prot · H90929 · 2021-11-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att partigrupp anmält som suppleant i kulturutskottet och i utbildningsutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald –till § 3 Anmälan om uteblivna svar på interpellationer Talmannen anmälde att följande interpellationer inte skulle besvaras: 2021/22:1 Försvunna yazidiska kvinnor av (L) till utrikesminister (S) 2021/22:15 Armeniska krigsfångar av (M) till utrikesminister (S) 2021/22:28 Förändrade betygskrav i svenska av (M) till utbildningsminister (S) 2021/22:35 relationer med av (KD) till utrikesminister (S) 2021/22:37 Avfallsförbränningsskatten av Boriana (M) till finansminister (S) 2021/22:39 Åkerinäringens förtroende för polisen av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:40 Arbetsförmedlingens tillgänglighet av (L) till arbetsmarknadsminister (S) 2021/22:44 Återinförd fastighetsskatt av (M) till finansminister (S) 2021/22:46 Skatt på begagnad elektronik av (M) till finansminister (S) 2021/22:48 Fastighetsskatten av (M) till finansminister (S) 2021/22:52 Fortsättningen för av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:60 Polislönerna av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:61 Återvändande IS-terrorister av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:62 Personalbristen inom hotell- och restaurangbranschen av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2021/22:64 Svenskt jordbruks konkurrenskraft av (M) till näringsminister (S) 2021/22:66 Åtgärder mot en ökad vargstam av (M) till näringsminister (S) 2021/22:67 hästnäring av (M) till näringsminister (S) 2021/22:69 Miljökrav vid fordonsbesiktning av (V) till infrastrukturminister (S) 2021/22:72 Yttrandefrihet för försvarsmaktsanställda av (SD) till försvarsminister (S) 2021/22:73 Effektivare åtgärder mot vildsvinsskador av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:74 Barnäktenskapsbrott av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:75 Undersökningar om förbjudna äktenskap av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:76 Förbud mot kusingifte av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:77 Budgetmedel mot utdöende av alm och ask av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:78 Nationellt avhopparprogram av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:79 Åtgärder mot kriminella ungdomar av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:80 Fiberbankar av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2021/22:81 Framtidsutsikterna för bönder av (KD) till näringsminister (S) 2021/22:82 Avsaknaden av alkobommar i svenska hamnar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:83 En vägslitageavgift av (V) till infrastrukturminister (S) 2021/22:84 Miljötillståndsprocessen och svensk livsmedelsproduktion av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:85 Hastighetssänkningars inverkan på utvecklingen norr om av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:86 Estetiska injektionsbehandlingar av (C) till socialminister (S) 2021/22:87 Gangsterrap av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:88 FN-kritik rörande straffrihet vid sexbrott av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:89 nekade miljötillstånd i av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2021/22:90 roll som föredöme för svensk gruvnäring av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:91 Sanktionsavgiften vid otillåten cabotagetrafik av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:92 Drivmedelspriset och en levande landsbygd av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:93 Säkerheten vid landets flygplatser av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:94 Sänkta hastighetsbegränsningar och en levande landsbygd av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:95 Regeringens mål- och resultatstyrning av biståndet av (M) till statsrådet (MP) 2021/22:96 Barnfattigdom av (V) till socialminister (S) 2021/22:97 Estetiska injektionsbehandlingar av (M) till socialminister (S) 2021/22:98 HDP:s fängslade politiker samt kurdfrågan i , och av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2021/22:99 bristande rättsstat och kränkningar av mänskliga rättigheter av (V) till utrikesminister (S) 2021/22:100 Migrationsströmmar från av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:101 Effektivare tillståndsprocesser för gruvverksamhet av i (M) till näringsminister (S) 2021/22:102 Försenade pandemistöd till företag av (M) till näringsminister (S) 2021/22:103 Arbetsmiljön inom av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2021/22:104 Vård till barn och vuxna som utsatts för sexuella övergrepp av Kopparklint (M) till socialminister (S) 2021/22:105 Sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2021/22:106 Uppföljning av tillkännagivanden som rör jakt- och sportskytte av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:107 HDP:s fängslade politiker samt kurdfrågan i , och av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:44 till 2021/22:58 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:57 till justitieutskottet 2021/22:4283, 4286 och 4291 till skatteutskottet 2021/22:4269–4271 och 4275 till utbildningsutskottet 2021/22:4288–4290 till 2021/22:4284 till trafikutskottet 2021/22:4278–4282 till utbildningsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:TU2 Ändringar i vägsäkerhetslagen 2021/22:SkU7 Skatteavtal mellan och 2021/22:CU2 Stärkt skydd för hyresgäster Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU9 om statens ansvar för veterinär service § 6 Ett förenklat upphandlingsregelverk betänkande 2021/22:FiU14 Ett förenklat upphandlingsregelverk (prop. 2021/22:5) 1 (V): Vi ska debattera lagen om offentlig upphandling. Det är en lagstiftning som gäller upphandling under tröskelvärdena. Vi kan konstatera att det finns stora problem på svensk arbetsmarknad: social dumpning, arbetsmiljö som åsidosätts, långa entreprenörskedjor som gör att arbetsmiljöansvaret blir oklart, anbud som är alltför låga och osund konkurrens som slår ut seriösa företag. Allt det här påverkar vilken lagstiftning som läggs fram – i alla fall hoppas man att det ska göra det. Förra mandatperioden gjordes ändringar i lagen om offentlig upphandling. Det var för oss och för den dåvarande regeringen viktigt att man skulle kunna ställa arbetsrättsliga krav inte enbart på kärnan i arbetsrätten, som kollektivavtal, semester och arbetstid utan även på försäkringar, annan ledighet än semester och pensioner. Men det fick vi inte igenom. Högern gick ihop. , , och skrev då i en motion att skulle avslå förslaget i de delar som avser en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ställa särskilda arbetsrättsliga villkor och därtill knutna bestämmelser. När anslöt sig till övriga högerpartier föll propositionen, och man fick återkomma med ett förslag som var betydligt mycket mer urholkat och enbart enligt EU:s krav på själva kärnan i arbetsrätten. Så här blir det. Arbetstagarnas otrygghet, arbetsmiljö och det som de utsätts för genom social dumpning påverkas självklart av en krass högerpolitik. Man kom inte åt själva kärnan i arbetsrätten eftersom det var ett krav från EU. Hade inte det funnits skulle det väl över huvud taget inte funnits något ska-krav i den här propositionen. ska vi debattera en ny lagstiftning rörande lagen om offentlig upphandling under själva tröskelvärdena. Jag beklagar att regeringen inte försökte igen i denna lagstiftning. I denna proposition finns inga krav på obligatorium om arbetsrättsliga krav, inte ens om själva kärnan i arbetsrätten utan enbart vaga skrivningar om att man bör eller väl skulle kunna försöka ta lite hänsyn och så där. LO skriver i sitt remissvar: ”LO anser att skattepengar aldrig ska användas på sätt som underminerar den svenska arbetsmarknadsmodellen. LOs inställning är att upphandlande myndigheter alltid ska kräva att deras leverantörer fullgör kontrakt i enlighet med arbetsrättsliga villkor i nivå med kollektivavtal.” LO anser också att de obligatoriska villkoren även ska innefatta villkor om tjänstepension och försäkringar. Det gör också vi. Tyvärr gör inte regeringen det. Man har inte ens berett det, och därför fick vi inte heller yrka på det i vår motion på den här propositionen. Jag vet inte om regeringen inte anser att frågan är tillräckligt viktig eller om den helt enkelt har gett upp på grund av den samlade högerns motstånd. Men dåligt är det. Vi hade ett krav om att man skulle återkomma med ett förslag om fullödiga arbetsrättsliga krav, men det fick vi som sagt inte ställa eftersom regeringen inte ens hade berett frågan. Jag hoppas att jag ska få svar här från Socialdemokraterna om varför man inte har gjort det. I de skrivningar som finns nu om att man ska ta miljö‑, social- och arbetsrättslig hänsyn används ord som ”bör”, ”beakta” och ”om”, och de förminskar själva betydelsen av just arbetsrätten, social hänsyn och miljörättslig hänsyn. Vi menar att man utifrån det underlag som finns borde byta ut ordet ”bör” till ”ska”. Men inte ens det kunde Socialdemokraterna ställa upp på, och jag tycker att det är direkt dåligt. I offentlig upphandling är onormalt låga anbud ofta ett tecken på missförhållanden. Det kan röra sig om social dumpning, om att försöka prisa ut konkurrenter kortsiktigt, om att dolda kostnader tillkommer eller om att osund konkurrens skapar marknadsmisslyckanden. får helt enkelt problem när oseriösa företag deltar i upphandlingar och onormalt låga anbud inte förkastas. Vi liksom ett flertal remissinstanser, bland annat Famna, LO och Byggindustrier, anser att det ska vara ett ska-krav att onormalt låga anbud ska förkastas. Men så är inte lagstiftningen utformad. Man skulle kunna tycka att regeringen, med den höga svansföring som man har i de här frågorna, borde ha kunnat tillmötesgå ett sådant krav. Men det gör man inte. Korruption och ekonomisk brottslighet måste självklart bekämpas med de verktyg som finns. Därför borde det ha varit ett tvingande krav att även under tröskelvärdena avvisa onormalt låga anbud, precis som det är för upphandlingar över tröskelvärdena. föreslås i stället att en myndighet får förkasta ett anbud om den finner att anbudet är onormalt lågt. Anbudet får dock inte förkastas förrän myndigheten har begärt en förklaring och inte fått tillfredsställande svar, står det. Även här tycker vi att man bör byta ut ordet ”får” mot ”ska”. Varför ska man inte förkasta onormalt låga anbud? Det är den fråga som måste ställas. Jag hoppas få svar under den här debatten. Jag betvivlar dock att jag kommer att få det. Vi hade också ett yrkande om att regeringen borde återkomma med förslag om förbättringar för icke vinstsyftande idéburna företag, men även det ansågs ligga utanför ärendets ram och fick inte läggas på bord. Därför agerade vi i utskottet tillsammans med andra partier och står nu bakom tillkännagivandet att regeringen bör utvärdera lagstiftningen om offentlig upphandling och se över möjligheterna att öka förutsättningarna för små företag och ideella aktörer att delta i upphandlingar och vinna upphandlingskontrakt i syfte att säkra deras möjligheter att delta i upphandlingar. tycker jag att det hade varit bra om det hade varit möjligt att höja tröskelvärdena och därmed gränserna för direktupphandling, bland annat för att underlätta för idéburna och mindre företag att delta och få kontrakt via offentlig upphandling. Jag yrkar bifall till vår reservation. 2 (S): Värdet av den offentliga upphandlingen uppgår till nästan . Med tanke på den stora summan är offentlig upphandling ett kraftfullt verktyg som offentlig sektor har att använda sig av för att utveckla verksamheten och för att uppnå samhälleliga mål. Många upplever det nationella upphandlingsregelverket som onödigt komplicerat. Därför är det positivt att regeringen prioriterar att göra dessa regler enklare och mer flexibla. Med förenkling menar man färre krångliga regler och mindre administration. För att öka möjligheterna för upphandlande organisationer att arbeta strategiskt med inköp och för leverantörerna att lämna konkurrenskraftiga anbud behövs ett tydligt, enkelt och effektivt regelverk. Med enklare och mer flexibla regler kommer både de upphandlande myndigheterna och leverantörerna att kunna flytta fokus från juridiken och risken för utdragna domstolsprocesser till att i stället ta ett helhetsperspektiv på en bra och hållbar affär. Det betänkande som vi debatterar behandlar propositionen om ett förenklat upphandlingsregelverk. I den lämnas förslag som syftar till att göra regelverket för icke direktivstyrd upphandling och upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster enklare och mer flexibla. En viktig förändring är att det kommer att vara fritt för en upphandlande myndighet att anpassa och utforma upphandlingen utifrån myndighetens behov och de specifika förutsättningar som gäller för varje enskild bransch. Bland de lämnade förslagen finns några som är särskilt intressanta. Det är bland annat förslagen om dialog, möjlighet till direktupphandling i samband med en överprövning i domstol, att fler upphandlingar av sociala tjänster och andra särskilda tjänster ska kunna reserveras samt höjda direktupphandlingsgränser för sociala tjänster och andra särskilda tjänster. Förslaget om en särskild bestämmelse om dialog syftar till att förtydliga möjligheten till och uppmuntra användande av dialog i en pågående upphandling. En löpande dialog mellan upphandlande myndigheter och leverantörer kan minska risken för missförstånd och överprövningar. Leverantören kan efter dialog komma med rättelser och kompletteringar, och risken för missförstånd på grund av otydligheter i anbuden kan minska. finns det bland annat en osäkerhet hos både upphandlande myndigheter och leverantörer om möjligheten att ha en löpande dialog i en pågående upphandling. Det är därför bra att man nu tydliggör detta. Ett problem som har lyfts upp är den begränsade möjligheten att göra nödvändiga inköp en upphandling prövas i domstol. I propositionen föreslås en möjlighet till direktupphandling i samband med en överprövning i domstol. Ett sådant täckningsköp, som det kallas, ska kunna göras för att tillgodose angelägna behov under en pågående överprövning. Exempel på sådana varor och tjänster skulle kunna vara måltidstjänster, renhållning eller grundläggande infrastruktur inom samhällsviktiga tjänster. Men det kan även gälla inköp som behövs för att uppfylla lagstadgade arbetsmiljökrav eller andra krav som syftar till att garantera människors liv, hälsa och säkerhet. Det föreslås också att upphandlingsdirektivens bestämmelser om möjligheten att reservera upphandlingar av sociala tjänster och andra särskilda tjänster för vissa organisationer, till exempel idéburna aktörer, ska genomföras fullt ut i lagarna. En sådan möjlighet finns redan i lagen om offentlig upphandling, men den föreslås nu omfatta fler tjänster, bland annat hälso‑ och sjukvård, socialtjänst, utbildning och kultur, och även införas i lagen om upphandling inom försörjningssektorerna. De idéburna organisationerna är viktiga aktörer i välfärden. Förslagen i propositionen öppnar upp för mer flexibilitet och lokala lösningar runt om i landets kommuner och regioner. Detta kommer att få stor betydelse för idéburna aktörers möjlighet att växa. Direktupphandlingsgränsen för sociala tjänster och andra särskilda tjänster ska höjas upp till tröskelvärdena. Det innebär att det kommer att vara möjligt att direktupphandla tjänster för upp till enligt lagen om offentlig upphandling och för enligt lagen om upphandling inom försörjningssektorerna. Regeringen arbetar även aktivt med flera andra frågor med koppling till upphandlingsregelverket. hade civilminister och biträdande finansminister en pressträff om en departementsskrivelse om nya skärpta regler vid offentlig upphandling. Myndigheter och enheter ska vara skyldiga att beakta viktiga samhällsintressen i form av klimat, miljö, människors hälsa, djuromsorg samt sociala och arbetsrättsliga aspekter i offentlig upphandling. Denna skrivelse är nu ute på remiss till . För att skynda på utvecklingen av ändamålsenliga inköpsorganisationer har regeringen bland annat gett i uppdrag att genomföra insatser riktade till ledningarna. Uppdraget syftar till att sprida kunskap och ge insikter om vilka möjligheter ett strategiskt arbetssätt och en ändamålsenlig organisation har för inköp. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 3 (V) replik: Jag vill passa på, även om jag fick en del svar på slutet om att det pågår arbete för att det ska bli en skyldighet att ställa krav, såväl arbetsrättsliga krav som krav när det gäller klimat och miljö, social hänsyn och även djurskydd, om jag hörde rätt. Det låter bra. Men jag undrar fortfarande varför det inte finns med i den här lagstiftningen. Varför inte till exempel byta ut ordet ”bör” till ”ska” det andra arbetet pågår? Under den tiden pågår ju, precis som säger, mängder av upphandlingar för väldigt stora belopp. Då finns det ingen skyldighet att ställa de här kraven. Det blir ungefär: Gör det om ni vill. Min andra fråga som jag inte alls fick svar på, i alla fall som jag uppfattade det, är varför man inte ska få kasta onormalt låga anbud. Jag hoppas få svar i det här replikskiftet i stället. 4 (S) replik: Jag vill tacka för frågorna. Jag och har tidigare debatterat den första frågan här i kammaren. Jag instämmer i det sa i sitt anförande om att det var viktigt att vi fick igenom den förändringen; jag tror att det var 2017. Vi hade velat gå lite längre, men kammaren delade inte den synen. Tyvärr delar inte heller den kammare vi har bilden att det skulle vara bra om vi skärper upp tydligare. Det som är sagt i den här propositionen är att det, utifrån framtagandet av propositionen, inte fanns underlag för att göra de förändringarna. Däremot pågår som sagt ett arbete på departementet. Departementsskrivelsen om att faktiskt ytterligare skärpa kraven är nu ute. Jag hoppas att det när propositionen väl läggs på bordet kommer att finnas en majoritet i riksdag för att man framöver kan ställa krav på mer arbetsrättsliga villkor. När det gäller låga anbud gäller bland annat dialog, som det står i propositionen från regeringen. När det lämnas låga anbud ska man ifrågasätta så att man får ordentliga underlag för vad som gör att det kan läggas ett så lågt anbud. Och det finns inget som säger att upphandlande myndighet inte har möjlighet att faktiskt förkasta ett förslag som man uppfattar som alltför lågt för att man ska få den kvalitet som man efterfrågar. 5 (V) replik: Jag fick väl delvis svar, men jag fick kanske inte riktigt de svar som jag tycker behövs. hänvisar återigen till att det inte finns ett beredningsunderlag. Min fråga var varför det inte finns ett beredningsunderlag. Man har ändå hållit på med beredningen . Remissinstanserna har också efterfrågat just de krav som vi har ställt. Därför blir det ännu märkligare när man hänvisar till beredningsunderlaget. Därför tycker jag att det är relevant att fråga. Varför har det inte funnits med i beredningen att det helt enkelt ska vara ett ska-krav när det gäller kärnan i arbetsrättsliga villkor helst av allt och även pensioner och till exempel annan ledighet än semester? Men jag gör ett försök på nytt. Visst har man en möjlighet att förkasta onormalt låga anbud, men man ska ju förkasta det. Om anbudet är onormalt lågt borde alla varningsklockor som finns ringa. Det handlar om arbetstagares arbetsmiljö och löner. Det är fråga om dumpning och om pensioner. Det är obegripligt att man inte ska förkasta det. Jag vill därför gärna ha ett svar. Här sägs att man får förkasta det. Ja, det får man. Men man ska ju förkasta det. Det borde vara det mest rimliga av allt. Varför ser lagstiftningen i sådana fall inte ut så? 6 (S) replik: På den första frågan gäller precis det som jag sa innan, nämligen att det inte fanns något beredningsunderlag. Det beredningsunderlag som ligger till grund för denna proposition är betänkande, och i den fanns detta inte med. Man kan såklart i efterhand fundera över varför inte också detta fanns med. görs dock ett arbete här, och jag tror att det kommer en proposition . Jag hoppas verkligen det. Det är regeringens ambition att jobba vidare med den departementsskrivelse som har gått ut. Det finns vidare inget som säger att man inte kan ställa dessa krav. Det kan man absolut göra i en upphandling. Det finns inget som förbjuder det, vilket är viktigt att ha med sig. ges en bild av att man inte får ha med arbetsrättsliga villkor i en upphandling, men det får man absolut ha. Jag skulle till och med vilja uppmana till att man har med det. Vad gäller frågan om låga anbud hänvisas det till att det ska finnas ett utrymme för att man inte ska hamna i domstolsprocesser och annat. Det är såklart väldigt viktigt att de som gör en upphandling verkligen tittar på varför ett anbud är lågt. Om det beror på sämre villkor, löner och arbetsmiljö för arbetstagarna tycker jag absolut att man ska säga nej till anbudet och tala om att det är alldeles för lågt. Även här har de upphandlande myndigheterna och ledningarna alltså möjlighet att själva vara aktiva och se till att inte gynna dem som bland annat inte har bra villkor för sina anställda. 7 (M): ska vi debattera och besluta om förändringar som berör offentlig upphandling. Det här är teknisk lagstiftning, och när man lyssnar till debatter som denna kan det vara väldigt svårt att följa med och förstå vad olika delar och förändringar innebär. Jag ska göra ett försök, vilket väl är allt man kan göra, herr talman, att så gott det går förklara varför denna lagstiftning är så viktig för alla medborgare i . Den berör oss alla på olika sätt. Exempelvis är det denna lagstiftning som möjliggör eller försvårar något som bland annat vi moderater väldigt mycket driver på för, nämligen mer svensk mat på tallriken i skolor och på sjukhus. Vi vill se till att svenskproducerad mat serveras och att den innehåller mindre antibiotika och har producerats med bättre villkor för djuren och bättre hänsyn till miljön. Den lagstiftning som vi debatterar är det som sätter ramar och ställer villkor för hur detta ska gå till. tar vi några steg för att förbättra och förenkla för både de upphandlande myndigheterna och de företag som lägger anbud samt alla de anställda som arbetar inom de företag som jobbar på uppdrag av det offentliga. Den proposition vi har framför oss handlar om ett förenklat upphandlingsregelverk. Det handlar bland annat om det som sker under de tröskelvärden som finns i EU. Det här styr rätt mycket. Det kommer att göra det hela lite enklare för företag och framför allt för dem som gör upphandlingar. Vad är då offentlig upphandling? Det är egentligen allt det som det offentliga, såsom skolor, sjukhus och polisen, upphandlar. Det gäller statliga myndigheter, kommuner och regioner, det vill säga det som är vårt gemensamma. Allt detta omfattas av olika upphandlingslagar. Även inköp ända ned till omfattas på ett eller annat sätt av denna lagstiftning, men beroende på hur mycket det handlar om och vad det gäller hanterar olika bestämmelser i lagstiftningen detta. Alla dessa delar omfattas av ganska stora och omfattande regelverk, vilket i grund och botten är bra eftersom det ska säkerställa öppenhet och transparens. Det ska vara möjligt för medborgare, företag och alla som vill att kunna ha insyn i vad man har tagit hänsyn till, hur upphandlingen har gått till och på vilka olika sätt man har gjort bedömningen av vilket företag som ska få ett anbud. Det här gäller otroligt mycket pengar, och jag kommer tillbaka till det. Att säkerställa att vi inte får in korruption i det offentliga är ju egentligen vad detta handlar om. Våra skattepengar – allt det vi jobbar ihop och betalar i skatt – ska inte hamna på ställen där de inte borde hamna: hos dem som inte erbjuder de bästa tjänsterna till bra pris för oss medborgare. Enligt egen statistik upphandlar offentlig sektor i varor och tjänster för . Det är ofantligt mycket pengar.