prot · H80964 · 2021-01-14 00:00:00 — Det kan vara lite lägre. Men det är i alla fall i paritet med detta. Vi har alltså exporterat mer el än . Sin vana trogen slänger ur sig en rad påståenden, där många är felaktiga eller halvsanna. Exempelvis startades inte på grund av någon effektkris – vi hade stora överskott av el, och vi hade rekordlåga elpriser – utan det startades helt enkelt därför att kärnkraften inte var lönsam på marknaden. Man valde då att dra ned på kärnkraftsproduktionen. Därför behövdes det stödtjänster som kärnkraften annars står för på marknaden – rotationsenergi, frekvensstabilitet etcetera. Detta tillsammans med de periodiska underhåll som görs av kärnkraften var skälet till detta. Det är också bakgrunden till att jag har gett i uppdrag att utarbeta fler sådana stödtjänstmarknader. Såvitt jag förstår är det en politik som står bakom och välkomnar för att elkonsumenterna ska få så billig och stabil elkraft som möjligt. Sedan har jag ändå en fråga till de moderata debattörerna som värnar så mycket om kärnkraften. Jag välkomnar det. Kärnkraften är en stor del av svensk energiförsörjning och kommer att vara det framöver. Men varför värnar ni bara om kärnkraften? Varför ställer ni inga frågor om de tiotals eller tjugotals vindkraftverk som har stängts , eller om de kraftvärmeverk som har stängts? Varför oroar ni er inte för den påverkan på effektförsörjningen? Varför finns det bara ett kraftslag och inte fler på den moderata energikartan? vill jag bara göra ett litet påpekande. Vi kan lagra el. Det är en av stora tillgångar. Vi har vattenmagasin som lagrar enorma energiresurser. Vi kan lagra el i vätgas, vilket Hybrit nu håller på och gör. Det är ett storslaget industriprojekt i norra . Vi kan också lagra el i någon av de nästan 100 000 elbilar som finns i . 181 (M): Jag kan bara konstatera att energiministern gör på samma sätt som ett antal andra ministrar i regeringen och skyller alla problem på andra och försöker prata bort de problem som faktiskt finns. Men faktum är att har haft en trygg, billig och stabil energiförsörjning, i princip helt utan miljöskadliga utsläpp. Vår vattenkraft och kärnkraft har producerat el till en låg kostnad och tryggat elförsörjningen för både industri och hushåll. går många länder ifrån kolkraftsel och oljekraftverk och satsar på en renare elproduktion. Andelen el från miljöskadliga energikällor minskar i flertalet länder i – man stänger till exempel ned kolkraft – men inte i . Här går vi i stället åt andra hållet. Vi tvingas importera kolkraftsel från , och oavsett vad energiministern skyller det på är det ett faktum att vi både har startat oljekraftverk och har gaskraftverk redo som reservkraft. blir elen dyrare och elförsörjningen mer osäker. Stora och elintensiva kunder är faktiskt oroliga, men ansvarig minister pratar bort det och säger att det inte finns några problem. Det finns tydligen inga problem i över huvud taget, trots att både företagen och Sydsvenska Handelskammaren larmar om att det finns problem i . Hur kan regeringen ställa till så mycket på så och dessutom helt förneka att problemen finns? I sitt svar upprepar energiministern det här om historiskt stora elöverskott, och är vi flera som har konstaterat att Sverigechefen på faktiskt kallar det rappakalja. Det hjälper nämligen inte om vi har elöverskott på årsbasis eller månadsbasis; elen måste finnas , och varje minut. Årssiffrorna är faktiskt ointressanta för den som drabbas av elbrist vid ett konkret tillfälle. Sedan kan man diskutera om elexporten är lönsam. Vi exporterar el när alla andra också har överskott. fanns det uppgifter i medierna om att vi knappt fick något betalt alls för överskottet – det var nere på kanske något öre – eftersom det helt enkelt inte fanns någon efterfrågan på elen. Det var mitt , vindkraften gick för fullt och ingen ville köpa elen. Men när vi sedan behöver importera el är det oftast kallt, och då är efterfrågan på el stor. Det är när vindkraften står stilla, och då har ofta alla våra grannländer samma problem. Då kostar det. Då är det brist på el, och då får vi betala jättemycket. Det här att exportera massor av el för kaffepengar och betala dyrt för import brukar vi ju kalla Ebberöds bank, och jag vet inte om det är något att skryta om. Jag har faktiskt bett att titta på detta: Hur mycket tjänar vi egentligen på att exportera el? Jag är inte säker på att det är så mycket som vissa tror. Jag upprepar min första fråga, som jag ställde i min interpellation. Den är faktiskt väldigt rak: Kan energiministern garantera att klarar sin elförsörjning och inte, enligt de reservplaner som finns, tvingas stänga ned elförsörjningen för bostadsområden, hela orter eller industrier för att elen helt enkelt inte räcker till? Jag skulle egentligen bara vilja ha ett rakt och tydligt svar på det: ja eller nej. 182 (M): Vi har en debatt om elförsörjningen . Det handlar om tryggheten för hushåll och företag. Även om vi har stora överskott på helårsbasis i är det en mer ansträngd situation, vilket bland annat påpekar. Det har från energiministerns sida refererats till ett möte i mellan Sydsvenska Handelskammaren, nätbolaget och energiministern. Efter en tidigare debatt i har det inkommit ett brev till och där Sydsvenska Handelskammaren konstaterar att man inte delar ministerns uppfattning. Man hävdar i stället att det finns kunder i som inte har fått el i den mån de önskar. Det finns alltså olika uppfattningar där. Energiministern säger också att vi har historiskt låga elpriser, och det är alldeles riktigt på spotmarknaden. För svenska företag är det dock den totala elkostnaden som är relevant, det vill säga vad man betalar även inräknat energiskatt, moms, utsläppsrätter och hela baletten. Det handlar också om att ha en trygghet och inte alltför stora prisfluktuationer. Medan vi har den här debatten har det kommit en flash från tidningen . Man konstaterar att priserna nu rusar i – nu kommer rysskylan. Så kan det bli en svensk vinter. Vad man också konstaterar i är att vi har bristande överföringskapacitet. För att kunna föra över el från norra till måste man ha någonting som elektrikerna kallar reaktiv effekt, och det har man bland annat i reaktor 1 och hos andra stora kraftproducenter i . Det innebär att överföringskapaciteten minskar om den typen av anläggning stängs, och då blir läget för kunder i än mer utsatt. Vi har läget att Socialdemokraterna i röstade för att stänga reaktor 1 utan att de eller ministern har något alternativ. Min fråga blir därför ånyo, fru talman: Hur ser alternativ till ut när det gäller att hantera en eventuell kommande elkris i – , eller längre fram? 183 (M): Läget är skakigt. har redogjort för här. Statsrådet säger att företagen inte har anmält och fått nej till att starta. Men man kan ju kan höra av sig till sin länsstyrelse. I alla fall skriver så här: Bara har nya uppgifter kommit om att svaret vid konkreta förfrågningar om investeringar i är att kapaciteten för anslutning saknas och att det kan hanteras tidigast om två . Industriföretag larmar om att de kan tvingas flytta sin produktion på grund av osäkert läge, om de inte redan gjort det. , , har färjor som går på el – i alla fall när det funkar. De slukar ström. Färjorna mellan och slukar ett helt , vilket är ett samhälle på ungefär 7 000 personer. Företag signalerar att de inte kan expandera; Sydsvenska Handelskammaren har signalerat detta. Vi har räknat upp företag som Pågen, , Polykemi med flera, som har hört av sig längs vägen. Kommuner signalerar att bostäder inte kan byggas. Vi har ett stort kluster med ESS, och annat i . Hela regionen behöver elanvändning vid omställning. Människor ska arbetspendla. Laddstolpar ska på plats, och elbilar ska användas. Jag skulle vilja fråga statsrådet om han kan garantera att klarar sin elförsörjning , i hela landet, och hur det kommer att se ut framöver. Det inkluderar även trygghet gällande el i och . 184 Statsrådet (S): Som jag har konstaterat i mitt interpellationssvar har lika god eller bättre beredskap för leveranssäkerhet när det gäller el jämfört med våra grannländer. När det gäller debatten om , låt oss bara få detta avklarat: Ni behöver inte lyssna eller lita på mig! Det är inte jag som står för anslutning av elnätskunder i , utan det är det nätägaren som gör. garanterade Eon, alltså nätägaren, att det finns tillräcklig effekt till alla kunder i . Har ni en annan uppfattning än nätägaren får ni nog prestera någonting bättre än det ni har lyckats prestera i den här debatten. Jag kan bara konstatera att nätägaren säger att man kan uppfylla alla kända och framtida kända krav på anslutningar. Det innebär inte att du kan få el , en minut eller ens , för det kan ibland ta tid att bygga elledningar. Jag tycker att ska kortas, och jag hoppas kunna hitta enighet om förslag för att förkorta den. Men effekten är inte ett problem när det gäller att ansluta elkunder i , enligt nätägaren. pratar om elexport och har skrivit en fråga till . Det hindrar honom dock inte från att själv dra slutsatser om vad han tror. Jag ser fram emot att se resultatet av uppdrag till utredningstjänsten. Jag ska också be titta lite närmare på import- och exportstatistiken. Då kommer han att se att en del av den el vi importerar från och som han ondgör sig över exporterar vi vidare till kärnkraftsnationen , som har ett stort behov av att importera el. Det är alltså inte så att den används i . Jag kan också glädja med att koldioxidutsläppen från energiproduktion minskar i , i motsats till vad han tycks tro. Vi stampar ut fossila energikällor. Visst har vi reservkraft, och det finns en liten, liten del av reservkraften – – som fortfarande bygger på fossila källor. Det ska vi naturligtvis stampa ut. De övriga har vi bytt ut till bioenergi, utan koldioxidutsläpp. Om jag förstod rätt har välkomnat det utbytet. Jag hoppas att även denna del av energipolitik kan nå fram till . , efter det att , med flera slöt energiöverenskommelsen, har svenskt näringsliv investerat i storleksordningen i ny energiproduktion. Energiuppgörelsen möjliggjorde ju investeringar i kärnkraft. Hur stor del av svenskt näringslivs energiinvesteringar har då skett i denna energikälla, som så hårt omhuldas av ? Det tycker jag att borde fundera på. Det är faktiskt möjligt att investera i kärnkraft i , både i nya kärnkraftsanläggningar och i befintliga anläggningar. Men trots att de ekonomiska driftsförutsättningarna för svensk kärnkraft aldrig har varit bättre efter att kärnkraften byggdes finns det inte en vilja att investera i svensk kärnkraft. Det beror inte på att kärnkraften är dålig, utan det beror på att produktionskostnaderna för de andra energislagen har sjunkit så att det går att få billigare el för svenska konsumenter genom att investera i andra energislag. 185 (M): är vi tre ledamöter som har stått i den här talarstolen i kanske och berättat om problem som finns runt om i och om företag som ser problem med elförsörjningen, men energiministern viftar bort alltihop och säger att det inte finns några problem. Allting är jättebra. Det är vi som hittar på, och har rätt. säger att han inte är nätägare och att han därför inte behöver bry sig. Nej, det är han inte, men är energiminister. Om det finns problem med energiförsörjningen i bör väl ändå energiministern bry sig och inte gömma sig bakom en nätägare i som säger någonting som dessutom verkar väldigt oklart eftersom det finns motstridiga uppgifter om saken, som berättade alldeles ? Energiministern skakar på huvudet, men det här handlar om ett brev som har inkommit till . Jag konstaterar att ord står mot ord; vi får väl se vad som stämmer i den här frågan. Energiministern säger att det inte finns något förbud mot att investera i kärnkraft i . Nej, det är klart att det inte finns ett förbud, men det måste finnas någon anledning till att valde att stänga ned en kärnkraftsreaktor i som den andra delägaren i samma kärnkraftverk ville driva vidare. Det måste också finnas ett skäl till att träffade en avsiktsförklaring med om att bygga minikärnkraftverk i som man stänger reaktorer i . Det måste finnas någonting som skiljer dessa länder åt och som gör att det är lönsamt att investera i kärnkraft i men olönsamt att göra det i . Jag fick inget riktigt svar från energiministern. Han hoppas att allting ska gå bra , men någon uttrycklig garanti för att det inte blir någon nedstängning av elnätet fick jag tyvärr inte. Det drar jag mina slutsatser av. 186 Statsrådet (S): Jag kan egentligen låta olika inlägg tala för sig själva, men jag har två små kommentarer. För det första har jag förstått vd så att hon planerar för småskaliga kärnkraftverk även för den svenska marknaden om det skulle bli lönsamt, så detta beror inte på skillnader mellan och . Sedan återstår det ju att se om den tekniken har potential att bli lönsam på marknaden. Såvitt jag förstår handlar inte avsiktsförklaring när det gäller om att bygga reaktorer, men där kan jag ju vara felunderrättad. För det andra: Ord står inte mot ord. har ju en mobiltelefon, om inte i handen så åtminstone i kavajfickan. Det är bara att googla – då kan han läsa vad nätägaren själv skriver. Då slipper han lyssna på mina eller någon annans ord. Eon säger det jag säger; jag citerar Eon. De är nätägare. De kan leverera el, punkt slut. Sedan finns det andra diskussioner mellan mig och Sydsvenska Handelskammaren om hur nätområden och andra saker ser ut. Det får man gärna skriva brev till mig om, och jag träffar gärna – återigen – Sydsvenska Handelskammaren och de skånska företagen. Jag har haft två sådana möten sedan jag blev energiminister, och jag ser fram emot att fortsätta dialogen med det skånska näringslivet. Min förhoppning är att det ska kunna växa och utvecklas i . Här ska jag faktiskt ge en poäng, även om han inte riktigt sa så. Det är mycket bättre att vi importerar arbetskraft till med hjälp av den stabila svenska energiförsörjningen och de låga energipriserna än att vi exporterar elen till andra länder. Därför kan vi vara stolta över Northvolt, Hybrit och andra sådana projekt, som har möjliggjorts tack vare billig svensk el. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:212 om elförsörjningen och satsningen på elbilar 187 Statsrådet (S): Det är så många interpellationer att jag höll på att ta fram svaret på föregående interpellation. Det hade kanske upprört om jag hade läst samma interpellationssvar två gånger. har frågat mig hur jag avser att säkra elförsörjningen och därmed trygga den fortsatta satsningen på elbilar. Till att börja med kan jag konstatera att det inte råder någon brist på el utan att tillgången till el i är god. nettoexporterade rekordmycket el, och även har nettoexporten varit mycket stor. Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i . har och med fortsatta satsningar på elnätet helt klart förmågan till en snabb elektrifiering av fordonsflottan. Det kan dock uppstå utmaningar på lokal och regional nivå när näten blir hårt belastade, som exempelvis lyfte upp. Det har vi sett bland annat i och i . Regeringen och nätföretagen i och tog därför ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten på både kort och lång sikt. Elnäten ska utvecklas och användas effektivt i takt med den ökade elektrifieringen. ökar nu investeringarna kraftfullt. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på , att jämföra med . Därtill har fyra länsstyrelser och redovisat regeringsuppdrag om lokal nätkapacitetsbrist, och deras förslag analyseras . Regeringen har dessutom initierat en elnätsdialog. Detta är några viktiga åtgärder. satte vi igång arbetet med den nationella elektrifieringsstrategin. Strategin ska bidra till att skapa förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering, inte bara av transportsektorn utan även av industrin och i samhället i stort. I liknande anda har regeringen också inrättat en för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Elförsörjningen kommer att vara en viktig fråga att beakta både i elektrifieringsstrategin och i kommissionens arbete. Vi behöver också se till att utbyggnaden av laddinfrastruktur sker i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifiering av transportsektorn. I budgetpropositionen föreslår regeringen att Klimatklivet, som bland annat ger investeringsstöd till laddinfrastruktur, förstärks och förlängs. Utöver det föreslår regeringen ett stöd om en dryg miljard kronor för perioden –2022 till infrastruktur för att elektrifiera tunga regionala transporter. Det finns också ett befintligt stöd som syftar till att säkerställa att det finns tillgång till laddinfrastruktur för snabbladdning av elfordon längs de större vägarna i hela landet. I dessa stöd ingår nätförstärkning där så krävs. 188 (M): I vår förra debatt pekade jag på hur dålig utvecklingen varit, hur vi tvingades starta oljekraftverk som reservkraft och hur vi tvingades importera kolkraftsel från . Att vi sedan, som energiministern sa, skickar den vidare till må vara hänt, men om vi inte hade behövt importera den från kunde vi ju ha skickat vår rena kraft från till i stället. Det hade varit mycket bättre. Jag pekade på att bedömde att mellan 40 000 och 124 000 jobb hotas i södra delen av landet till följd av att elbehovet inte möts. Jag har i de tidigare debatterna även påmint om den storsatsning på enorma industriprojekt i norra delen av landet som sammantaget medför att hela det överskott vi har i norra delen av landet kan gå åt till detta. Då finns det ingen överskottsel att skicka söderut. Jag räknade upp ett antal oroliga företag som upplever sin verksamhet eller expansion hotad till följd av osäker elförsörjning. Jag uppmärksammade att vi upplevde att vi tvingades importera kolkraftsel från . Jag nämnde larmet från som betecknar det som en inte obefintlig risk att tvingas släcka ned delar av elkunderna för att inte riskera att hela det nationella elnätet drabbas av ett sådant avbrott som drabbades av. Allt detta som jag räknade upp gäller , med dagens elbehov och med dagens kända energisatsningar. talar sig regeringen varm för ökad elektrifiering. Vi ska köpa elbilar och vi ska använda el i viktiga industriprocesser. Som jag nämnde i en tidigare debatt säger energiföretagen själva att man räknar med en fyrdubbling av elförbrukningen i . I sitt svar talar energiministern om regeringens satsningar på att bygga ut laddinfrastrukturen. Det är positivt och något som även vi från har i vår budget. Vi satsar till och med mer på detta än vad regeringen gör. Men till skillnad från regeringen har vi också försökt verka för att det ska finnas någon el att skicka i de här ledningarna. Den biten har regeringen missat. Tyvärr, energiministern, är det helt meningslöst att bygga ut stamnäten och laddinfrastrukturen om det inte finns tillräckligt med el att skicka i ledningarna. Varifrån ska elen komma? Det är min första fråga till energiministern. Varifrån ska elen komma om vi behöver fyra gånger så mycket el ? Det anknyter lite till fråga: Vad är det vi ska ha i stället för kärnkraften som klarar att leverera lika mycket el på ett lika stabilt sätt? Jag ger energiministern chansen att svara på den fråga som han inte svarade på förra gången eftersom den även kopplas till den här interpellationen. Den handlar om det här med garantin. Kan energiministern garantera att vi slipper elavbrott den här vintern och att de som satsar på att köpa en elbil vet att de faktiskt har el i uttaget så att de kan ladda sin elbil ? 189 (M): Vi har framför oss en fantastisk möjlig utveckling med fler elektrifierade fordon. Det kommer naturligtvis att ställa krav på vårt el- och energisystem. När jag har kontakt med tillverkarna hemma i , och AB , är det tydliga beskedet därifrån att utvecklingen med elektrifiering och laddhybrider går i en rasande hastighet. Det går mycket fortare än i egentligen alla deras tidigare prognoser. Det här innebär naturligtvis stora möjligheter, för det betyder att man kan säkra jobben hemma i och fortsätta utveckla den viktiga fordonsindustrin. Naturligtvis kan övergången från fossil energi till elektrifiering ha stora klimatfördelar för och för världen, men det kommer också att ställa krav på vårt el- och energisystem. Jag ska inte säga att det är som att sätta en man på månen, men skulle man få 100 nya elbussar här i som ska laddas blir det väldigt mycket eleffekt vid en och samma tidpunkt. Vid en villagata där inte 1 eller 2 utan kanske 10, 20, 30 eller 40 elbilar finns måste vi med styr‑ och reglerteknik hantera detta så att vi inte missutnyttjar vårt el- och energisystem. Då måste detta ändras och utvecklas. Sedan måste vi också verkligen boosta och skjuta fart i elektrifieringen. Jag tycker att det är ett klokt initiativ från regeringen med en som tittar på detta med hela fordonssektorn, laddhybrider och annat och tar tag i en del av de problemen. Men jag är också, fru talman, oroad över det som och kollegorna har för sig när det gäller vissa av styrmedlen rörande elektrifiering. Regeringen föreslår faktiskt att man ska höja – inte sänka – skatten på elbilar, och det ganska kraftigt. För de flesta som ser en sådan här debatt framstår det som ganska befängt. Av de fordon som säljs i säljs två av tre bilar till en juridisk person. Man har den alltså som en förmånsbil, en firmabil, eller köper en bil via privatleasing. Så mycket som tre av fyra bilar som säljs i som är elbilar eller laddhybrider säljs till juridiska personer. Alltså betyder det att privatleasingen och företagsmarknaden är helt avgörande för hur det går i och biltillverkningen där men också för bilförsäljningen i stort och, ska jag säga, möjligheter att nå klimatmålen till 2030. Det finns en bred samsyn i politiken om att vi ska värna mobiliteten men också ta ned utsläppen. Man talar om en 70-procentig reduktion till 2030. De som är experter i energibranschen och jobbar med just detta konstaterar att gör man den rockad som regeringen nu föreslår när det gäller förmånsbilar och den kraftiga skattehöjningen på elfordon kommer vi längre ifrån att ska kunna nå sina klimatmål på transportområdet. Min fråga till är varför han och regeringen väljer att gå fram med en kraftig skattehöjning på försäljning av elbilar i . 190 (M): Visst finns det utmaningar, framför allt lokalt, sa statsrådet till . Så är det verkligen. Det är verkligheten. Vardagen pågår där ute i landet där näringslivet är beroende av elproduktion jämte kommuners byggande, regionala och lokala transportsystem, laddstolpar och hushållens användning. Trygg elförsörjning och kapacitet saknas. Det är bra att regeringen följer utvecklingen och att har en hög investeringstakt och planerar att investera de kommande tio åren. Men det svarar inte på frågan : Vad ska hända vid ett strömavbrott? Är det den signalen som ska skickas ut över landet att man får räkna med att elen kan försvinna från tid till annan med stora kostnadsbortfall för företag runt om i landet? Företaget gjorde ett uttalande . Vi ser en ökad risk för att elförsörjningen kommer att fungera sämre. Det skulle vara helt förödande eftersom vi kör våra anläggningar dygnet runt, och är helt beroende av att elen fungerar, sa man. Detta är ett företag som omsätter miljardbelopp och anställer många människor. Företagen, näringslivet och landet behöver få svar. Det pågår en samhällsomställning under vilken nu stängdes . Det är ett beslut som regeringen får ta ansvar för. Regeringen och statsrådet säger att stängningen av inte låg på regeringens bord. Men jo, så är det när man väljer en politik som gör att det blir billigare med andra kraftslag än de som kärnkraften får betala för med skatter. har därför inte haft någon väg framåt utan har valt att stänga ned. Regeringen kunde ha kommit till med ett beslut om att förlänga tiden för .