prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Det, fru talman, kommer inte att skapa några nyttor för järnvägen. Det kommer inte att skapa några nya stambanor för höghastighetståg. Det kommer förmodligen att leda till att vi inte når våra klimat- och miljömål. 68 (M) replik: I anförande hade hon en lång lista över önskvärda projekt. Det talas om lagt kort ligger, att det som finns i den befintliga planen ska genomföras. Höghastighetsbanorna ska också byggas inom plan. Dessutom var listan väldigt lång över andra projekt som tyckte var viktiga och som skulle finnas med i diskussionen om den nya infrastrukturplanen. Det man kan konstatera är att redan befintlig plan är underfinansierad. Om höghastighetsbanorna ska byggas ligger det senaste utlåtandet på en kostnad på 300–400 miljarder. Det är en ansenlig del av den peng som är tänkt att finansiera planen. Det krävs inte så avancerade mattekunskaper för att förstå att den ekvationen inte går ihop. Min fråga är: Vilka av alla projekt som ligger i den befintliga planen vill prioritera bort? Ska höghastighetsbanorna byggas inom befintlig plan är det nästan hälften av pengarna. Då måste även projekt som redan finns i befintlig plan tas bort, det vill säga att lagt kort ligger inte kan gälla. Det är ett antal projekt som måste plockas bort med den lista som presenterade och med den prislapp som gäller för höghastighetsbanorna. Min fråga är: Vilka projekt är det som ska bort? 69 (MP) replik: Jag listade en rad olika objekt som hade velat driva igenom om vi hade kunnat lägga fram en infrastrukturproposition som gjorde det möjligt för oss att bygga Tåglandet . Den här propositionen är en förhandlad proposition som inte är rent miljöpartistisk, utan som jag sa tidigare hade vi kunnat tänka oss att lägga mer pengar. Vi kommer såklart inte att kunna bygga allt det som vi önskar i sin helhet. Vi kan också konstatera att även om den befintliga planen innehåller många nya objekt som inte var fullt ut finansierade är det ett bra sätt att se till att man tar höjd för framtiden att lägga in objekten så att hinner börja planera. Sedan tillkommer det ytterligare finansiering i de kommande nationella planerna. På det viset är det meningen att vi ska arbeta . Det är också därför som det har varit viktigt i januariavtalet att säga att den befintliga nationella planen ska fullföljas. Vi från skulle definitivt kunna tänka oss att prioritera bort ett och annat vägobjekt. Men vi har också gått med på januariavtalet. Hur januariavtalet fortlever efter låter jag vara osagt. Men jag kan konstatera att det var vår ingång inför förhandlingen om den här propositionen. Jag kan konstatera att det inte krävs särskilt avancerad matematik för att inse att vi inte kommer att lägga in hela objektet nya stambanor för höghastighetståg i den här planen som sträcker sig när det är ett projekt som ska avslutas framåt 2040. Jag vill också korrigera de siffror som anges för kostnaden för hela höghastighetsbaneprojektet. har gjort en gedigen utredning och kommit fram till att det är 295 miljarder plus eller minus 50 miljarder som är grunden för projektet. Jag tror att man är mycket väl införstådd med vilka siffror det handlar om. Det är för hela projektet. 70 (M) replik: Det är svårt att veta vad regeringen menar med att höghastighetsbanorna ska byggas. Miljö- och klimatministern var väldigt tydlig på presskonferensen med att de ska byggas . Jag antog att det gäller. Då innebär det i sådant fall att det är 350 miljarder som ska finansieras inom plan. Det innebär att lagt kort inte kan ligga. Det är fortfarande ett antal projekt som måste bort. säger att höghastighetstågen inte kan bli klara förrän framåt 2040. Då har jag en annan fråga som jag tycker är intressant. Att bygga dessa höghastighetsbanor kommer att bygga upp en stor klimatskuld. Det blir en massa koldioxidutsläpp . Det innebär att skulden kommer att vara rätt ansenlig framåt 2040. Om vi har de första elplanen i luften 2026 och vi ser hur utvecklingen exploderar när det gäller elektrifierade fordon på väg kan man ställa sig undrande till överflyttningen till tåg. Jag kan också se att det finns fördelar med tåg för att det kan vara mer effektivt på vissa sträckor. Av den anledningen är det intressant med investeringar i tåg. Men om det tyngsta argumentet är klimatet blir det väldigt svårt att jobba av klimatskulden när överflyttningen till tåg inte innebär några klimatvinster eftersom övriga trafikslag är fossilfria till 2040. Det är två frågor. Den första är fortfarande: Lagt kort kan inte ligga om höghastighetsbanorna ska finansieras inom ram. Den andra frågan är: Hur ska man arbeta av klimatskulden om övriga trafikslag är fossilfria när banorna är klara? 71 (MP) replik: Även om det framför allt är miljö- och klimatskäl som är bevekelsegrunder för att vi vill bygga nya stambanor för höghastighetståg kan vi konstatera att det även finns andra viktiga nyttor med de nya stambanorna. Inte minst handelskamrarna i påpekar hur viktigt det är ur ett ekonomiskt perspektiv att vi satsar på att bygga ut den här infrastrukturen. Det är något som egentligen borde attrahera . Jag kan också konstatera att för de elflygplan som ligger i en relativt nära förestående framtid – vi får väl se när de finns på marknaden och inte bara som innovationsprojekt – talar man om cirka 20 passagerare per plan. Då ska vi alltså konvertera dagens flyg, cirka 2–3 miljoner människor , till 20-personersplan och flyga mellan och och mellan och . Det blir en hel svärm av elflygplan i luften. Det är samma sak med elbilarna. De är inte fullt ut hållbara. De kräver en hel del resurser i form av material, sällsynta jordartsmetaller och så vidare för sin produktion. Vi behöver effektivisera transportsektorn. Då är det rätt viktigt att satsa på järnvägen och skapa utrymme för utökad kapacitet. Jag tror inte att det är någon som tror att man kan bygga nya stambanor för höghastighetståg . Men man kan fatta de viktiga och avgörande besluten för att projektet som helhet ska kunna genomföras. Det vi nu har beslut på är tre delsträckor. Det är Ostlänken, Lund−Hässleholm och Göteborg−Borås. Men vi saknar hjärtat och helheten i systemet. Vi behöver få de besluten på plats . Den här infrastrukturpropositionen öppnar för möjligheten. Vi återger det som vi är överens om i januariavtalet om att de nya stambanorna för höghastighetståg ska färdigställas. Men självklart hade det behövts ytterligare direktiv. är vi i ett osäkert politiskt läge. Vi vet inte om vi får möjligheten att lägga fram ett sådant direktiv eller om det kanske blir de högerkonservativa som stoppar hela projektet. 72 (SD) replik: När jag sitter och lyssnar på den här debatten förundras jag. röstades in i . är kvar, och demokratin är kvar. Demokratin kommer att fortleva , 2022, 2023, 2024, 2025 och 2026 även om jag har regeringspåverkan. Vi står här och talar om bland annat höghastighetståg. Är det lösningen ? Nej, skulle jag vilja påstå. har vi till exempel börjat bygga Ostlänken till en kostnad på runt 54 miljarder. Kostnaderna har stigit och ligger på närmare 85 miljarder. Vi talar om en höjning på över 30 miljarder. Vill man satsa på järnvägen ska man göra det på riktigt så att vi kan transportera gods och persontrafik. Vi vet också till exempel att sträckan mellan och är väldigt attraktiv. Vi har MTRX, vi har numera Flixtrain och vi har SJ med både snabbtåg och regionaltåg som vill trafikera bara för att det är lönsamt. Är det då inte vettigt att lägga ned pengar på utbyggnad av dessa banor? Är det då inte vettigt att underhålla den järnvägen? Är det inte vettigt att bygga mötesspår, fyrspår och dubbelspår där det behövs för att utnyttja kapaciteten i stället för att bygga världens nyaste, världens mest omoderna och världens långsammaste höghastighetsjärnväg? Jag prioriterar dagens järnväg med modernisering och ett stadigt underhåll. 73 (MP) replik: Vi firar av demokrati och lika rösträtt för män och kvinnor. Vi får väl hoppas att demokratin får fortleva. Däremot kan vi konstatera att det i ett demokratiskt system finns olika partier som har olika värden och olika ingångar i politiken. Och har totalt annorlunda värderingar och ingångar i politiken än vad har. ser att framtiden ligger i att satsa på det som är hållbart och som kan skapa klimatnytta , och då vill vi satsa på nya stambanor för höghastighetståg. Det är sant att Ostlänken har blivit fördyrad. Det är ofta så när man går närmare mot ett realiserande av ett projekt att man får ny kunskap om vad projektet innebär, om geologiska förutsättningar, om arkeologiska förutsättningar och så vidare. Man kan också konstatera att det krävs en läroprocess i sådana här tekniska projekt. säger självt att man har lärt sig mycket på den här resan och att man har bättre koll på hur kostnaderna ser ut för projektet som helhet. Vi kan också konstatera att för att vi ska kunna flytta fler människor och mer gods till järnvägen behövs en utökad kapacitet. Om till exempel tågbolag som MTRX och SJ ska kunna trafikera mer och sätta in fler tåg och om lokaltrafiken ska kunna växa behöver vi mer kapacitet, inte minst för att även godstrafiken ska kunna fortgå. Då är nya stambanor ett bra sätt som också skapar nya möjligheter till nya förbindelser mellan städer, till exempel kraftigt förbättrad trafik mellan och , mellan och och mellan och . Men det handlar även om trafik mellan de här större städerna och och . Då kan vi få riktigt snabba och attraktiva resor både för den stora regionala arbetspendlingen och för det nationella resandet. Det blir också en avlastning av infrastrukturen. 74 (SD) replik: Här kan vi höra ett lysande exempel på att trampar på sig själva. Ni pratar om snabba tåg. Vi kommer att få världens långsammaste höghastighetsjärnväg. Det är vad jag skulle vilja uttrycka som lite trams. Ska man ha snabba tåg är det som sa tidigare: Vi ska ha . Men det är det inte tal om här, utan det är . pratar också om –, en sträcka som jag gillar i och med att jag är göteborgare. Och denna ska då vidare till , fru talman. är ett nav för gods i . Där går enorma mängder lastbilstrafik. Om man då hade byggt en järnväg som det också går att transportera järnvägsgods på hade man löst många av de miljöproblem som påstår sig värna om att lösa. Men nej, detta ska man bygga enbart för persontransporter. Det kallar jag lite hyckleri. Vi måste naturligtvis värna godset, godset som går ut till hamnarna och ut till kontinenten. står våra godsbolag med spårtid. Det är inte acceptabelt. Sedan har vi det här med isbrytarna. Jag förstår inte. Vi har en av de största budgetarna någonsin, men då vill regeringsunderlagspartierna inte satsa ekonomiska medel. Jag förstår naturligtvis att man måste prata med och att man måste prata med dem som bygger. Men vi måste kunna avsätta medel när har kommit på att: Oj, nu gör vi ett samarbete med ! Då måste ju pengarna finnas där . Det går inte att vänta till 2033 och till den nationella planen då för att få isbrytarna. Då lamslår vi hela Sjöfartssverige. 75 (MP) replik: Klimatnyttan med stambanorna är oerhört viktig. Den kommer att vida överstiga de utsläpp som finns under byggnationen – åtminstone inom . Men, fru talman, om vi får en högerkonservativ regering kommer vi inte att få några nya stambanor för höghastighetståg oavsett om de går snabbt eller långsamt. Vi kan konstatera att har fattat ett inriktningsbeslut för just –och för Ostlänken om att satsa för dessa sträckor. Men i övrigt finns det ingenting som säger att vi inte ska bygga för . Vi har fortsatt en hög ambitionsnivå när det gäller att få den viktiga överflyttningen från flyg till tåg, och då krävs det att vi också får de här riktigt attraktiva restiderna. Det är också en stor fördel om vi kan bygga på ett mer prefabricerat sätt och till exempel tillämpa brobaneteknik. Det skapar förutsättningar för att vi ska kunna bygga banor där tågen kan köra riktigt snabbt och modernt. Jag vill även nämna något om isbrytarna. Jag kan konstatera att värnar sjöfarten och att vi tycker att det är viktigt att den ska kunna utvecklas. Sjöfarten är ett energieffektivt transportslag som har en viktig roll i klimatomställningen. Vi vill säkra kapaciteten till hamnarna i norra året runt, och vi lyfter därför också frågan inom förhandlingen att finansiera isbrytarna inom ramen för en infrastrukturproposition. Vi fick inte gehör för den frågan, och vi tycker därmed att om man nu ska ha in detta i en ram för en infrastrukturproposition måste man också ta höjd i ramen för detta. Då hade det behövt vara utöver det som vi lägger in. Men höjer man ramen från de partier som har drivit igenom ett tillkännagivande om isbrytning inom ramen för infrastrukturpropositionen? Nej, det har man inte gjort. 76 (KD) replik: Jag vill börja med att säga att jag betackar mig för begreppet högerkonservativ. Jag är varken konservativ, nationalist eller något liknande. Jag brukar definiera mig själv som kristdemokrat. Regeringen satsar 799 miljarder. 165 miljarder går till vidmakthållande av statlig järnväg och 197 miljarder till vidmakthållande av statliga vägar. 437 miljarder är då tänkta för utveckling. Det är helt korrekt att detta inte är uppdelat, så vi vet inte riktigt hur de fördelas. När man lyssnar på anförandet som håller hör man att det är väldigt mycket som pengarna ska räcka till. Det är framför allt inom järnvägssektorn, och jag har den största respekt för engagemanget för järnväg. Men det uppstår bara ett litet, litet problem. har suttit och jämfört regeringens budget med äskande i rätt kostnadsläge – för här har man faktiskt lekt med siffror – och kan konstatera att förslag på noll procents förstärkning jämfört med vad man har haft tidigare med kostnadsutveckling skulle betyda att underhåll av järnväg behöver 173 miljarder. Regeringen föreslår 165. Nollprocentsalternativet på väg kräver 208 miljarder. Regeringen föreslår 197. Vi har en regering som kommer att göra investeringar. Jag lyfter på hatten för det, och ni väljer att göra dem framför allt på järnväg. Men underhållsskulden på nuvarande väg och järnväg kommer alltså att bli sämre med nuvarande regering. Då måste ni snart börja svara på frågan: Vad är det ni vill ta bort? 77 (MP) replik: Det stämmer att infrastrukturpropositionen inte fullt ut är en miljöpartistisk infrastrukturproposition. hade högre ambitioner både när det gäller medel till utveckling och när det gäller medel till vidmakthållande av järnväg. Trots det kan man konstatera att detta är en expansiv infrastrukturproposition, där vi till exempel lägger in utökade medel med ytterligare 40 miljarder jämfört med i den förra infrastrukturpropositionen och nationella planen till just vidmakthållande av järnväg. Det skulle såklart ha gått att göra denna pott ännu större, inte minst för att vi skulle kunna börja återta det eftersläpande underhåll som finns och som har byggts upp . När vi tillsammans med Socialdemokraterna tog makten började vi återbetala detta. Vi började satsa mer på järnvägen så att skulden inte skulle öka så kraftigt som den har gjort . Vi kan som sagt också konstatera att vi lägger på utveckling och att det är en ökning med jämfört med den förra infrastrukturpropositionen och nationella planen. Det innebär att vi får ytterligare medel till att både satsa på nya stambanor för höghastighetståg och att bygga ut järnväg i landet och fullfölja den tidigare nationella planen. Det här är viktiga saker att satsa på. Ett inriktningsunderlag är trots allt ett underlag, men det är ett politiskt beslut som krävs för att ta detta framåt. Vi kan konstatera att vi utökar hela ramen med . Det är oerhört viktiga satsningar som kan göras för att vi ska skapa förutsättningar för att få ett hållbart och klimatsmart transportsystem framöver. 78 (KD) replik: Jag vill börja med att kommentera en sak som förvånar mig. Jag har varit ett enkelt litet kommunalråd i en mindre kommun. Om fyra partier har förhandlat brukar man, åtminstone som jag har fått lära mig, fru talman, ta för vana att försvara den uppgörelse som man har gjort. När jag lyssnar på talet handlar det mest om vad önskar göra, men ända fram till satt faktiskt i en regering. De sitter kvar i regeringen, och det är regeringens politik som jag i någon mening försöker opponera mot. Det blir väldigt svårt, fru talman, att å ena sidan opponera mot regeringens politik och å andra sidan opponera mot önskepolitik. Det blir svårt att förhålla sig till detta, fru talman. Om vi håller oss till fakta kvarstår det att det som ligger på bordet är underfinansierat. Ja, man ökar , men man stoppar också in en gökunge bestående av höghastighetståg som kostar 165 miljarder. När man stoppar in den gökungen tar man bort resurser, och när man jämför underhållsresurserna ser man att mindre läggs på underhåll på väg och på underhåll på järnväg, vilket resulterar i att vi kommer att få sämre vägar och järnvägar. Jag vill återkomma till vad jag sa i mitt tal. Jag är väl medveten om att kramar järnväg i alla lägen, men järnvägen kommer inte att gå fram till varje rött hus med vita knutar. löser det inte alltid för eller inre . Vi måste ha en satsning på vägar, och därför är jag stolt över att vi kristdemokrater satsar 56 miljarder mer än regeringen på vägar. Detta gör vi genom att säga nej till höghastighetståg. 79 (MP) replik: Vi har ett nytt politiskt läge i , ett politiskt läge där vi kan få en helt ny och annorlunda regering än vad vi har . Vi kan gå mot ett extra val – vi vet inte . Jag är tydlig med vad ingångar och värden är i alla lägen. Jag har också varit kommunalråd i en mindre kommun – . Jag har tidigare engagerat mig i debatter mot företrädare för alliansregeringen men också i mitt kommunala värv, och jag vet att man kan stå upp för och försvara att man har ingått en överenskommelse men också vara tydlig med vad som är ens egna ingångsvärden så att man är transparent gentemot väljarna. Jag kan konstatera att den infrastrukturproposition som vi nu lägger fram inte är underfinansierad. Vi har ju samma ram, för sjutton. Det handlar om att vi gör olika politiska prioriteringar. Vi tycker att det är viktigt att man utöver att satsa på underhåll också satsar på en möjlighet att bygga ut och rusta upp järnvägen i hela . Då behöver vi ha medel i utvecklingspotten. Det är denna pott som partier på högerkanten föreslår ska skäras ned. Det vore väldigt olyckligt, fru talman, om vi får ett sådant läge. Jag kan som sagt konstatera att vi behöver både bygga ut och rusta upp järnvägen i hela . Höghastighetsbanorna är inte en gökunge, utan en nödvändighet för att vi ska kunna nå våra klimat- och miljömål. Självfallet hade vi velat se en större ram. Vi hade velat finansiera höghastighetsbanorna utanför den ordinarie infrastrukturpropositionen. Men det var inte möjligt att få samsyn i den frågan, och då väljer vi att vara konstruktiva och hitta en väg som leder framåt och som leder till att vi kan ta de viktiga och nödvändiga beslut som behövs för att vi ska kunna komma vidare med höghastighetsbaneprojektet så att det inte dröjer till nästa århundrade innan vi kan åka riktigt snabbt och klimatsmart mellan våra städer. 80 (C): Klockan ringer 05.40, och sitter han på en cykel för att sedan hoppa på tåget mot den större staden och arbetet på som sjuksköterska. ringer klockan, och sitter hon i bilen på väg till jobbet i den lokala livsmedelsbutiken. ringer klockan, och sitter hon framför sin dator på sitt hemmakontor. Hon jobbar som it-konsult. Vad har dessa tre personer gemensamt? Jo, alla är i behov av en fungerade infrastruktur. Enligt har vi fem transportslag: väg, järnväg, sjöfart, flyg och – självfallet – it. Alla dessa hänger ihop och behövs för att ska fungera och för att människor och varor ska komma närmare varandra. Under pandemin har infrastruktur och trafik fått bekänna färg, och det transportslag som blivit viktigare än andra är it och bredband. Ett fungerande bredband i hela landet är avgörande för att vi ska kunna arbeta, studera och vara uppkopplade. Detta är en prioriterad fråga för oss i . I ett land som får vi inte ställa transportslagen emot varandra, utan vi ska se det som ett system där allt hänger ihop: sjöfarten som är viktig för handel och export, flyget och tåget som knyter ihop landet när människor ska resa och förflytta sig och vägen som ofta är där man börjar sin resa. När vi diskuterar infrastruktur behöver vi tänka hela resan-perspektivet, oavsett om det är gods eller människor, och att det är från dörr till dörr som man förflyttar sig. Har vi det tänket får vi också rätt satsningar på den infrastruktur vi vill ha i hela landet, oavsett om det är på landsbygden eller i staden. Vi får inte heller där ställa geografiska delar mot varandra. Infrastrukturpropositionen, som vi nu debatterar, ger framtidshopp och är verktyget för att staka ut riktningen för infrastrukturen för åren 2022–2033. I propositionen finns alla fem transportslagen nämnda och satta i ett sammanhang – de hänger ihop och behövs. De satsningar som beskrivs på framför allt vägar och järnvägar är avgörande för ett fortsatt bra samhällsbygge där vi bygger landet starkare och för människor närmare varandra. Att vägar, järnvägar, sjöfart, flyg och it nämns i propositionen är jag stolt och glad över. har varit med och tagit ansvar för att det skulle bli just så, och så blev det. har också varit med och tagit ansvar för helheten i den proposition som lämnades till och för de bra satsningar som ska ta framåt och genom coronakrisen och ge människor framtidshopp. Nästa steg blir den prioritering som ska ske av vilka objekt som ska in i den nationella planen för infrastruktur. Denna prioritering blir viktig och kommer att ge framtidshopp i hela landet. Framtidshopp, fru talman, är just det ord som människor behöver ha i den tid vi är inne i just . Oavsett vem man är, hur gammal man är, vilken bakgrund man har eller var man bor engagerar infrastrukturen människor. Den påverkar människors vardag mer än vad vi kanske tror. Om vi då från riksdag och regering tydligt kan peka ut riktningen får människor framtidstro. Det är framtidstro man får med denna proposition. är med och tar ansvar för infrastrukturen, , och . Det är med framtidshopp, positivitet, innovationer, grön omställning och hela landet-perspektivet som vi tar landet framåt. Jag vill avslutningsvis, fru talman, säga att kollegan yrkade bifall till våra reservationer, och jag vill säga att vi står bakom förslaget i betänkandet i övrigt samt den proposition som är överlämnad. Jag vill också önska en glad sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Utfodring av vilt Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU22 Utfodring av vilt (prop. 2020/21:183) 81 (S): Vi ska debattera propositionen 2020/21:183 Utfodring av vilt och motioner med anledning av den samt motioner från allmänna motionstiden . När det gäller betänkanden om jakt- och viltvård, utfodring och så vidare känns det som att vi har gjort det här förut, fru talman. I propositionen 2015/16:199 Vildsvin och viltskador behandlades delbetänkande SOU 2014:54 om utfodring, kameraövervakning av vilt och effektivare överklagningsförfarande vid jakt på rovdjur. När detta betänkande behandlades här stod jag här liksom . Och vi vet alla att de borgerliga partierna och SD ställde sig bakom de stora jordägarnas rätt att okontrollerat fortsätta att göda upp stora vildsvinsstammar till men för sommarstugeägares och villaägares trädgårdar och till men för trafikskador och jordbrukare. I stället borde man ha sett till brukarnas rätt och att de skulle slippa få sin gröda, sin skog och sina trädgårdar förstörda. Vi ville komma överens, och om fler hade varit villiga till det hade frågan nog varit löst. Men vi lyssnade kanske för mycket på LRF:s starka krav att sätta detta i verket . Kanske tog vi för lite hänsyn till riksdagsmajoriteten än vad som faktiskt var möjligt.