prot · H809100 · 2021-03-25 00:00:00 — Statsrådet säger i svaret att det har blivit bättre ordning. Då ställer jag mig givetvis frågan: Vad stöder sig statsrådet på när den kommentaren kommer? Jag är ute i verksamheten och tittar och pratar med mina tidigare kollegor, och ingen av dem kan säga att det har blivit bättre. De står med problem bokstavligt talat upp över öronen när de åker ut. Det skulle behöva bli betydligt fler kontrolltjänstemän för att komma åt det medvetna fusket – de som åker omkring med som knappt hänger ihop – för det är en fara för oss andra när vi är i trafiken. De kör på däck som är lika slitna som bordsytan här. De är som ostar på vinterväg. I den kontroll som jag hänvisade till mätte man upp ett mönsterdjup på en på vinterväg på ett tungt fordon. Och man behöver ju inte vara forskare för att förstå vad som händer om ett 40-tonsekipage inte har fäste på underlaget. Det är ju helt givet att det blir en fällknivseffekt. Sedan vet man ju inte vart fordonet tar vägen när börjar leva av egen kraft på vägbanan. Har man tur landar det för sig självt ute i terrängen. Har man otur uppstår en allvarlig olycka. När kommer i en hastighet av –på friflykt vill inte jag vara där, så mycket kan jag säga. Jag vill gärna veta vad statsrådet stöder sig på när han säger att det har blivit bättre ordning, för ingenting därute tyder på det. Så sent som för någon timme sedan pratade jag med en tidigare kollega. De har fullt upp och skulle behöva vara betydligt fler. Jag kan inte förstå varför det är så svårt att sätta in medel för att öka kontrollverksamheten. Att det sedan kommer en utredning, fine, det köper jag. Men man kan ju inte låta antalet kontrollanter minska, för nu är pensionsavgångarna ute på enheterna större än flödet in med nya. Det innebär att man till slut kommer till en tidpunkt då det inte går att bedriva en verksamhet som är meningsfull, för det finns inte någon som kan gå ut och göra jobbet. Dessutom ska vi vara klara över att kontroll av tunga fordon kräver en utbildningstid på fyra innan man är självgående. Det är inte bara att kliva ut och stoppa en bil. Det är när bilen står stilla som jobbet börjar, och då måste man ha kunskap. 21 Infrastrukturminister (S): frågar vad jag bygger påståendet på att det har blivit bättre ordning. Transportstyrelsens senaste mätning av yrkestrafiken visar att fler fordon var i bättre skick än under föregående år. Det var en ökning av antalet fordon utan anmärkningar. Det är dessutom, som jag sa tidigare, 450 procents ökning av antalet kontrolldagar . Och antalet flygande inspektioner har ökat från 13 000 till 15 000. Jag tror att även ändå måste kunna säga att det är en positiv utveckling. Dessutom är fler bilinspektörer anställda . borde ändå inse att det är insatser som spelar roll. undviker grundfrågan om huruvida det har blivit bättre eller sämre och säger att jag borde ta en debatt med . Eftersom samarbetar med och själv har bakgrund i partiet tror jag att han känner väl till att har varit motståndare till att göra insatser när det gäller att få ordning och reda på vägarna. Om det nu är så att tycker att detta är viktiga frågor att markera vid ett kommande eventuellt regeringsskifte, kommer ni då att ställa krav på ? Hur ser listan ut? Vad är krav för att stödja en moderatledd regering när det gäller yrkestrafiken? Skriver ni ett avtal? Gör ni en lista med fler cabotagekontroller och mer resurser till poliser? Kan utveckla vilka krav ni kommer att ställa? Vi har systematiskt jobbat med att skapa ordning och reda i yrkestrafiken. Vi har sett till att vi numera har klampning, vilket inte fanns tidigare. Vi har beställaransvar. Vi har krav på vinterdäck. Vi har sanktionsavgifter. Vi har förhandlat fram ett mobilitetspaket som vi nu tar strid för i EU genom interventioner. Vi har öronmärkt resurser för cabotagekontroller hos polisen. Vi har låtit utreda och får nu förhoppningsvis fram ett förslag om en yrkestrafikinspektion. Det här är processer som är otroligt viktiga och som ibland också berömmer. Inte minst gäller det utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafiken. Då infinner sig frågan: Om olyckan skulle vara framme och vi får ett regeringsskifte, hur resonerar då ? Kommer ni att ställa krav på att fullfölja arbetet med att säkra ordning och reda på våra vägar? Jag är väldigt glad över att tillsammans med nu arbetar fram Fair Transport. Det visar hur branschen går före och skapar bra villkor för dem som sköter sig och hur man på det sättet också ger en bra vägledning och guide till den som beställer transporter. Att använda ett åkeriföretag som är med i Fair Transport är någonting som jag rekommenderar. Här har jag redovisat att det är en positiv utveckling. Det finns säkert mer att göra, och jag brinner av iver och längtan att få fortsätta reformarbetet. Men kämpar ju med näbbar och klor för att vi ska få en annan regering. Om har det här engagemanget, och det betvivlar jag faktiskt inte, hur säkerställer ni då att det ska fortsätta vid ett eventuellt regeringsskifte? Blir det en lista med krav, ett avtal? Hur ser det ut? 22 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Det kom en uppräkning här av vad som har skett och om ökningen av flygande inspektioner. Den ökningen var sannerligen ingenting att skriva hem om. Man ökade de flygande inspektionerna från 13 000 till 15 000. Det gjordes när jag var aktiv. Det är alltså oerhört låga nivåer vi pratar om. 100 miljoner gick till cabotagekontroller. 2,6 av de 100 miljonerna har kunnat redovisa. Vart tog resten vägen? När det gäller beställaransvaret, som infördes , finns två domar som båda är överklagade, så det har heller inte lett någonstans. Problemet är att det blir väldigt mycket sagt men ingen verkstad. Jag kan försäkra statsrådet om att så länge jag står upp och kan andas kommer jag att driva dessa frågor. Vem som är statsminister spelar ingen roll. Det måste bli en ändring. Ska vi få någon ordning i åkerinäringen och kunna knäcka dem som ägnar sig åt kriminell verksamhet måste var och en i denna kammare förstå att vi måste ha kontroller och sätta in krafter för att stoppa den kriminella utvecklingen. De kriminella använder vägen som arbetsplats. De har nästlat sig in i transportsystemet och använder våra logistiksystem för att sköta sina interna transporter. Det är langning av narkotika, vapen och sprängmedel. Unga töser kommer hit och ska vara prostituerade, och stöldgods går andra vägen. Jag kommer inte att vika en tum i detta arbete. 23 Infrastrukturminister (S): Det här är intressant. Jag tror inte för en sekund att skulle vika en tum, för jag vet om hans engagemang. Men nämner inte med ett enda ord att ni kommer att ställa detta som krav för att stödja en moderatledd regering. Det spelar ingen roll om själv är jätteengagerad i frågorna om han får en regering som fullständigt struntar i att göra insatser. Jag ställde en rak fråga om hur listan ser ut och vilka krav ni kommer att ställa, men jag tolkar det som att ni inte kommer att ställa några krav på när det gäller yrkestrafiken, brottsligheten på våra vägar och resurser till trafikpolisen. Det tycker jag är allvarligt. Detta innebär att vi verkligen vet att den enda garanten för att säkerställa ordning och reda på våra vägar är att fortsätta ha socialdemokratiskt ledda regeringar. kan ju inte ens ge besked om de vill ställa krav i en så grundläggande fråga som ordning och reda på våra vägar. Det här var ett viktigt besked i dagens debatt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:575 om älvdalskan som nationellt minoritetsspråk 24 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om jag och regeringen fortfarande anser att älvdalska är en dialekt och inte ett eget språk och om regeringen har för avsikt att klassa älvdalska som ett nationellt minoritetsspråk för att skydda och utveckla språket . Jag vill börja med att tacka för frågan och understryka att jag ser intresset för att bevara och utveckla älvdalskan som något mycket positivt. Som redogör för är det här en fråga som engagerar även utanför kommun. Det finns ett stort värde i att älvdalskan bevaras som en del av det gemensamma kulturarvet, och det är önskvärt att älvdalskan förs vidare till nya generationer. Det intresse som uppvisats inom ramen för kommuns arbete bland barn och unga är därför särskilt glädjande. bedömde och folkminnen att många åtgärder för att främja älvdalskan borde vara möjliga inom ramarna för den existerande lagstiftningen. Jag tycker exempelvis att det arbete som pågår i kommun också visar på detta. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att älvdalskan är ett så kallat folkmål, ett slags dialekt, och det har inte framkommit några nya omständigheter som ger regeringen anledning att ändra den uppfattningen. Att bedömt att älvdalskan lever upp till kraven i den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk är givetvis något som regeringen förhåller sig till. bedömning bygger dock i stor utsträckning på redan tidigare känd information, exempelvis den klassificering som tagits fram av organisationen . Det pågår därmed inget arbete i frågan om ytterligare landsdels- eller minoritetsspråk i . Varje ändring av vilka språk som omfattas av ratifikation av stadgan bör föregås av grundlig utredning. Det är ytterst som har att besluta i dessa frågor. 25 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi hoppas alla att älvdalskan ska utvecklas och finnas kvar. Den är som sagt en del av vårt historiska arv. Jag tycker att det är två frågor här som är viktiga. Den ena är om älvdalskan är att betrakta som ett eget språk eller en dialekt. Det är en sakfråga. Den andra är om älvdalskan ska klassas som nationellt minoritetsspråk. Jag är inte enig med regeringen och inte de flesta språkexperter och lingvister över världen heller. Älvdalskan är att betrakta som ett eget språk, enligt alla fakta, all vetenskap och allt sunt förnuft. har upprepade gånger begärt att regeringen ska utreda om älvdalskan är ett eget språk, vilket regeringen inte har gjort. När det finns en massa argument måste man ta dem i beaktande. Älvdalskan befinner sig språkmässigt längre bort än danskan och norskan och är på ungefär samma avstånd från svenskan som isländskan. Då kan den inte betraktas som en dialekt. Älvdalskan har ett eget språksystem, egna böjningar, ett ordförråd som skiljer sig helt från det svenska ordförrådet och en annan syntax – ja, i princip allt är annorlunda än rikssvenskan. skriver också i sin rapport att älvdalskan uppfyller kraven för att klassas som ett eget språk. yttrar sig inte i någon annan fråga utan bara i just detta om ett eget språk. Statsrådet nämner SIL i sitt svar. Det är en internationell organisation som utvärderar och kategoriserar all världens språk. De avslog älvdalskan som eget språk första gången de prövade detta. Men , 2016, klassade de älvdalskan som språk. Statsrådet säger att regeringen tidigare gjort bedömningen att älvdalskan är ett så kallat folkmål, ett slags dialekt. Vad grundade regeringen detta ställningstagande på? Jag anser att älvdalskan bör klassas som ett nationellt minoritetsspråk. Jag förstår att det i förlängningen kan bli en budgetfråga. Om älvdalskan klassas som ett eget språk bör den få status som ett nationellt minoritetsspråk, och har vi fem sådana. Jag anser dock att det är ett begränsat ekonomiskt åtagande. Älvdalingarna själva och den organisation som företräder detta språk, Ulum Dalska, kräver inte att älvdalskan ska kunna användas vid myndighetskontakter. I och med det faller en jättestor bit av kommunalt och statligt åtagande bort, och det blir lättare att genomföra. Älvdalingarna vill bara att älvdalskan ska utvecklas utbildningsmässigt, kulturellt och medialt. 26 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack igen, , för frågan! Jag vill verkligen understryka det jag sa i mitt svar och som jag verkligen menar: Jag och regeringen tycker att det är väldigt positivt att älvdalskan utvecklas och att det finns ett levande engagemang och intresse för att lära sig älvdalska bland både föräldrar och ungdomar. Om man tittar brett både i och runt om i världen ser man att det finns ett antal språk men också en mångfald av dialekter och folkmål som skiljer sig rätt rejält från det officiella språket i ett land och som tyvärr, vill jag säga, successivt dör ut. Jag har själv rötter i , och det är klart att bondskan också är en väldigt fascinerande dialekt som jag kan önska att jag hade fått med mig som barn. Jag tror att vi ska komma ihåg att oavsett om vi pratar om språk, dialekter eller folkmål finns det en koppling mellan språk, kultur och identitet. Det har betydelse, och därför välkomnar jag verkligen det arbete som kommun gör för att sprida älvdalskan. Jag har tagit del av hur man har jobbat utifrån det stöd man fått från Allmänna arvsfonden, och det är ett imponerande arbete. Detta vill jag verkligen ha sagt. Med detta sagt: När regeringen antog de fem nationella minoritetsspråken var det föranlett av ett kommittéarbete – ett gediget arbete. Inom ramen för detta arbete slog man fast att älvdalskan är att betrakta som ett folkmål och en dialekt. Detta gäller såklart även andra folkmål och dialekter. Dessa frågor har lyfts upp upprepade gånger. Jag är medveten om det engagemang som finns för frågan bland aktörer som talar älvdalska. Som jag sa pågår det inte något arbete, och det har inte framkommit några nya uppgifter. Enligt för språk och folkminnen, som är regeringens expertkommitté, finns det fortfarande olika uppfattningar när det kommer till hur älvdalskan ska bedömas och klassificeras. gjorde sin bedömning är inte ensamt en ny omständighet som föranleder regeringen att ändra sin hållning. Vi kände dessutom till denna klassificering , då regeringen tog ställning till att inte ta frågan om älvdalskans status vidare. Isof hänvisade i sin rapport , då frågan var uppe, till att det finns en komplexitet i frågan. Det finns många dialekter i som skiljer sig rätt rejält från standardsvenskan, bland annat andra mål i och mål i . Det är en komplex fråga. Jag vill understryka att det inte behöver vara en fråga om ekonomi. Den nivå som lyfts upp för älvdalskan av handlar inte om att det ska ingå i ett förvaltningsområde och de åtaganden som detta handlar om. Så ligger frågan . Jag vill återigen understryka att det är en fråga som jag naturligtvis följer, också språkforskningsmässigt. Jag tycker att det är en fråga där det är intressant att se vad forskningen fortlöpande kommer fram till. Och jag är som sagt väldigt positiv till allt som görs för älvdalskan i kommun. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , försvarsminister , arbetsmarknadsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsministern besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Mer resurser till försvaret 28 (M): Jag vill rikta min fråga till försvarsminister . Försvarsmakten inkom med sitt budgetunderlag . Där aviserade man tydligt att man nu behöver komma in med ett kompletterande budgetunderlag och även revidera den investeringsplan som fastställde . Skälet är helt enkelt att man har fått kostnadsfördyringar i större materielprojekt, och pengarna räcker inte till. linje genom alla försvarsförhandlingar har varit mycket tydlig: inga fler underfinansierade försvarsbeslut. Därför förde vi också fram ett budgetalternativ som var väsentligt starkare än regeringens för att finansiera försvarsbeslutet, men tyvärr avslog regeringen det. Jag vill därför fråga försvarsministern om regeringen kommer att tillföra mer medel för att hantera de kostnadsfördyringar som har uppstått på materielsidan eller om man kommer att skära ned i den krigsorganisation som fattade beslut om. 29 Försvarsminister (S): I Försvarsmaktens budgetunderlag framgår att FMV gav Försvarsmakten information om ett antal sannolika förändringar i investeringsplanen. Försvarsmaktens bedömning är att myndigheten kommer att behöva återkomma till regeringen med en reviderad investeringsplan, och det kan medföra justeringar av övriga förslag som framgår av Försvarsmaktens budgetunderlag. Detta har det tidigare informerats om. Man återkommer i frågan . Jag tänker inte föregå detta eller säga någonting om det. Jag väljer att tala i frågan när det finns någonting att säga. Man kan inte dra förhastade slutsatser av det som finns att informera om. Jag var i försvarsutskottet och informerade om detta. 30 (M): Det är knappt att bläcket har torkat på det försvarsbeslut som vi precis har fattat innan vi nu får information om kostnadsfördyringar. Jag kommer ihåg att försvarsministern stod här i kammaren och sa att detta försvarsbeslut vilar på solid grund. Jag vill därför fråga om det är hans värdering att man kan genomföra försvarsbeslutet med de medel som har anslagits eller om det kommer att behöva tillföras nya medel. 31 Försvarsminister (S): Jag tänker inte bidra till spekulationer eller förhastade slutsatser i detta sammanhang. Jag tycker att det är bättre att vänta med att tala till dess att alla konsekvensberäkningar är klara. Det här är en linje som jag har försökt följa , och jag tror att det är ett rätt framgångsrikt sätt att bete sig på. Om man däremot av politiska skäl vill bidra till spekulationer bidrar man kanske mot bättre vetande och ibland till förvirring som inte hade behövt uppstå. 32 (SD): Under min livstid har den svenska ordboken fått en del ganska märkliga tillskott. Ord som balkongflickor, uppfostringsresor och shariapoliser var helt okända när jag var barn, men vet nästan alla vad detta är. Jag tror också att nästan alla vet, om de är ärliga, varför dessa företeelser har blivit vanligare i . Det beror på att väldigt många människor har flyttat hit från länder där saker som dessa är kulturell norm snarare än undantag. Det här gäller naturligtvis inte alla som flyttar till , men vissa. Jag vill fråga statsrådet om hon delar uppfattningen att det är just detta samband som har gjort att dessa saker har blivit vanligare i , det vill säga att väldigt många människor har flyttat hit från länder där det här är kulturell norm. Om hon inte ser detta samband undrar jag om hon har någon egen teori. 33 Statsrådet (MP): De fenomen som pekar på är otroligt allvarliga, och det är något som regeringen tar på mycket stort allvar för att motverka. Det här är företeelser som vi aldrig kan acceptera i och det svenska samhället. Det drabbar flickor och kvinnor men även pojkar och män på ett sätt som vi måste motarbeta. Normer – destruktiva mansnormer – kommer att behöva hanteras. I regeringen gör vi ett stort arbete för att motverka det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi kommer att fortsätta att arbeta mot detta förtryck under hela mandatperioden och förhoppningsvis långt efter det. Det är väldigt viktigt att vi kommer till rätta med det här. Alldeles oavsett varifrån det kommer, vem som utför det eller vem det riktas mot ska förtrycket och våldet stoppas. 34 (SD): gällde inte frågan vad regeringen gör, vilket jag förstår att gärna berättar om. Utan frågan gällde om hon har en teori om varför det här har blivit så mycket vanligare under min livstid. Jag tror att inte har någon chans alls att rå på dessa problem om vi inte först och främst är ärliga om varför problemen vuxit fram från början. Om man inte förstår att de här sakerna har en direkt koppling till mottagande av personer som kommer från länder där det här är kulturell norm har man huvudet djupt ned i sanden. 35 Statsrådet (MP): Jag är väldigt besjälad av att vi ska kunna hjälpa de flickor och kvinnor som drabbas av det här våldet. Min absoluta övertygelse är att vi inte gör det bättre genom att stänga gränsen och låta flickor och kvinnor växa upp i läger i . Vi ska snarare arbeta med de problem som vi ser här och och ta krafttag mot den brottslighet som det handlar om och mot de normer som driver fram denna brottslighet. Det kommer jag att ägna en mycket stor del av min vakna tid till. Bostadsbyggande i små kommuner 36 (C): I 212 av landets 290 kommuner råder bostadsbrist i någon form. Brist på bostäder hindrar kommuner att växa och människor från att flytta. Allmännyttan i små kommuner kan inte bygga eftersom deras revisorer ställer krav på direktavskrivning med hänvisning till K3, som är ett regelverk för årsredovisning och koncernredovisning. Låga fastighetsvärden innebär att bolagens revisorer kräver att nya bostäder skrivs av direkt. Det har visat sig vara svårt att komma runt K3 eftersom det har sin grund i ett EU-direktiv. Många mindre kommuner känner sig bakbundna av K3, låga fastighetsvärden och ett strandskydd som förbjuder dem att ta hjälp av sina mest värdefulla tillgångar, som natursköna miljöer, för att öka sin attraktionskraft. Vad är tips till kommunalrådet i en kommun som vill bygga för en befolkning som växer men hindras av regler som missgynnar landsbygden? Hur ska små kommuner kunna bygga de bostäder som efterfrågas? 37 Statsrådet (MP): Ett fortsatt högt bostadsbyggande är centralt för svensk utveckling, inte minst i små kommuner. De investeringsstöd som vi har infört har inneburit att vi kunnat hålla uppe ett högt bostadsbyggande även i tider då det varit mer pressat, som under pandemin. Vi har inte sett den nedgång som förväntades i bostadsbyggandet. Jag tror inte att en uppluckring av strandskyddet i det läget är svaret. Däremot tror jag att vi behöver fortsätta se över vilka regler vi kan arbeta med för att underlätta för både små kommuner och privata fastighetsägare att fortsätta bygga fler bostäder med rimliga hyror i vårt land. Investeringsstödet är en av de åtgärder som har varit väldigt viktiga för att hålla uppe bostadsbyggandet. 38 (C): Strandskyddsregler kommer det sannolikt att beslutas om här när utredningen är remitterad. Men jag bedömer att den enskilt viktigaste faktorn är att fastighetens värde ökar för varje meter som man kan bygga en fastighet närmare en strandlinje. Därmed ökar också investeringsviljan hos den som skulle vilja bygga sådana bostäder. Med en högre värdering följer även mindre krav på nedskrivningar enligt K3. Investeringsstödet kan sannolikt förändras på ett sådant sätt att det gör bättre nytta för landsbygder. 39 Statsrådet (MP): Vad som kommer ut av får vi återkomma till senare när detta är färdigberett. Men jag är övertygad om att investeringsstödet kommer att göra stor nytta. Det har redan gjort stor nytta där behoven är som störst. Jag hoppas att vi i gott samförstånd kan fortsätta att utvärdera och utveckla investeringsstödet så att vi får fram det stora antal bostäder med rimliga hyror som vi behöver i . Regementen på nya orter 40 (V): Min fråga går till försvarsministern. I försvarsbeslutet fick Försvarsmakten i uppdrag att sätta upp ett antal nya regementen i landet. På vissa av de här orterna är det inte särskilt svårt. Där finns redan militär verksamhet, och man sätter mer eller mindre upp en ny skylt. Men på några andra orter är det betydligt svårare att få till infrastrukturen och personalen. Det här har påpekats från Försvarsmakten. Det var också den kritik som gjorde att röstade emot flera av de här nya regementena. kom det en ny rapport som visar på svårigheter med att starta nya regementen på orter där det inte finns särskilt mycket militär verksamhet. Hur ser försvarsministern på de återkommande rapporterna och invändningarna mot de nya regementena? 41 Försvarsminister (S): Försvarsbeslutet ska genomföras. Regementena ska inrättas enligt direktiv från och regeringen. har i uppdrag att jobba med infrastrukturfrågorna tillsammans med Försvarsmakten. Försvarsmakten har att etablera övrig verksamhet i sammanhanget. Min bedömning är att man kommer att kunna fullfölja det som och regeringen har beställt. 42 (V):