår reservation handlar alltså om att skärpa det miljömässiga hållbarhetsmålet och även se över om det inte ska vara högre kapitaltäckningskrav på investeringar i exempelvis fossilindustrin. En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag Jag yrkar bifall till reservation. 41 (SD) replik: sällar sig till de expertmyndigheter som har givits ansvar över rikets finansiella stabilitet. Vi står på samma sida som , Riksgälden och den internationella forskningen, som klart och tydligt säger att det inte finns några belägg för att gröna investeringar har en systematiskt lägre riskprofil. I en situation där den internationella forskning som bedrivs på detta område kommer fram till att de har en lägre riskprofil är jag beredd att diskutera lägre kapitalkrav, men fram till dess gäller försiktighetsprincipen. Vi vill inte gambla med folks tjänstepensioner eller rikets finansiella stabilitet. Varför ställer sig och på motsatt sida, tvärtemot den internationella forskning som finns och tvärtemot vad expertmyndigheterna säger? 42 (V) replik: Jag tycker att det är rimligt att man tittar på hur man använder de pensionsavsättningar som görs och att de är hållbara i en förlängning, inte bara för vår generation utan även för kommande generationer. Vi kan se att investeringar i exempelvis fossilindustrin inte kommer att vara hållbara, och därför uppmanade alla bolag att se över riskerna i de investeringar de har gjort eftersom värdet på dessa investeringar kommer att sjunka drastiskt. Det var ett jättebra initiativ av . Likaså tittar på hur klimatförändringarna kommer att påverka oss alla och den finansiella stabiliteten. Det regeringen gör här är att titta på hur infrastrukturinvesteringar, som ger säkra kassaflöden och som medger lägre kapitaltäckningskrav, ska kunna kompletteras med ett miljömässigt hållbarhetskrav. Det är en rimlig väg att gå. Det är dock väldigt försiktigt formulerat i propositionen, och vi tycker att man ska skärpa målskrivningen. Vi menar också att man bör se över om det i andra änden finns kapitaltäckningskrav som ska skärpas, det vill säga för investeringar som utgör en stor risk. Det är ohållbart såväl ekonomiskt som för pensionerna och kommande generationer på denna planet att ha ett samhälle där det nyinvesteras i det fossila. 43 (SD) replik: Att det bedrivs forskning om gröna investeringar och klimatinvesteringar är jag jättepositiv till. Jag är positiv till all forskning så länge den kan beskriva verkligheten på ett bättre sätt och förse oss beslutsfattare med mer adekvat beslutsmaterial. Det är jättebra. Det går inte att sätta ett likhetstecken mellan den pågående forskningen och lägre kapitalkrav. Då springer man före och tar ett beslut som inte har stöd i forskningen. Det är ju det och övriga partier gör , och det är beklämmande. En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag fanns en debattartikel på av fyra svenska, framstående forskare med rubriken ”Gröna investeringar riskerar pensioner till liten klimatnytta”. Har läst den? Jag tycker att det är viktigt att man som svensk riksdagsledamot tar in denna typ av information och inte baserar sina beslut på känsloyttringar eller åsikter. De fyra forskarna skriver att förväntningarna på gröna investeringar inte är realistiska och att de riskerar att minska framtida pensioner men inte kan förväntas göra betydande klimatnytta. De skriver vidare att en strategi där man tror sig veta bättre än alla andra är för aktivister och små hedgefonder, inte för våra pensioner. Varför baserar och sitt ställningstagande i denna fråga på annat än fakta? 44 (V) replik: Jag uppskattar att är för all forskning. Det är ju inte alla hans partikamrater, vilket vi kan se i bland annat motioner här i kammaren. Med den retorik som använder i denna debatt skulle man kunna säga att har sprungit före eftersom de har uppmanat alla bolag att se över sina investeringar i fossilindustrin och göra riskbedömningar utifrån det om de har avsatt tillräcklig kapitaltäckning. Även har i så fall sprungit före eftersom de också jobbar med att titta på hur klimatrelaterade investeringar och fossilinvesteringar påverkar deras arbete och hur de ska agera när det gäller investeringar från deras sida. Det här är ett arbete som pågår internationellt, och jag tror att kommer att inse att det verkligen behövs. Det som görs i propositionen går i rätt riktning, men jag tycker att man ska skärpa målskrivningarna så att det blir tydligare att utsläppen av växthusgaser också ska minskas. Jag tycker också att man ska titta på hur man kan öka kapitaltäckningskraven för investeringar som går i fel riktning för att vi ska klara exempelvis . 45 (S): Jag ska med tillförsikt framföra Socialdemokraternas ställningstaganden i detta ärende. Det handlar om en översyn av regleringen för tjänstepensionsföretag. Bakgrunden för det betänkande som debatteras handlar om ett EU‑direktiv som syftar till att harmonisera, det vill säga skapa gemensamma regler för, den inre marknaden för tjänstepensioner. För svensk del blir harmoniseringen mycket speciell. Tjänstepensioner är ett komplement till den allmänna pensionen och är en allt större del av den slutliga pensionen. De allra flesta svenskar får sin tjänstepension via de kollektivavtal som arbetsmarknadens parter, det vill säga arbetarna genom fackföreningarna och ägarna via arbetsgivarorganisationerna, förhandlar fram i avtal. Tjänstepensionerna, som är en viktig del av de anställdas villkor och som bygger på att man arbetar under kollektivavtal, omfattas således av den svenska modellen. På så sätt skiljer sig från andra EU-länder. Syftet för den är att införa EU-direktivet och värna den svenska modellen. Detta har också gjorts, i två steg. Först antogs direktivet, efter att man lyssnat in parterna. Därefter riktade ett tillkännagivande till regeringen med några tydliga punkter. Det är dessa punkter som är tillgodosedda i och med detta betänkande. En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag De punkter som har behandlats och som vi nu debatterar handlar om följande:  Investeringar utanför EES, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ska underlättas för tjänstepensionsföretag och pensionsstiftelser.  Infrastrukturinvesteringar som uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet ska stimuleras för tjänstepensionsföretag.  Avtalsfrihet ska införas för information som ska lämnas om kollektivavtalsgrundad tjänstepension.  Försäkringar som egenföretagare tecknar för egen räkning hos tjänstepensionsföretag och utländska tjänstepensionsinstitut ska räknas som tjänstepensionsförsäkringar. Även försäkringar som tecknas för vissa andra personer ska räknas som tjänstepensionsförsäkringar.  För försäkringsklassen tilläggsförsäkringar i lagen om tjänstepensionsföretag ska det göras vissa justeringar när det gäller kapitalbas och kapitalkrav. Med denna översyn har regeringen återigen lyssnat in och tagit hänsyn till parterna. Det är bra. Vi värnar om vår svenska modell, och då är det viktigt att det blir en lösning som fungerar för parterna. De knutar som fanns mellan EU-direktivet och den svenska modellen är lösta. Således är ett potentiellt bekymmer för vår arbetsmarknadsmodell avvärjt. Detta är vi glada för. I betänkandet finns bestämmelser för vad tjänstepensionsbolag får investera i. Det är såklart så att tjänstepensionsbolagen söker intressanta investeringar som kan ge god avkastning och därmed bra pensioner. är det viktigt att investeringarna bidrar till olika aspekter av hållbarhet. Att investera hållbart blir allt viktigare, såväl för konsumenterna, det vill säga de framtida pensionärerna, som för pensionsbolagen. Här är det viktigt att hitta en bra balans och att kunna styra mot omställning, utan att styra för hårt. Syftet är att både kunna ge god avkastning och investera hållbart. Här har regeringen på det stora taget landat väl. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 46 (SD) replik: säger att Socialdemokraterna har tagit hänsyn till vad parterna sagt i frågan. Min frågeställning blir då varför man inte har tagit hänsyn till vad våra myndigheter, som har ansvar för rikets finansiella stabilitet – det ansvar som vi har givit dem – säger. De säger klart och tydligt i remissvaren att det förslag som Socialdemokraterna och övriga partier står bakom är ett hot mot rikets finansiella stabilitet. Det är ett väldigt starkt uttryck på byråkratsvenska. Varför tar man inte hänsyn till detta? Varför tar man inte hänsyn till att svenska tjänstepensioner riskeras? Varför gör man på detta vis? 47 (S) replik: Tack, , för frågan! Som politiker har vi ansvar för att ta in många synpunkter. Vi ska bygga en helhet som är bra för medborgarna och för landet. När man skapar en helhet finns det många synpunkter, många intressen, många kunskaper och många att ta in. Ledamoten talade tidigare om att man inte ska fatta beslut på känsloyttringar. Då kan man undra om parter på arbetsmarknaden – fack och arbetsgivare – agerar efter känsloyttringar eller om det är något mer än så och om man ska lyssna in det. Sedan finns det andra som menar att klimatförändringarna i sig är en risk som vi måste ha koll på. Därför är det viktigt att vi skapar en balans och att vi hittar ett förslag som klarar av flera delar. Det är intressant att vi har i ena hörnet och i andra hörnet här. Vi menar att förslaget är balanserat, tar in intressena och klarar av både hållbarhet och avkastning. 48 (SD) replik: Det enda problemet är att det inte finns några belägg över huvud taget inom forskningen för att gröna investeringar innebär en systematiskt lägre risknivå och därmed förtjänar ett lägre kapitalkrav. Kan här och lägga fram ett enda sådant bevis? Om han inte kan det gamblar han med finansiella stabilitet och med människors tjänstepensioner. Det är på dessa fakta som vi baserar vårt ställningstagande, alltså på och Riksgäldens synpunkter och på den internationella forskning som finns. Kan lägga fram ett enda bevis eller hänvisa till en enda studie som unisont säger att gröna investeringar innebär en systematiskt lägre risknivå? 49 (S) replik: Jag tackar för frågan. Återigen: Vi har som politiker ansvar för att ta in många aspekter och landa i en helhet, något som är bra utifrån flera perspektiv. Här har man lagt fram ett förslag där man försöker hitta en balans utifrån olika intressen. En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag När det gäller pensionärer går det i detta sammanhang inte att undvika att fundera på vad det är som ger bra pensioner. Det är att människor har arbete, att människor får arbeta på en arbetsplats som omfattas av kollektivavtal och att de kan vara medlem i en facklig organisation som kan strida för dem och se till att de får goda rättigheter. Annars blir det inga pensioner. Om människor inte omfattas av kollektivavtal och inte får vara med i facket blir det låga pensioner. En översyn av regler-ingen för tjänste-pensionsföretag Vi har ett parti – – som bekämpar fackliga organisationer, som bekämpar fackliga medlemskap, som ser till att människor får det svårare att vara med i facket och som gör att facket får sämre förhandlingsmöjligheter. Detta slår givetvis direkt mot pensionerna. Det är mycket viktigt att vi står upp för jämnstarka parter. Vi ska se till att arbetsgivarna är medlemmar i sina arbetsgivarorganisationer, likaväl som arbetarna ska vara med i sina fackliga organisationer. Detta skapar en sund helhet. Då kan vi inte attackera ena parten, för då slår det mot löntagarna och deras framtida pensioner. Om vill se till pensionärerna, till helheten och till ekonomin bör de börja med att inte attackera löntagare och deras organisationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) tillträde till konven-tion om it-relaterad brottslighet § 9 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet betänkande 2020/21:JuU16 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet (prop. 2020/21:72) 50 BO (SD): Vi debatterar justitieutskottets betänkande 16 om tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. kan nästan alla brott vara it-relaterade. Det gäller allt från ekonomiska brott och dataintrång till bedrägerier, handel och hot på internet. Att bekämpa it-relaterad brottslighet i en digital värld handlar i många fall om internationellt polissamarbete, då brott lätt begås över nationsgränserna. It-relaterad brottslighet innebär att it-teknik används för att genomföra olika brott, medan brotten i sig kan vara av vilken brottstyp som helst. är en stor del av alla brottstyper it-relaterade. Bedrägerier är exempelvis ett vanligt förekommande brott på internet liksom handel med illegala tjänster, såsom koppleri och droger. Barnpornografibrott är ett annat brott som nästan uteslutande sker på internet, eftersom barnpornografiska bilder och filmer sprids via e-post, fildelningsprogram, chattsidor och hemsidor. Även våldsbrott kan vara it-relaterade. Det kan innebära att gärningspersonen använder internet som ett verktyg i planeringen av ett brott. beslutade straffrättsliga styrkommitté att utreda frågorna om it-relaterad brottslighet. Detta resulterade i konvention om it-relaterad brottslighet, vilken skrevs under av 2001.