prot · H809132 · 2021-06-02 00:00:00 — Den absoluta majoriteten – – av de kvinnor som drabbas lever i låg- och medelinkomstländer. En tredjedel av alla kvinnor kommer att uppleva någon form av fysisk eller psykisk misshandel under sitt liv enligt FN:s kvinnokommission, 2020. konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, den så kallade Istanbulkonventionen, är unik i det att det är det första bindande regionala instrumentet mot våld mot kvinnor i . Den innehåller bland annat bestämmelser om förebyggande åtgärder, politiskt ansvar och lagstiftning. Konventionen har signerats av 45 stater och EU. Trots det är det flera EU-länder som ännu inte har ratificerat den, däribland , och . Dessutom har meddelat att man har för avsikt att lämna konventionen. valde att lämna den. Det har kommit rapporter om mäns våld mot kvinnor i , och valet att lämna konventionen visar att Erdoğans regim inte ser allvarligt på dessa brott. Att länder backar från åtaganden om att skydda kvinnor från till exempel våldtäkt, könsstympning och tvångsäktenskap är allvarligt och oroväckande. Det är uppenbart att behöver arbeta ännu mer för att få alla medlemsstater att skriva under och ratificera konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. En förutsättning för att kunna komma framåt i det arbetet är att även driva på om vikten av rätten till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i församlingen. Man måste driva frågan och se till att den fortsätter att stå på agendan. Därför anser , i enlighet med vår reservation, att ska driva på för att frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska få ett större utrymme inom och för att samtliga länder som undertecknat Istanbulkonventionen också ratificerar den. Med dessa ord vill jag yrka bifall till reservation 2. 151 (S): När bildades efter var det med en övertygelse om att en bättre värld var möjlig, liksom ett som stod upp för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. När vi står här, , och debatterar önskar jag att jag kunde hävda att de senaste 70 årens arbete står ohotat och att antalet demokratier och länder som verkar för kärnvärdena i har ökat. Men tyvärr är verkligheten en helt annan. ser vi hur kärnvärdena demokrati, mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är satta under diskussion. Plötsligt är innebörden av dessa begrepp öppen för tolkning. Vi ser hur utrymmet för civilsamhället minskar och hur hat och hot mot civilsamhällets företrädare ökar. Vi ser hur krig har brutit ut mellan medlemsländer, senast ett fullskaligt krig mellan och . Vi ser hur hbtq-personers rättigheter attackeras och hur homofobin breder ut sig. Vi ser hur antalet demokratiska länder i och EU har minskat . Faktum är att enligt affärstidningen demokratiindex har inga andra länder i världen sett en sämre utveckling för demokratin än och . Vi ser också hur reaktionära krafter har bidragit till en stagnation gällande kvinnors rättigheter i ett flertal medlemsländer. Istanbulkonventionen som är det första juridiskt bindande regionala instrumentet om våld mot kvinnor i och som har som syfte att skydda kvinnor och flickor mot alla former av våld och att förebygga, lagföra och avskaffa våld mot kvinnor och våld i hemmet är nu ifrågasatt. Konventionen öppnades för undertecknande vid ett ministermöte i . blev det första landet att underteckna konventionen. , , finns det i stället en överhängande risk att blir det första landet att lämna konventionen, tätt följt av . måste verka för att alla medlemsländer ratificerar Istanbulkonventionen och att de som redan har gjort det stannar kvar i avtalet. Även frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inte minst abortfrågan, har blivit högst aktuell då flera länder har valt att skärpa sin lagstiftning och på så sätt frånta kvinnor rätten att besluta om sin egen kropp. I vissa länder har nästintill alla former av abort förbjudits. Här måste röst bli tydligare. Angrepp mot kvinnors rättigheter är ett angrepp mot mänskliga rättigheter. Varje bakslag för kvinnors rättigheter ska ses som en varning för att sämre tider, i flera avseenden, är att vänta. Den svenska delegationen i har länge varit en stark röst för jämställdhetsfrågorna, och våra erfarenheter och kunskaper efterfrågas ständigt. Det måste vi slå vakt om. Vi kan med våra svenska erfarenheter både bidra till att utveckla jämställdhetsdebatten och verka för att som institution utvecklas inom området, organisatoriskt som politiskt. Listan över frågor där utvecklingen går åt fel håll må vara lång, men i finns den kompetens och det arbete som krävs till stöd för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Under pandemiåret har dessutom visat på en överraskande förmåga att ställa om och anpassa sitt arbete efter rådande omständigheter. Den parlamentariska församlingens utskottsarbete, debatter och granskningar har fortskridit, och det har funnits en övertygelse om att utmaningarna och hoten mot kärnvärden inte kommer att vänta ut pandemin. De måste bemötas . Kopplat till pandemin har också följt hur medlemsstaterna följer sina åtaganden om de mänskliga rättigheterna i hanteringen av åtgärder för att minska smittspridningen. Den parlamentariska församlingen har tagit fram ett antal rapporter, rekommendationer och resolutioner med fokus på covid-19-pandemin och vikten av att upprätthålla respekten för och värnandet av mänskliga rättigheter. Jag vågar hävda att roll är lika viktig som när rådet bildades. Om det 1949 handlade om att bygga ett mer demokratiskt handlar det mer om att värna om de stora framsteg som gjorts och våga ta debatten, granska och vara kritisk överallt där utvecklingen går åt fel håll. är lika viktigt för alla medlemsländer – i länder där demokratin ännu inte fått fotfäste, i länder där demokratin håller på att tappa fotfästet och i länder där demokratin står stabilt. Vi behöver värna om att utveckla . Demokratin och kampen för den kan nämligen aldrig tas för given. Kampen behöver föras , och demokratin behöver erövras . 152 (SD) replik: Jag tackar för ett intressant inlägg. Vi har mycket gemensamt i den svenska delegationen, precis som jag nämnde i mitt anförande. Synen på är, som bekant, en av de frågor där vi under de år som vi har varit representerade i har haft en likalydande syn. Det var många som blev chockade när Socialdemokraterna helt plötsligt bytte fot i frågan om deltagande i delegationen. sessionen talades det om att Socialdemokraterna givetvis höll fast vid linjen om att inte skulle ha rösträtt, vilket övriga partier stod för. Mot bakgrund av detta lyfte jag upp frågan under förra veckans aktuella debatt om händelseutvecklingen i . Jag ställde då frågan till utrikesminister om hur hon såg på att hennes partivänner Socialdemokraterna i släppte in i värmen igen i . Jag citerar hennes svar: ”När det gäller handlingarna i är det naturligtvis den parlamentariska församlingen och de riksdagsledamöter som sitter där som får svara för sitt agerande.” Mot bakgrund av detta, fru talman, vill jag fråga hur hon ser på detta. 153 (S) replik: Jag tackar för denna viktiga fråga. För oss handlar det om att vi började resonera om vad som egentligen har blivit annorlunda i som inte har ingått i . Ser vi några förändringar? Eller handlar det om dem som egentligen behöver som göra sina röster hörda, för att känna att de får uppbackning för sin sak, nämligen civilsamhällets olika organisationer, kvinnoorganisationer, hbtq-personers organisationer, journalister, de som försöker verka för ett annat , de som inte blivit hörda? När vi resonerade om vad som hade blivit annorlunda och vad som hade förlorats insåg vi att genom att kommer tillbaka får dessa röster åtminstone höras, och vi som institution kan backa upp dem. Av den anledningen och utifrån de diskussioner som vi hade med ett flertal aktörer från bland annat civilsamhälle landade vi i att det var rätt beslut att låta återvända. Jag håller med om att detta är svårt. Det var inte ett lätt beslut att fatta. Jag kan inte ens säga att jag känner att det är helt fantastiskt att ha tillbaka i . Men jag tror att priset vi betalade när vi inte kunde kanalisera civilsamhällets röster, journalisters röster, var för högt när vi höll utanför. 154 (SD) replik: Det är lätt att resonera om att man har talat med civilsamhällets organisationer i som tycker si och så. Det finns många civilsamhällsorganisationer som tycker raka motsatsen, som menar att definitivt inte förtjänar en plats där. Ett av skälen är att har struntat i de resolutioner som har kommit från och vad man har sagt. För mig och många andra känns det som att enda skälet till att blev välkomnad tillbaka igen stavas ekonomi. Det handlar om att de betalar tillräckligt mycket pengar för att få sitta där. Det är naturligtvis en ordning som jag inte kan acceptera, det vill säga att man kan köpa sig en plats i som man definitivt inte förtjänar. Det sker trots att man med militär har angripit ett annat land, i det här fallet , och har en historia av kränkningar av mänskliga rättigheter både i och utanför där man fullständigt struntar i internationell rätt. Vi kan inte ha en ordning där man tillåter länder att köpa sig den friheten att komma in i igen på det sättet. Ska vi tolka detta som att utrikesministern, den , och Socialdemokraterna i har olika syn på vara eller icke vara i ? 155 (S) replik: Jag menar – och jag tror att mina socialdemokratiska kollegor i delegationen håller med mig – att mycket skulle kunna effektiviseras i för att fortfarande ha en välfungerande institution men som ekonomiskt klarar sig bättre och utan pengar. För oss har det aldrig handlat om den ekonomiska biten. Precis som det finns de som talar emot har det också funnits starka röster som har talat för att genom att kommer tillbaka kommer civilsamhället i att höras bättre samt få backning och stöttning. Det var det vi tog fasta på. I samband med att vi landade i beslutet att låta återvända hade vi haft en diskussion internt i delegationen och med socialistgruppen i . Hur diskussionerna har gått med känner jag faktiskt inte till, och jag kan alltså inte svara på det. 156 BORIANA (M): var ett ovanligt år även i . Som redan har nämnts präglades arbetet i hög grad av covid-19-pandemin när det gällde mötenas utformning och deras innehåll. Vår- och sommarsessionerna ställdes in, och höstsessionen ersattes med en utvidgad ständig kommitté i digitalt format. Pandemin och dess aspekter i fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer belystes i ett antal rapporter och debatter. Rapporternas roll är att guida och ge verktyg till medlemsländerna så att gränserna satta av om de mänskliga rättigheterna inte överträds. Särskild uppmärksamhet ägnades åt pandemins förödande påverkan på kvinnors och barns rättigheter. Lockdowns och andra inskränkningar av rörelsefriheten har resulterat i att familjevåldet mot kvinnor och barn har ökat dramatiskt i många länder. Även kvinnornas rätt att bestämma över sin sexuella och reproduktiva hälsa har inskränkts på grund av pandemin. Länder som och har använt pandemin som förevändning att ytterligare begränsa rätten till abort. Det konstaterades att barns och ungdomars behov under pandemin har fått stå tillbaka, något som kommer att ha långtgående efterverkningar, särskilt i länder där skolorna har hållits stängda. Bristen på socialt umgänge, och bristen på exempelvis kuratorshjälp, befaras leda till en stor ökning av psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. Pandemin har också satt fingret på vikten av proportionalitet avseende åtgärder som inskränker individens rättigheter för att tillgodose samhällets behov av att begränsa smittspridningen. Det är oerhört angeläget att pandemin inte används som en förevändning att försvaga demokratin och inskränka de mänskliga rättigheterna. Vidare är det viktigt att alla restriktiva åtgärder är tidsbegränsade och att beslutsvägarna som har lett till dessa är transparenta. Det är också värt att påminna om att demokrati och mänskliga rättigheter inte är någon lyx för goda, problemfria tider, utan tvärtom behövs de mest och måste försvaras som mest av kris. Det är ingen överdrift att säga att 2020 var ett mörkt år för de mänskliga rättigheterna. Ännu en väpnad konflikt, eller snarare ett regelrätt krig, bröt ut mellan och i med förödande konsekvenser för regionen och för de tusentals människor som tvingades fly. Både före och efter undertecknandet av trepartsöverenskommelsen har president ägnat sig åt att förödmjuka armenier i officiella tal och i medier, något som är helt oacceptabelt av ett land som är medlem i . Armeniska krigsfångar hålls kvar i under mycket dåliga förhållanden trots att trepartsöverenskommelsen stipulerar ett fångutbyte och trots att denna ovärdiga behandling flagrant bryter mot konventionen om mänskliga rättigheter. Trots uppmaningar från fortsätter den inflammerade retoriken och de förnedrande handlingarna, senast med öppnandet av en park i med en utställning av krigstroféer och parodiska, rasistiska avbildningar av armeniska soldater. Även om inte är medlem i måste den katastrofala situationen i landet nämnas, inte minst för att diktatorn agerande hotar hela . Nedtvingandet av ett flygplan för någon vecka sedan visar att det inte finns några spärrar för hans strävan att tysta oppositionen. Det är fruktansvärt att det härifrån pågår ett brutalt förtryck av det belarusiska folket. Sedan det manipulerade presidentvalet har situationen för mänskliga rättigheter kollapsat totalt. Brutala ingripanden sker . Flera tusen människor har kastats i fängelse under omänskliga förhållanden. Lagar som befriar polis och annan uniformerad personal från ansvar när de skadar demonstranter har antagits. framförde presidiet delegationens protest mot repressalierna i inför landets ambassadör på ett möte i . Föga anade vi att diskuterades affärer med diktaturen, affärer som skulle garanteras med svenska skattebetalares pengar via . Detta är en mycket besvärande omständighet för regeringen som vi moderater förväntar oss kommer att utredas grundligt. Så länge håller diktatorn under armarna kommer sanktionerna från EU:s sida att vara verkningslösa. Att stödja en diktatur är helt i linje med agerande i övrigt. Det har varit föremål för debatt , sedan landet invaderade och inledde aggressionerna i . Inte heller brotten mot de mänskliga rättigheterna i det egna landet har minskat, och det är fortfarande som är motpart i flest pågående mål i – närmare bestämt i av målen. Situationen för dem som driver mål mot kompliceras ytterligare av att förbehåller sig rätten att avgöra huruvida domstolsutslagen strider mot den ryska konstitutionen. Detta har gällt men fick konstitutionell status . Därför hålls oppositionspolitikern i fängelse trots beslut från . I övrigt är förgiftningen av Navalnyj med nervgasgiftet novitjok ett skolexempel på hur för regimen misshagliga personer behandlas i . De blir mördade som Nemtsov, Politkovskaja och Magnitskij. Det finns ett ordspråk som lyder: Hundarna skäller, men karavanen drar vidare. Allt oftare känns det som om det ordspråket beskriver arbetet i . Rapporter skrivs, länderna som bryter mot mänskliga rättigheter fördöms i debatter och resolutioner antas, men sedan händer ingenting. Snarare blir det fler länder som struntar i den parlamentariska församlingens rekommendationer. Frågan om dessa länder även fortsättningsvis ska garanteras medlemskap är därför mycket berättigad. Det har uttryckts att medlemskap i gagnar medborgarna i länder med ytterst tveksamma demokratier – för att inte kalla dem autokratier eller renodlade diktaturer – och att dessa länder därför inte ska uteslutas. Men verkligheten visar något annat. Länder som , , med flera bara ökar förtrycket av sina medborgare. Detta undergräver trovärdighet. Är det då inte bättre att blir en organisation för demokratier? Slutligen vill jag rikta ett tack till delegationens ledamöter för deras arbete i respektive kommitté, för deras viktiga insatser som rapportörer och inte minst för deras engagemang i debatterna och under de digitala möten som vi haft på hemmaplan. Stort tack också till och på internationella kansli för deras ovärderliga stöd! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:784 Förare av tunga fordon som kör drogpåverkade av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:785 Insatser mot gängkriminalitet av (M) till statsrådet (S) 2020/21:786 Utredningen om flygplats av (M) till infrastrukturminister (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:3051 Amerikanskt spionage mot av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:3052 Ny WHO-utredning om coronaviruset av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:3053 En internationell utredning om flygkapningen i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:3054 Medieutbildningar i av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:3055 Stöd till det belarusiska civilsamhället av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:3056 Elsituationen i av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3057 Undanhållande av information om amerikanskt spionage mot svenska politiker av (SD) till försvarsminister (S) 2020/21:3058 Åtgärder mot de kriminella gängen av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:3059 Klassificering av torv som en hållbar resurs av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:3060 Gränsen från till av (C) till statsrådet (S) 2020/21:3061 Säkerheten för den svenska styrkan i av (M) till försvarsminister (S) 2020/21:3062 En likvärdig vård i hela landet av (M) till socialminister (S) 2020/21:3063 Fortsatta problem med Skenäsfärjan av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:3064 Harmonisering av reserestriktioner av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3065 Ökat underrättelsehot mot svenska lärosäten av (M) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2020/21:2998 Tillsynen av skolor av (M) till utbildningsminister (S) § 24 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 33 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 66 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 14 anf. 98 (delvis), av talmannen därefter till och med § 19 anf. 108 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 20 anf. 149 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om ersättare § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Genomförande av bestämmelsen i EU:s direktiv mot skatteundandraganden för att motverka omvända hybrida missmatchningar betänkande 2020/21:SkU23 (Beslut fattades under § 18.) § 6 Justerad beräkning av bilförmån betänkande 2020/21:SkU28 1 BORIANA (M) 2 (SD) 3 (KD) 4 (S) 5 BORIANA (M) replik 6 (S) replik 7 BORIANA (M) replik 8 (S) replik 9 (C) 10 (V) 11 (L) 12 (MP) 13 BORIANA (M) replik 14 (MP) replik 15 BORIANA (M) replik 16 (MP) replik (Beslut fattades under § 18.) § 7 Ändrade regler för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot betänkande 2020/21:SkU30 (Beslut fattades under § 18.) § 8 om särskild löneskatt för äldre betänkande 2020/21:SkU31 17 (C) 18 (S) (Beslut fattades under § 18.) § 9 Uppsägning av skatteavtalet mellan och betänkande 2020/21:SkU34 19 (S) 20 (M) 21 (SD) 22 (C) 23 (V) 24 (KD) 25 GULAN AVCI (L) 26 (MP) (Beslut fattades under § 18.) § 10 Uppsägning av skatteavtalet mellan och betänkande 2020/21:SkU35 27 (S) 28 (M) 29 (SD) 30 (C) 31 (V) 32 (KD) 33 GULAN AVCI (L) 34 (MP) (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2020/21:TU14 35 (V) 36 (S) 37 (V) replik 38 (S) replik 39 (V) replik 40 (S) replik 41 (M) 42 (V) replik 43 (M) replik 44 (V) replik 45 (M) replik 46 (S) replik 47 (M) replik 48 (S) replik 49 (M) replik 50 (SD) 51 (C) 52 (KD) 53 (V) replik 54 (KD) replik 55 (V) replik 56 (KD) replik 57 (S) replik 58 (KD) replik 59 (S) replik 60 (KD) replik 61 (L) 62 (S) replik 63 (L) replik 64 (S) replik 65 (L) replik 66 (MP) 67 (V) replik 68 (MP) replik 69 (V) replik 70 (MP) replik 71 (C) replik 72 (MP) replik 73 (C) replik 74 (MP) replik 75 (S) 76 (KD) replik 77 (S) replik 78 (KD) replik 79 (S) replik (Beslut fattades under § 18.) § 12 Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring betänkande 2020/21:SoU31 (Beslut fattades under § 18.) § 13 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro betänkande 2020/21:NU23 80 (M) 81 (SD) 82 (C) 83 (KD) 84 (L) 85 (S) 86 (M) replik 87 (S) replik 88 (M) replik 89 (S) replik 90 (V) (Beslut fattades under § 18.) § 14 Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 betänkande 2020/21:NU24 91 (M) 92 (SD) 93 (V) 94 (KD) 95 (S) 96 (M) replik 97 (S) replik 98 (M) replik 99 (S) replik 100 (C) 101 (L) 102 (MP) (Beslut fattades under § 18.) § 15 Nordiskt samarbete betänkande 2020/21:UU4 103 HANS (M) 104 (SD) (forts. § 19) § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU18 Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU33 Ändringar i regelverket om hantering av finansiella företag i kris FiU47 Genomförande av ändringar i Solvens II-direktivet FiU50 Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU23 Genomförande av bestämmelsen i EU:s direktiv mot skatteundandraganden för att motverka omvända hybrida missmatchningar SkU28 Justerad beräkning av bilförmån SkU30 Ändrade regler för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot SkU31 om särskild löneskatt för äldre SkU34 Uppsägning av skatteavtalet mellan och SkU35 Uppsägning av skatteavtalet mellan och SoU31 Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring NU23 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro NU24 Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 § 19 (forts. från § 15) Nordiskt samarbete (forts. UU4) 105 (C) 106 (V) 107 (KD) 108 (S) 109 HANS (M) replik 110 (S) replik 111 HANS (M) replik 112 (S) replik 113 (C) replik 114 (S) replik 115 (C) replik 116 (S) replik 117 (SD) replik 118 (S) replik 119 (SD) replik 120 (S) replik 121 (KD) replik 122 (S) replik 123 (KD) replik 124 (S) replik 125 (L) 126 Statsrådet (S) 127 (KD) replik 128 Statsrådet (S) replik 129 (KD) replik 130 Statsrådet (S) replik 131 HANS (M) replik 132 Statsrådet (S) replik 133 HANS (M) replik 134 Statsrådet (S) replik 135 (C) replik 136 Statsrådet (S) replik 137 (C) replik 138 Statsrådet (S) replik 139 (SD) replik 140 Statsrådet (S) replik 141 (SD) replik 142 Statsrådet (S) replik 143 (V) replik 144 Statsrådet (S) replik 145 (V) replik 146 Statsrådet (S) replik 147 (M) 148 (S) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:UU13 149 (SD) 150 MOMODOU (V) 151 (S) 152 (SD) replik 153 (S) replik 154 (SD) replik 155 (S) replik 156 BORIANA (M) (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om interpellationer § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 23 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 24 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2021