prot · H80985 · 2021-02-26 00:00:00 — Hade alternativa modeller i stället för en skatt kunnat varit mer framgångsrika för miljö och klimat och inte inneburit en skattekostnad för hushållen? I har man frivilliga överenskommelser om minimipris på plastpåsar, och i betalas en del av plastpåsepengarna in i en miljöfond som sedan går till att städa stränder och andra miljöförbättrande projekt. Tittade regeringen på andra lösningar, och i så fall, varför lät regeringen inte utreda alternativen mer ingående? 26 Finansminister (S): Syftet med skatten är att minska mikroplaster i miljön. Plastpåsar är ett problem om de hamnar i naturen eftersom de bryts ned till mikroplaster som kan vara farliga för djur och natur. Enligt den information jag har, som är den bästa som finns på , påstår inte detta företag att deras påsar bryts ned fullständigt eller inom rimlig tid om de hamnar i naturen. Om de hamnar i komposten där hemma kan det vara så, men inte om de hamnar i till exempel havet. Ett av syftena med skatten är just att minska risken för mikroplaster i havet. Det kan se olika ut i olika matvaruaffärer, , men man ser inte – i alla fall inte i den matvaruaffär där jag handlar – många personer som kommer med rullar med avfallspåsar. Däremot är det många som kommer med flergångsplastpåsar från matvaruaffärer eller andra affärer. Den typen av kassar används väldigt ofta, och på så sätt är skatten en framgång. Syftet var att man skulle minska engångsplastpåsar som man köper i affären, och det syftet tycks ha uppfyllts. Sedan finns det många andra miljöproblem som vi också behöver ta tag i. Detta är något som regeringen driver med full kraft, men jag ser inte riktigt samma kraft hos vare sig moderater eller sverigedemokrater. 27 (SD): Finansministern säger att även så kallad industriellt och biologiskt nedbrytbar plast sönderdelas till mikroplaster vid nedskräpning. Då vill jag påminna finansministern om att svenska konsumenter är otroligt bra på att återvinna och att de återanvänder påsen som maten burits hem i innan den till slut används som soppåse och då återvinns igen och blir el och värme. sa att plastpåsar inte är något stort miljöproblem i , just eftersom vi är bra på att slänga dem på rätt ställe. Att plastpåsar från slängs i naturen är mycket ovanligt enligt . Vi har alltså inte ett nedskräpningsproblem vad gäller plastpåsar, utan tvärtom tar vi hand om dem på ett mycket bra sätt. Det är knappast så att svenska konsumenter åker till och dumpar sina påsar i havet, där heller. En skatt på plastpåsar i är därför en ytterst dålig idé för att lösa problemet med plast i naturen. Vidare, fru talman, uppger att den minskning av de beskattade påsarna som skett är positiv. Låt oss titta lite på det. Det stämmer förvisso att användningen av de påsar som är belagda med skatt kraftigt har minskat. Dock har försäljningen av papperspåsar fördubblats. Papperspåsar kräver mer energi vid tillverkningen och har ett väldigt litet användningsområde efter att man burit hem sin mat i dem. Redan där är de sämre för miljön. Dessutom tar papperspåsar ungefär åtta gånger så stor plats som plastpåsar. Detta innebär en ökning av transporterna till butikerna, med större miljöbelastning som följd. En del konsumenter har gått över till att använda tygkassar. Som uttryckte har den danska miljöstyrelsen gjort en undersökning och visat att den ekologiska tygkassen är det sämsta valet, då den behöver användas 20 000 gånger för att kompensera den miljöbelastning som den orsakat. Och inte nog med det, svenska konsumenter behöver fortfarande påsar att slänga skräp i. Detta behov har inte magiskt försvunnit med regeringens plastpåseskatt. Användningen av plastpåsar på rulle har ökat lavinartat, och i ett inslag i SVT uppger Ica att försäljningen av avfallspåsar har ökat . Sådana påsar är skattebefriade men sprider mikroplaster och är inte sällan importerade och gjorda av fossil plast. På vilket sätt är detta positivt? Ur ett statligt ekonomiskt perspektiv är skatten en katastrof. Den inbringade av de budgeterade intäkterna, och man missade alltså målet med 1 ½ miljard. Det är ingen liten felräkning. Undersökningar visar att den återvunna plastpåsen, som förut var mycket vanlig i , är den påse som har lägst miljöpåverkan. Ändå beskattar regeringen den, och dessutom helt nedbrytbara påsar, som man ägnar sig åt greenwashing när man påstår att man gör detta för miljöns skull. Eller som grundaren till företaget med den miljövänliga uttryckte det: Om man inte bryr sig om vad en påse är gjord av bryr man sig heller inte om miljön. Hur tycker ministern att svenska konsumenter ska kunna välja rätt när regeringen beskattar de påsar som är bäst ur miljösynpunkt men lämnar de som är sämst helt utan beskattning? 28 (M): Finansministern och jag går kanske i lite olika affärer, vad vet jag, men jag kan bara konstatera att påsar på rulle säljs betydligt mer . Vad detta kan bero på har vi förmodligen olika åsikter om. Men tillbaka till Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials. Min förra interpellationsdebatt med finansministern rörde den ologiska klädskatten – ni vet, förslaget att alla ska betala per kilo skor och kläder, oavsett om de innehåller farliga ämnen eller ej, och att producenten eller säljaren i efterhand kan ansöka om att få av skatten tillbaka om kläderna inte innehåller några farliga kemikalier. Detta, fru talman, är ungefär som om Arla skulle betala en viss alkoholskatt på drycker och sedan få tillbaka om man kan visa att mjölken inte innehåller någon alkohol. Det blir i praktiken en alkoholskatt på mjölk. Finansministern var då trött på mina och vanliga ursäkter för att inte genomdriva miljöpolitik. I debatten sa hon vidare att näringslivet har förstått detta och gör stora investeringar och att näringslivet ser att det gröna är framtiden. Bra där, finansministern! Jag kan inte annat än hålla med. Ett sådant företag är just Gaia Biomaterials. Företaget har utvecklat påsar som är nedbrytbara och som kan användas upp till 50 gånger, men ändå ska de beskattas. Då ställer man sig naturligtvis frågan: Varför? Vad är anledningen? Jo, att de ser ut som plastpåsar. Finansministerns svar att de inte skulle vara nedbrytbara i haven känns så där, för precis som med konsumkassen tror jag inte att de kommer att nå haven över huvud taget. Företaget har investerat otaliga miljarder för att säkerställa en hållbar framtid genom utvecklingen av nya miljöanpassade material som inte bidrar till vare sig ökade co-utsläpp eller plastnedskräpning. Jag kan inte annat än att hålla med ägaren i hans undran över om det inte är märkligt, när EU ger medel för att utveckla en miljöanpassad produkt, att denna sedan straffbeskattas i . Ser finansministern inte det absurda i hur plastspåseskatten nu har slagit? På vilket sätt kan finansministern försvara att utvecklingen av miljösparande material straffbeskattas i ? 29 (SD): Utöver mål för mikroplaster har EU satt upp målsättningar om att minska antalet plastbärkassar till 40 stycken per person och år till 2025. Det framgår av EU-direktivet att och alla medlemsländer har en frihet i implementeringen av system för att nå EU:s mål. Detta innebär att det kvantitativa målet är övergripande på EU-nivå men att medlemsländerna själva får välja hur de ska uppnå målet i praktiken. måste alltså inte tillämpa punktbeskattning som metod. efter plastpåseskattens införande visade en ny undersökning från att plastpåseförbrukningen faktiskt var lägre än vad som tidigare hade redovisats och att vi låg under EU:s målsättning för minskning. Det andra skälet för skatteinförandet, förutom att kunna uppfylla EU:s målsättningar, var att just minska nedskräpningen och förekomsten av mikroplaster i naturen. Man kan naturligtvis stirra sig blind på mikroplaster. Men jag tror att alla kan vara överens om att väldigt få av de svenska plastpåsarna hamnar i naturen. Vi i ska självklart ansvara för våra utsläpp och vår återvinning, och vår konsumentmedvetenhet är ett uttryck för att vi är många som försöker ta ansvar för denna fråga. Men det är som sagt inte i som de stora problemen uppstår med plaster i naturen och haven. Tvärtom låg på en topplacering när det gjordes en jämförelse av hur mycket plastutsläpp varje land förorsakade. Där hamnade på plats 18 av 186 olika länder gällande utsläpp av plast per person. Faktum är att av all plast i haven härstammar från tio olika flodsystem i världen. Åtta av dem ligger i och två i . Dessa flodsystem rinner genom utvecklingsländer där det helt saknas infrastruktur och system för återvinning på det sätt som vi har i . Plasten som de dumpar i sina floder är den som senare hamnar i de stora haven där de äts upp av valar och delfiner och som driver omkring på världshaven eller, som vi såg , spolas upp på Balis paradisliknande stränder. Om vi verkligen ville göra skillnad när det gäller plasterna i haven hade vi snarare kunnat hjälpa dessa länder att skapa någon form av sophantering eller återvinningssystem. Anser inte även finansministern att det skulle kunna vara mer träffsäkert och kostnadseffektivt att rikta in sig på att utvärdera hur klimatbiståndet hade kunnat hjälpa till att åtgärda problemen med plastavfall i de delar av världen där till och med de enklaste system för hantering och återvinning saknas? 30 Finansminister (S): Debatten är lite märklig. Å ena sidan argumenterar man för att skatten borde vara utformad på ett annorlunda sätt, så att den gynnar vissa företag. Å andra sidan vill man inte ha skatten alls. Då blir min fråga: Tycker riksdagsledamöterna att det är bra med denna skatt men vill ha den annorlunda utformad? Eller vill de inte ha skatten alls? Om de inte vill ha skatten alls måste frågan bli: Hur ska vi då minska andelen plast som hamnar i naturen och riskerar att brytas ned? Och hur ska vi då leva upp till de målsättningar som vi också har skrivit under i EU? påpekade att vi inte måste tillämpa punktbeskattningen som metod utan att det är upp till länderna själva att utforma politiken så att vi lever upp till de mål som vi gemensamt har satt upp i EU för att minska nedskräpningen av plast i naturen. Det är klart att det finns andra metoder som är tillämpbara. Det finns länder som har förbjudit till exempel plastkassar. Jag vet inte om det är det som förespråkar i stället. Det skulle i så fall vara ett intressant ställningstagande att få höra från denna talarstol. Sedan blir jag lite beklämd av att höra att det är större problem i andra länder. Det är helt korrekt. Det finns större problem med plastbärkassar i andra länder. Men det är inte ett bra argument för att vi inte ska minska vår nedskräpning. Tvärtom kan vi visa hur man kan gå före. Där är det snarare så att den svenska skatten på plastbärkassar, som uppenbarligen har haft en väldigt stor styreffekt, kan visa ett framgångsexempel på hur man kan styra bort från användandet av plastbärkassar. Med detta sagt tycker jag att det är bra att alla länder i EU gemensamt har förbundit sig att minska nedskräpningen. Men vi är också varma anhängare av att vi via biståndet ska stötta andra länder att ta itu med miljöproblemen. Det är också en av många orsaker till att vi står bakom att det är viktigt att vi har ett fortsatt bra bistånd så att vi kan stötta andra länder i deras klimat- och miljöarbete. Just nu är biståndet otroligt viktigt för att kunna stötta länder så att hela världens befolkning blir vaccinerad. 31 (SD): Sammanfattningsvis innebär regeringens plastpåseskatt en rad negativa konsekvenser. Den innebär att plast som tidigare återvunnits nu får tas om hand på ett mycket sämre sätt, vilket är dåligt för miljön. Den innebär att användningen av papperspåsar, som kräver mer energi och fler transporter, har ökat. Det är dåligt för miljön. Försäljningen av avfallspåsar på rulle, som ofta är importerade och gjorda av fossil plast, ökar. Det är dåligt för miljön och för svenska företag. Svenska konsumenter vilseleds genom skatten att köpa produkter som är sämre för miljön. Den inbringar inte de pengar till statskassan som regeringen påstår i sin budget – inte , och troligtvis inte heller . Miljövänliga projekt och investeringar i hållbara lösningar i hämmas, och företag flyttar utomlands. Det är dåligt för miljön och för som land. Drivna och idérika personer som i – som ägnat åt att utveckla miljövänliga alternativ som inte bara sätter på kartan som världsledande inom innovation utan också skapar svenska arbetstillfällen och bidrar till minskade klimatutsläpp – slår man undan benen för och straffbeskattar. I stället importerar vi fossila påsar från och låter få frukten av de miljöprojekt som EU bekostat med svenska skattemedel. Jag förstår inte hur någon kan tycka att plastpåseskatten är bra. Det är dags att regeringen gör om och gör rätt. Ta bort den kontraproduktiva plastpåseskatten och se till att vi i stället kan ägna oss åt miljöåtgärder som kommer att göra skillnad på riktigt! 32 (M): Jag kan konstatera att jag fick noll svar från finansministern, inte minst om hon kan försvara en straffbeskattning av utvecklingen av miljösparande material i , trots att EU och företagarna har investerat tiotals miljoner i utveckling av detta. Det är inte tu tal om att näringslivet ser det gröna . Det har de gjort långt före oss i den politiska världen, skulle jag vilja säga. Därför vore det otroligt logiskt för regeringen att lyssna till alla som faktiskt gör något. , ansvarig för investeringar i hållbarhetsfokuserade tillväxtbolag på investmentbolaget , är tydlig med att skatten får konsekvenser för det svenska investeringsklimatet. Han säger: Det är klart att det här påverkar oss som investerare. En skatt som denna skapar osäkerhet för oss när vi ser att lagstiftningen inte bejakar investeringar inom hållbarhetsområdet utan snarare stjälper. När politiken väljer att fokusera på skattekronor i stället för faktisk omställning blir det svårt att investera i hållbara lösningar i . Vi moderater, som enligt väljarna i senaste mätning har den bästa miljö- och klimatpolitiken, anklagades av finansministern i vår förra debatt för att inte vara där framtidens jobb är och för att säga nej. Vi säger ja till innovation, omställning, jobb och klimatpolitik som gör skillnad på riktigt. Frågan är vad finansministern och den socialdemokratiska regeringen säger ja till, förutom införande av miljöskatter utan miljönytta och förutom straffbeskattning av utvecklingen av miljösparande material i . 33 (SD): Det är klart att om man inte har egna system för plastpåsarnas återvinning är det naturligtvis bättre att förbjuda dem. Men till skillnad från dessa länder har ett fungerande avfallssystem för plastpåsar. Nej, plastpåseskatten kan vi nog bara se som en intäkt från en ineffektiv och osund klimatbeskattning. Plastpåseskatten är även ett exempel på hur Lafferkurvan fungerar: Det är alltså inte så att en skattehöjning alltid resulterar i motsvarande höjning av skatteintäkten, utan tvärtom kan skattehöjningar bevisligen även leda till skatteintäktsminskningar. Trots att skatten på plastbärkassar höjdes med hela blev skatteintäkterna lägre än vad man tidigare fick in bara på momsen på plastbärkassar. Dessutom är skatten ett lysande exempel på att vi inte kommer att kunna förlita oss på liknande klimatskatter som ska ingå i så kallad grön skatteväxling. Slutsatsen man kan dra är att denna skatt mest var symbolisk. Påsarna minskade i antal men ersattes av sämre alternativ. Det var en gröntvättad fiskal skatt som förväntades bidra med betydande belopp till statsbudgeten som det kändes skönt att säga att man förhindrar valar från att dö på grund av plastpåsar i buken. Återigen: Plastbärkassarna i hamnade väldigt sällan i naturen. De flesta var tillverkade i på ett klimatsmart sätt, av återvunnen plast, och de användes dessutom oftast mer än en gång innan de kom att energiåtervinnas. låg i linje med EU:s målsättning om minskning av plastbärkassar. Detta har visat sig vara en dålig skatt för klimatet. Den är dålig för miljön, dålig för svensk industri och dålig för svenska konsumenter. Den är även dålig för regeringens budget. 34 Finansminister (S): Syftet med skatten var att minska antalet engångsbärkassar i , för att minska risken för att de hamnar i naturen, sönderdelas och blir till mikroplaster. Syftet var också att leva upp till de åtaganden att minska plastbärkassarna som vi har gjort i EU. Jag kan konstatera att skatten tycks ha varit framgångsrik på så sätt att försäljningen av plastbärkassar har minskat radikalt. Avslutningsvis tänkte jag lyfta blicken lite. genomgår den värsta pandemin på ett århundrade. Personalen i sjukvården och äldreomsorgen sliter dag och natt för att kunna vårda sjuka och skydda äldre från smitta. Pandemin har gett upphov till den sannolikt värsta ekonomiska nedgången sedan , och 100 000 löntagare har blivit av med jobbet. Ännu fler oroar sig för om deras jobb ska finnas kvar. jobbar regeringen och samtliga tjänstemän i för högtryck med åtgärder för att säkra resurser till sjukvård och äldreomsorg, möjliggöra en snabb och effektiv vaccinering, rädda jobb och företag och stötta dem som trots regeringens krisstöd har blivit arbetslösa med a-kassa och möjlighet till omställning. Men och intresse för sådana frågor bleknar i jämförelse med intresset för frågan om skatt på plastbärkassar. Sedan pandemin bröt ut har högerpartierna ställt sammanlagt 19 interpellationer och skriftliga frågor till mig om skatt på plastbärkassar. som går igenom en av de värsta kriserna i modern tid är alltså detta vad och anser vara en högt prioriterad fråga på dagordningen. Särskilt märkligt blir agerandet från och : De upptar tid genom att ställa frågor om plastbärkassar, vilket de är i sin fulla rätt att göra – men de orkar inte ens masa sig hit till för att lyssna på svaret. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:424 om den nya skatten på engångsartiklar 35 Finansminister (S): har frågat mig om jag har för avsikt att avstå från att införa den nya planerade skatten på engångsartiklar. Han har också frågat om det finns några specifika effekter med skattens införande som jag vill undvika och i så fall vilka. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna, och Liberalerna anges att en skatt eller avgift ska införas på engångsartiklar. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredning, som lämnade sina förslag i betänkandet Skatt på engångsartiklar (SOU 2020:48). I kommittédirektivet står att syftet med skatten främst bör vara att understödja en övergång till en mer resurseffektiv och biobaserad cirkulär ekonomi samt minska de negativa miljöeffekterna av engångsartiklar som orsakar nedskräpning. Utredningens betänkande har remitterats. Remisstiden löpte ut . Betänkandet – och inkomna remissynpunkter – bereds inom . Många branscher och företagare har drabbats hårt ekonomiskt till följd av coronavirusets spridning, inte minst restaurangbranschen. Jag och regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av justeringar och erforderliga åtgärder för näringslivet. 36 (M): och världen befinner sig i en mycket allvarlig kris. Långt fler än 10 000 människor har mist livet i på grund av pandemin och på grund av den strategi har valt. Vi har globala problem med smittspridning och sjukdom. Här på hemmaplan, i vårt land, är det inte bara de som har avlidit och deras anhöriga som är drabbade. Drabbade är också alla de som är sjuka, alla de som oroar sig för att bli sjuka och alla de människor som är isolerade, som lever i ensamhet och som upplever psykisk ohälsa. Drabbade är även alla de människor som har förlorat jobbet till följd av pandemin, fru talman. I detta mycket allvarliga läge för lägger och finansministern stor kraft på att införa nya skatter. I stället för att lägga tid och energi på att bekämpa pandemin och pandemins effekter kommer promemoria på promemoria från finansministern och om att ytterligare bekämpa svenska företag och jobb i . Hur kan man som regering i det läge vi befinner oss i prioritera skatteförslag på skatteförslag? Det är skatt på plastpåsar, på engångsartiklar, på take away-mat och på att köpa en kopp kaffe. Hur kan det vara en rimlig prioritering för att i det här läget lägga så mycket tid och kraft inom budgetpolitiken och finanspolitiken på att införa nya skatter som skadar jobb och tillväxt i landet? I det läge vi befinner oss i just nu har finansministern, och hela regeringen lagt avsevärd kraft på att införa nya skattepålagor på take away-mat och på restaurangnäringen. Menar finansministern på fullt allvar att det är rätt att hota med nya skattepålagor i det mycket kämpiga läge som råder för restaurangnäringen? Hur kan det i det här läget vara rätt att säga att en take away-kaffe ska beskattas med ? Hur kan det i det här läget vara rätt att säga att hämtmat ska beskattas med ? Många av oss läste säkert Visitas och bagare och konditorers artikel i – jag tror bestämt att det var – där man påtalade de orimligheter som denna nya skatt innebär. Hur kan finansministern tycka att det är lämpligt att det ska vara i skatt på industriförpackad mat som säljs i butik medan den hantverkare och kock som arbetar och sliter med ett eget litet företag ska belastas med vid försäljning av förpackad mat? Hur kan finansministern tycka att det är rimligt att den som går in på en stormarknad och köper en juice i plastförpackning betalar i skatt medan den som går till det lokala konditoriet och köper en juice i plastglas får betala i skatt? Hur kan det vara rimligt med en skatt som så utstuderat slår mot de mindre företagen – mot dem som själva anstränger sig och jobbar – men inte alls träffar den storskaliga industrin, där de stora kvantiteterna finns? Hur har finansministern tänkt när hon har utformat den här skatten? 37 Finansminister (S): Det här var en del i januariavtalet, och vi tillsatte därefter en utredning som har arbetat . Den har kommit med sina förslag, som har remitterats. Just nu bereder vi frågan på , och det gör att det är för tidigt att svara på de frågor som ställer. Vi tittar naturligtvis på de remissynpunkter som har kommit in. Jag är väl medveten om att restaurangbranschen har det väldigt tufft nu under pandemin, så det är förstås också information som finns med i beredningsarbetet. 38 (M): Är det alltså finansministerns besked här att skatten på takeaway-mat och hämtkaffe inte kommer att införas? Det vore önskvärt för alla dem som sliter i restauranger och kaféer att få ett klart och tydligt besked. Skatter är givetvis alltid en utgift för alla som driver ett företag och som arbetar, men hotet om nya skatter måste också tas in när man planerar sin verksamhet. Här låter finansministern dem som driver kaféer och restauranger i leva under en mycket stor osäkerhet när det gäller om det ska komma en ny skatt. Det här är inte den enda nya skatt finansministern hotar jobb och företag med. Finansministern har i intervju på intervju talat om att det ska höjas skatter på företagande. Det är en världsunik position i en kraftig och allvarlig lågkonjunktur att hota landets jobb med fler skattehöjningar. Det kan rimligtvis inte vara någon annan finansminister som agerar på det sättet. När man ser att jobb efter jobb hotas kommer hot efter hot från finansministern: fort jag får chansen ska jag höja skatten på din verksamhet! Det är inte ett bra sätt att ta ansvar för ett land, för de offentliga finanserna eller för att värna jobb och trygghet i . Varför kan finansministern inte bara ge ett tydligt besked om att den här skadliga skatten på jobb inte kommer att införas? Det vore mycket glädjande för alla bagare, kockar och servitörer runt om i hela landet som oroar sig för sina jobb. Hur kan det vara rimligt när vi säger åt restaurangnäringen att ställa om till mer av hämtmat att säga att så snart chans ges kommer vi att införa en skatt på just detta? Det gör det olönsamt att investera i olika typer av tekniker och möjligheter för att sälja just hämtmat om man vet att kommer denna marknad att förstöras av väldigt höga skatter.