prot · H809114 · 2021-04-27 00:00:00 — En hel restaurangnäring hörde nu ministern tala om att de är en del av en organiserad brottslighet. Det har gjorts 30 polisanmälningar på 100 000 utbetalade stöd. Det här är att misstänkliggöra en hel näring. Det är en näring som gör vad den kan med skärpningar av kvittolag och allt möjligt. Det är en näring som har haft problem med garderober som inte fungerar. De vill inte något annat än bedriva sin verksamhet på ett korrekt sätt. De är inte skurkar, och de ska inte betraktas som skurkar förrän de har begått ett brott. Men det är inte ett brott att de just nu håller på att tappa sin likviditet, att de har akuta problem med att få sin verksamhet att gå runt. Återrekryteringen kommer att bli väldigt svår. Många har lämnat branschen för gott. Men det är ett kommande problem. Den generation som ska ha sitt första jobb kommer inte att få några sommarjobb . Det är ett mer akut problem. Det är ett överdrivet fokus på fusk. I klarar man av att lita på sina näringsidkare och sätta dit dem som faktiskt gör fel. Det är ett fåtal restauranger i som har överfulla dansgolv. Det är ett fåtal restauranger i som har dansgolv över huvud taget. Det är inte ett problem på en pizzeria eller kinarestaurang. Om det inte finns någon näring att komma tillbaka till kan rekylen av coronaviruset bli massarbetslöshet. Näringsministern borde satsa på en Marshallplan för restaurang- och besöksnäringen. Hur bygger man upp den igen? Hur undviker man ett skuldberg där uppskov på skatten blir en börda värre än coronaviruset? Regeringen lyssnar när varnar, men man lyssnar inte när inte varnar. har inte rekommenderat nedstängning. Tack för debatten! 9 Näringsminister (S): Situationen är tuff. Jag förstår att vi alla är frustrerade. Det har varit så här tufft ända . Vi skulle nog alla innerst inne, både privat och som företag, gärna vilja ha en normal tillvaro. Jag hoppas och tror att vi via vaccinering också ska kunna komma tillbaka till det nya normala, men vi är inte där. Jag vill verkligen vädja till ledamöterna att inte ge upp utan hålla ut innan vi har vaccinerat brett i samhället. Jag har själv jobbat inom restaurangbranschen, . Där finns väldigt många hederliga företagare och anställda som gör sitt yttersta. Men jag vet att , som har varit med ett tag, inte är naiv; vi har ju också organiserad brottslighet i vårt land. Det är klart som korvspad att om de förstod att det fanns tiotals och åter tiotals miljarder av skattebetalarnas pengar som man kunde få ut utan kontroller skulle kön riskera att bli lång. Såväl Europol som och den förra rikspolischefen, som har utrett frågan, har varnat för att bara skicka ut pengarna på det sättet. Om det för en hederlig företagare visar sig att det hela blivit fel kommer pengarna att återbetalas, om det är möjligt. Men risken är stor att den som inte har rent mjöl i påsen tar skattebetalarnas pengar och drar. Då skulle vi inte se skymten av dem. Det är självklart viktigt att vi hjälps åt i den här situationen. Ja, vi använder en stor del av skattebetalarnas pengar för att hjälpa företagen att övervintra. Därför är det viktigt att de går till de företag som ska ha dem – de hederliga och ärliga företag som gör sitt yttersta med både sina egna resurser och de stöd som ska se till att vi har en framtid också efter detta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:645 om energiomställning 10 Statsrådet (S): har frågat mig på vilka fakta och omständigheter jag grundar mitt ställningstagande om att och vår energipolitik kan hitta framgångsfaktorer i den tyska energiomställningen och energipolitiken. har också frågat mig om jag tänker ta några initiativ till förändringar i den svenska energipolitiken med anledning av de uppgifter som har kommit fram i den tyska . Först vill jag vara tydlig med att jag inte gjort något sådant uttalande som refererar till. Men när det gäller vilka lärdomar vi kan dra för svensk del tycker jag att vi bör komma ihåg att har varit med och driver även nu den gynnsamma kostnadsutvecklingen för förnybar elproduktion och batterier. Det är något vi kan dra nytta av i . Jag tror också att vi har mycket att vinna på att ta lärdom av andra länders energipolitik, och i det avseendet är den tyska intressant. har ambitiösa klimatmål som för energipolitiken innebär att all kolkraft ska vara avvecklad senast till 2038, med en storskalig avveckling redan till 2023. Parallellt med detta ska även kärnkraften vara avvecklad som det finns stora investeringsbehov i det tyska elnätet. Det är därför tveksamt om vi bör dra alltför långtgående slutsatser utifrån rapporten när det gäller den energipolitik som förs i . I har vi förvisso också vissa utmaningar inom elsektorn som regeringen aktivt arbetar med. I det sammanhanget vill jag också beklaga att parti valde att lämna samarbetet inom energiöverenskommelsen där framtida utmaningar diskuterades i en bred politisk krets för att möjliggöra så stabila och långsiktiga spelregler som möjligt. Men med det sagt är det viktigt att komma ihåg att vi har mycket goda möjligheter att ställa om till ett förnybart elsystem och att möta kommande elektrifiering av industri och transportsektor. Med vår vattenkraft har vi unika möjligheter att balansera elförbrukningens variationer och även elproduktionen när exempelvis vindkraftsproduktionen är hög eller låg. Vår kärnkraft förväntas också utgöra en del av energimixen i under överskådlig framtid. 11 (M): Tack, energiminister , för svaret! Den tyska motsvarigheten till har en större frihetsfaktor än den svenska och jobbar mer självständigt. Den har riktat väldigt skarp kritik mot landet i fråga om energiomställningen. I har man det högsta energipriset i EU. Trots att per capita har motsvarande hälften av den energiåtgång som har är detta tungt för de tyska hushållen och den tyska industrin. I är energipriset högre än EU-genomsnittet. Detta är naturligtvis kostsamt, och ändå har man i inte den tunga industri som vi har. Det har därför kommit skarp kritik både mot energiomställningen och mot hur energipolitiken bedrivs. Man har även varit väldigt tuff mot det tyska och menar att detta förslösar tyska skattebetalares pengar och att det är vanliga tyska hushåll som får betala för den inkonsekventa eller orationella energiomställningen. Den energipolitik som har bedrivits ses som väldigt kostsam. har en grund med mer fossil energi, såsom kol och gas, men ställer man om väldigt mycket till vindkraft och fasar ut basenergin från kärnkraft. Det man nu vill göra är att öka överledningskapaciteten från med fossil gas. Det här är ingen väg som vill gå. Det är därför väldigt konstigt att energiministern inte ser någon fara i att vi förändrar vår energimix så att vi får mycket mer vindkraft utan att vi balanserar upp det hela med mer kärnkraft. Det är svårt att öka produktionen av vattenkraft. Vi talar om att man kanske skulle kunna höja vattennivåerna i vattenmagasinen, men det är ändå en försumbar mängd energi. Jag förstår inte när i debatten ofta hävdar att det går så bra för , att vi exporterar energi och att vi exporterar vindkraft. Vi kommer de facto att få samma balansproblem och kostnader som man har i . Där har de problemet att de snart inte har någon kärnkraft kvar, och de har heller ingen vattenkraft så som har. Det här är extra bekymmersamt för , eftersom vi har en tung industri. och jag använder som medborgare i , med allt vad vi producerar i landet och med vår privatkonsumtion, dubbelt så mycket elenergi som en vanlig tysk medborgare. Jag blir allvarligt oroad över vår konkurrenskraft om vi ska upp i samma klass. Av detta skäl hade jag förväntat mig att skulle vara mer bekymrad över den tyska rapporten om hur det har gått när man har ställt om och inte gjort riktiga konsekvensanalyser. Man borde titta på ekonomin och se vilka effekter det totalt sett får på landet. 12 Statsrådet (S): Det står naturligtvis fritt att vara orolig över vad som helst, men jag har som sagt aldrig uttalat något positivt om den tyska energiomställningen. Därför faller hela grunden på vilken interpellationen vilar. svarar själv på den enda fråga hon ställer, nämligen att till skillnad från har stora resurser av vattenkraft. Det är något som vi ska vara glada och stolta över. 13 (M): är det så att de facto har reviderat vad han tror om energibehovet i . Det måste man ge honom all heder för. Vi har sett att vi kommer att behöva fördubbla energikonsumtionen när vi ställer om vår tunga industri. Det har varit något av vårt flaggskepp i . Vi ställer om tung industri i till att vara fossilfri. Då försvinner ju all den vattenkraft som vill att vi ska balansera upp vindkraften i med. Därför tycker jag att det är min plikt när jag jobbar med de här frågorna att lyfta fram detta innan vi är i samma läge som . Jag vet inte riktigt hur tänker på ekonomin och hur vi ska kunna finansiera det här. är också ett enormt exportberoende land, fru talman, men för oss är hälften av bnp beroende av vad vi exporterar. Ska det bli dubbelt så dyrt med energin kommer varken eller jag att kunna räkna hem så här mycket export till andra länder. Det är nu många andra länder som också ställer om till fossilfri produktion. Vi har haft en konkurrensfördel genom att vi har kunnat göra väldigt gröna och fina produkter, men sådana kommer att produceras i många andra länder också. Oavsett om har sagt så om vill jag hävda att tysk vindkraftspolitik är ett jättebra exempel på hur faktatänkande bakom det här ser ut, och det håller ju inte. Dessutom är det, med tanke på vad sa i interpellationssvaret, naturligtvis det här som är grunden till att det är svårt att göra överenskommelser. Om politik bygger på helt andra fakta och en helt annan research om vad som händer när man ställer om så stora system som hela det svenska energisystemet är det enormt svårt att komma överens. Om tror på jultomten och vi inte gör det är det enormt svårt att göra en överenskommelse. Men som sagt är ett exempel på att det kommer att bli enormt mycket dyrare för oss. Vi kommer att ha en helt annan problematik. En annan effekt av den här omställningen – och den har ju vi i också – är att man kommer att behöva bygga ut mycket mer infrastruktur. Vi tog , fru talman, ett beslut om att tillåta att man bekostar mer infrastruktur i , och det har vi från moderat håll varit positiva till. Vi har fortfarande många luftledningar. Vi har trånga sektorer till , till och så vidare. Vi har mycket högre pris i energiområde 3 och 4, vilket vi tycker är positivt. Men i pratar man om gigantiska investeringsbehov som inte alls är i paritet med de svenska investeringsbehoven. Det kommer att kosta mer än per hushåll att göra den här investeringen. Då tycker jag att är svaret skyldig. Är det den här utvecklingen vill se i , eller ska vi kunna balansera detta på något annat sätt? Är det ett stort vattenkraftverk i man planerar, eller var ska vi få den här balanskraften från? 14 Statsrådet (S): gav ut en bok som heter skiter i att det är fejk det är förjävligt ändå. Det är lite samma debatteknik som använder. Hon vet att det hon påstår inte är sant. Hon säger till och med att det inte är sant. Men hon tycker ändå att det är för jäkligt, trots att det inte är sant. Det vore väl bra om vi kunde börja med att utgå från verkligheten och sanningen, , i stället för påhittade jultomtar. Sedan ägnar sig åt frågan om ekonomin och oroar sig för ekonomin i . Vi kan väl fråga . De kom i förrgår med sin rapport där de rankar länder efter bästa omställningsförmåga – vilka som är bäst i världen ned till dem som är sämst i världen. Det är ett antal länder. Jag vet inte om det är alla världens 195 länder, men i den storleksordningen. Jag kan säga till glädje att inte är i topp tre på listan, så det finns kanske andra länder att titta på än . Grundförutsättningarna i är sådana att vi har de största elöverskotten någonsin och EU:s lägsta priser. Vi har ställt om vårt energisystem, så att vi i energiproduktionen släpper ut en femtedel av koldioxiden och en femtedel av fossilinnehållet jämfört med vad vi gjorde 2010. Grunden för den svenska energipolitiken – det känns lite ledsamt att behöva nämna det för en moderat – är att den är marknadsdriven. Den tror på teknisk utveckling. Den tror på att olika tekniker konkurrerar med varandra och att den bästa tekniken vinner. Det har gett EU:s lägsta elpriser. Det har också gett enormt låga utsläpp av koldioxid, kanske de lägsta. Vår önskan är att det här ska fortsätta och att vi ska bygga på en faktabaserad, innovationsvänlig och marknadsdriven grön omställning. Jag hoppas att ska lämna tron och tomten därhän och återansluta sig till den svenska linjen. 15 (M): Det är mycket tomtar och troll ute och far här, men som anekdot är detta viktigt. brukar aldrig gilla min debatteknik. Är det så att jag skriver väldigt genomtänkta punkter får jag kritik för att jag läser innantill. Är det så att jag debatterar på ett annat sätt får jag kritik för det. Jag tycker inte att det är en snygg retorik att säga så till debattanter. Man bör i stället lyssna på de argument som framförs. har skrivit en jättegenomtänkt bok där han har tittat på hur världens energiomställning ser ut. Han kan inte någonstans se att vi kommer att klara detta utan att vi ökar på kärnkraften rätt kraftigt. har rätt om en sak: Vi har historiskt varit väldigt duktiga i . Vi var tidiga med vattenkraft och kärnkraft. Det här har också kostat mycket för både svensk natur och svenska skattebetalare. Det finns ju filmer att titta på där man ser vilka enorma uppoffringar man har fått göra i för att bygga ut vattenkraften och vad det kostade att bygga ut kärnkraften. Om vi nu ska utöka till och vi har balanseringsproblem förstår jag inte, , hur vi ska kunna göra på något annat sätt. Socialdemokraterna gillar aldrig marknadsekonomi så mycket som när det gäller energi. Men det här är ju ändå en styrd marknad på många sätt. Vi har exempelvis inte forskat på kärnkraftssidan som vi har gjort om alla andra saker. Det har varit politiskt styrt, så det är en marknad med modifikation. Det måste vi ändå erkänna. Jag skulle önska att tog sig från forntiden och började titta mer för att se hur vi ska få mer balanseringskraft i vårt elsystem, så att vi kan balansera upp den kraftiga utbyggnad av vindkraft som kommer. 16 Statsrådet (S): Om det är så att hittar på saker och sedan fortsätter att vidhålla de saker hon har hittat på och argumenterar utifrån dem får hon nog finna sig i att jag kritiserar hennes debatteknik. Det finns tillräckligt många verkliga saker att debattera i kammare för att man ska slippa hitta på saker för att få till en debatt. Vad gäller den avslutande frågan om balanseringskraft kan jag säga att behovet av sådan säkert kommer att öka. Jag tror att vi kommer att få se en vattenkraft som körs annorlunda än . Det kommer att köras mer vattenkraft när det blåser mindre och mindre vattenkraft när det blåser mer. Vi kommer att få se, exempelvis med , att man lagrar vindkraftsenergi i vätgas för att kunna köra den när elpriset är högre och det blåser mindre. Vi kommer att få se havsbaserad vindkraft – det blåser dubbelt så många timmar till havs som till lands i genomsnitt. Vi kommer att få se lagring genom ett antal olika tekniker. Det kan vara vätgas, batterier och värmeinlagring i salt, som Alfa nu bygger en anläggning i för. Jag tror att vi kommer att få se betydligt mycket mer flexibilitet i elnätet. Det finns många olika tekniker att dra nytta av. Min poäng är att vi inte ska investera skattebetalarnas pengar i någon teknik som inte är kostnadseffektiv. Vi ska se till att ha politisk styrning av energipolitiken som gör att vi använder den kostnadseffektivaste tekniken för att klara den gröna omställningen. På så sätt kan vi bibehålla EU:s lägsta elpris och slippa den utveckling som många andra länder har. De betalar stora summor för kärnkraft och får därmed ett dubbelt eller så högt elpris som det svenska. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:661 om agerande i energipolitiken 17 Statsrådet (S): har frågat mig vad regeringen har gjort och planerar att göra för att förmå kommissionen att driva en teknikneutral energipolitik där alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft och förnybar energi, kommer till användning i den mån det är effektivt för att nå klimatmålen. har också frågat mig om den för räkning har avböjt att underteckna det brev som president tillsammans med stats- och regeringschefer i ytterligare sex av EU:s medlemsstater överlämnat till , och i så fall varför, samt vad regeringen gör för att syn på EU:s energipolitik ska bli känd hos de övriga medlemsstaterna. Låt mig inleda med att tydliggöra att jag helt delar syn på nödvändigheten av att fördraget slår fast att medlemsstaterna själva bestämmer sin energimix. Både naturgivna och politiska förutsättningar skiljer sig mellan medlemsstaterna, och därför varierar också synen på olika tekniker. Kärnkraften är kanske det mest uppenbara exemplet där medlemsstaterna har olika syn. Ett annat exempel är koldioxidavskiljning och lagring. Det ska givetvis vara upp till varje medlemsstats folkvalda att själva besluta hur länderna bidrar till att EU:s mål nås. Lissabonfördraget slår därför fast att EU ska främja de energiområden som hela EU ser ett mervärde i, det vill säga förnybar energi, energieffektivitet och väl fungerande energimarknader. I övrigt håller jag helt med om att regleringen bör vara så teknikneutral som möjligt och tillåta varje medlemsstat att själv finna de mest kostnadseffektiva lösningarna för att uppnå de gemensamma EU-målen. Jag har vid upprepade tillfällen framfört den av antagna ståndpunkten om att all fossilfri energiteknik är viktiga komponenter för att nå klimatmålet. Jag har också verkat för att EU ska undvika onödig detaljreglering av hur målen ska nås och ge större frihet åt medlemsstaterna att bestämma hur målen ska nås. Vad gäller brevet från , , , , , och hade vi inte fått någon information om det innan vi läste om det i medierna. 18 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Det är känt för statsrådet och kammaren att den svenska ståndpunkten i de här frågorna beslutades för åtminstone . Men vi vet att det har beslutats . Det är väldigt tydligt vad kammaren tycker, eftersom det har fattats beslut om det flera gångar. Den svenska ståndpunkten är att alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft och förnybar energi, ska användas effektivt i klimatomställning. Det är också kärnan i det brev som har skickats in. Enligt statsrådet har inte fått frågan om att stå med. Det kan tyckas lite märkligt. Det är ett antal länder som har liknande ståndpunkter i en för alla av dessa länder och också för oerhört viktig fråga. Om man känner till att det finns ett land till, i det här fallet , som har en position som helt enkelt korrelerar med kärnan i brevet, är det lite märkligt att man inte skulle ställa frågan. Visserligen har vi ganska ofta meningsskiljaktigheter med länder som i andra frågor. I den här frågan skulle man kunna tänka sig att till exempel , som är ett land som ofta står nära i andra frågor, skulle kunna sträcka ut en hand. Detta gör att man som ledamot undrar lite över med vilken frenesi och vilket engagemang som regeringen, som inte från början har stått bakom ståndpunkten men som sedan har fått den given av , har fört fram detta i sina kontakter med våra europeiska vänner. Jag måste ändå fråga och be statsrådet att svara på en kanske spekulativ fråga, när vi ändå har möjligheten att ställa frågor här. Varför tror statsrådet att vi inte har fått frågan om att stå med på brevet? Det verkar lite märkligt om det är så att vi har fört fram våra ståndpunkter, som riksdag så tydligt har beslutat om i de här sammanhangen, men sedan inte fått frågan om att stå med på brevet. Man vill väl ha så många vänner som möjligt som skriver under ett sådant brev för att så stort genomslag som det bara går? 19 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det blir naturligtvis en spekulation från min sida. Man kan notera att det finns andra länder som har samma ståndpunkt som inte heller har fått frågan, exempelvis . Det ger vid handen att det är de klassiska Visegradländerna som har träffats och sedan har frågat men inte länder i en bredare krets. Det skulle vara min förstahandsspekulation när jag ser de undertecknande länderna. Det är inte en hemlighet för någon i EU eller i vad står för i den diskussionen. 20 (L): Tack återigen, statsrådet, för svaret! Enligt den information som kommit i min riktning valde att inte underteckna. Vad det beror på kan man förstås spekulera i. Det skulle kunna bero på vilka länder som står med i brevet. Jag kan tycka att det är lite märkligt. Det handlar om frågor där vi ofta har gemensamma ståndpunkter. Det är också så att är medtecknare. Jag har jämfört statsrådet med olika fotbollsspelare. Det har gått så där, kanske framför allt beroende på mina egna kunskaper i den bollsporten. En annan bollsport som jag är väl bekant med är vattenpolo som jag har spelat , tro det eller ej. Man kan konstatera att om statsrådet nu har fört fram vår ståndpunkt, som har beslutat om så pass tydligt – det gäller detta med teknikneutralitet och att se till alla fossilfria energislag –, är han inte lika duktig som den kände vattenpolospelaren på att föra fram vår svenska ståndpunkt. Jag vill ta det här tillfället i akt att understryka hur viktigt det är när fattar beslut om våra ståndpunkter. I det har fallet handlar det just om teknikneutralitet men också om att vara land självt måste få bestämma om sin energimix. Vi förväntar oss i att statsrådet, i det här fallet statsrådet , och regeringen i stort för fram våra ståndpunkter och försöker att hitta fränder i olika sakfrågor. Det är klart att det är lättare att ha nära kontakter med länder som man har många gemensamma ståndpunkter med. Men i till exempel det här fallet har visat att går att hitta gemensamma ståndpunkter med länder som vi vanligtvis har lite svårare att samarbeta med. Det hade ju varit bra, bra för , för vår konkurrenskraft och vårt viktiga klimatarbete och faktiskt för vår roll i världen, vår solidariska uppgift på energiområdet gentemot våra grannar, och dessutom eftersom flera av de länder som finns med här och som använder till exempel kolkraft på ett sätt som är kritiskt till, om vi hade fått möjlighet att skriva under det här brevet och möjlighet att driva vår ståndpunkt tillsammans. Därför återkommer jag till en av de frågor som finns i interpellationen från början. Givet att Ygeman menar att vi driver vår ståndpunkt och för fram att inte har fått frågan om att skriva under undrar jag hur regeringen och statsrådet från svensk sida kommer att agera. Hur kommer de att agera för att vår ståndpunkt, den som är beslutad om av riksdag, ska bli ännu mer känd både bland våra europeiska vänner och, ibland kanske i andra frågor, bland våra ovänner? 21 Statsrådet (S): Om har kunskapsluckor på fotbollsområdet kan jag avslöja att mina kunskapsluckor på vattenpoloområdet är monumentala. Jag tror att han gör helt rätt i att säga att jag inte är någon … jag vågar inte ens uttala namnet igen. Jag är nog mer att likna vid en gråsten när det kommer till vattenpolo – närmast vattenrädd. Jag hoppas att jag gör bättre insatser som statsråd. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att föra fram den svenska uppfattningen i alla internationella sammanhang. Jag tror, som jag sa tidigare – även om det är spekulationer – inte att det faktum att inte ombads skriva under det här brevet har att göra med att den svenska positionen är okänd. Vi träffas minst en gång energiministrar emellan och diskuterar detta, och jag får möjlighet för jag fram den svenska ståndpunkten. Som och jag är överens om är det till syvende och sist de enskilda länderna som ska avgöra energimixen. Det är inte EU som ska bestämma vad vare sig eller ska ha för energimix, utan det finns det andra förhållanden som ska avgöra.