prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Vad säger det? Jo, det säger att skatter spelar roll för människors beteende. höjde skatten på plastpåsar kraftigt, och resultatet blev att folk slutade köpa plastpåsar. Det säger två saker: dels att man inte kan förlita sig på den här typen av miljöskatter för att säkra de offentliga finanserna, dels någonting som bör ta med sig till sin övriga utformning av politiken, nämligen att drivkrafter spelar roll. Om man beskattar något hårt kommer det att minska. Det är därför vi kraftfullt motsätter oss hot om skattehöjningar på jobb och företagande. Beskattar man det hårdare kommer man att få mindre av det. Det är också därför, fru talman, som finansministern har helt fel om den moderata skattepolitiken. Den syftar inte till minskade skatteintäkter; den syftar till lägre skattesatser. Men genom att fler arbetar, tillväxten blir högre och fler startar företag blir skattebaserna större. kan säkert påminna sig någon högstadielektion där man skulle lära sig att räkna ut arean av en triangel. Det var basen gånger höjden. Vi vill ha stora skattebaser men något lägre skattesatser. ger sig på och krymper skattebaserna men driver upp skattesatsen. Det är inte ett bra sätt att långsiktigt ta ansvar för ett land och för offentliga finanser. kom en opinionsmätning som visar att är största parti. kom en opinionsmätning som visar att vi är det parti som åtnjuter det största förtroendet i miljöfrågan. Det beror på att vi har gjort upp med den rödgröna symbolpolitik som har tagit till vägs ände. har tillsammans med lagt fram förslag på förslag som belastar människor som är beroende av bilen, som gör livet surt för barnfamiljer och som gör det svårt att driva företag. Det är nya skatter som slår särskilt hårt mot dem som vill driva företag, jobba och bo på svensk landsbygd. Vi har bytt strategi i politiken och föreslår effektiva åtgärder som minskar utsläppen, bland annat genom att satsa på en fossilfri elproduktion och på att komma åt kolkraften runt om i världen. har i stället förbundit sig till en så kallad grön skatteväxling som gör livet surt för företag och familjer runt om i och som slår särskilt hårt mot landsbygden. Den politiken behöver brytas. 161 Finansminister (S): säger att den moderata skattepolitiken inte syftar till lägre skatteintäkter. Nej, det är möjligt att den inte syftar dit, men den leder till lägre skatteintäkter. Ytterligare jobbskatteavdrag ökar inte skatteintäkterna. Det finns inte en enda seriös ekonom som hävdar att man går plus på jobbskatteavdragen. Fortsatta skattesänkningar är vad föreslår varje gång de har möjlighet. Mot den bakgrunden är det intressant att interpellerar om skattesystemets långsiktiga hållbarhet. Hotet mot skatteintäkterna stavas ju inte socialdemokrater utan moderater. Detta visar ni varje gång ni lägger fram en budgetmotion i och varje gång ni sitter vid regeringsmakten. Sist sänkte ni skatten med 140 miljarder. Det går inte heller att bortse från vad som blivit resultatet de gånger har suttit i regeringsställning. Ni sänkte skatten med 140 miljarder den senaste gången, men alla de gånger har suttit vid regeringsmakten har de lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Det är stora underskott som vi socialdemokrater sedan har fått ta ansvar för att sanera. Det är inte så konstigt, för när man bryr sig om välfärden, barnen i skolan, de sjuka och de äldre ser man också till att ha långsiktigt hållbara och sunda offentliga finanser. talar om massiva bidragsökningar som vi föreslår. Jag antar att det framför allt är a-kassan som han hänvisar till. Den har höjts nu under krisen, och vi har förlängt den höjningen. Det har skett med tanke på alla de människor som har blivit arbetslösa på grund av krisen. För ungdomar som blir av med jobbet är den lägsta ersättningen väldigt låg, men också taket i a-kassan är lågt. Det handlar dock inte bara om dem som blivit arbetslösa på grund av coronakrisen utan också om bagarna vid fabrik i , som har blivit arbetslösa för att deras fabrik har brunnit ned. vill skära ned kraftigt i deras arbetslöshetsförsäkring. Jag tycker inte att det är rätt väg framåt. 162 (M): Jag måste säga att jag är mer bekymrad efter den här debatten än jag var före den. Finansministern verkar inte vilja ta till sig eller ens reflektera över de risker hon utsätter de svenska offentliga finanserna för. Finansministern har redogjort för att hon prognostiserade fel när det gällde en av dessa miljöskatter. Skatten skulle dra in 2 000 miljoner, men den drog bara in 200 miljoner. Finansministern är i full färd med att införa nya sådana skatter, som ska bidra till att finansiera den offentliga sektorn, trots att hon redan har sett utfallet. De leder alltså inte till de skatteintäkter hon tror. Detta verkar dock inte utgöra något hinder för att driva den politiken vidare. Det krävs ett visst mått av ödmjukhet om man ska sköta ett lands offentliga finanser. Finansministern är givetvis medveten om alla de kriser som har haft och de utmärkta utvärderingar som socialdemokraterna med flera har gjort, där man tar på sig skulden för bland annat 90-talskrisen och hur det kunde gå så illa. kan givetvis ta del av dem. Den här debatten handlar om att vi ska ha långsiktigt hållbara offentliga finanser. Finansministern kan ju kolla upp om skatteintäkterna under Alliansens regeringsår minskade eller ökade. Det står var och en fritt att göra det. Internet är lite grann socialdemokratins främsta fiende, eftersom människor snabbt kan kolla själva hur det egentligen ligger till. Låt oss hoppas att åtminstone har lärt sig av platspåseskatten att skatter spelar roll och att hon därför inte ska beskatta jobb så hårt framöver. 163 Finansminister (S): Skatteintäkterna under alliansregeringen minskade om man tar hänsyn till inflation och till att befolkningen ökade. De hade minskat ännu mer om inte så många kommuner och regioner hade blivit tvungna att höja skatten eftersom regeringen valde skattesänkningar – mest för dem som tjänar mest – i stället för att se till att det fanns resurser till barnen i skolan, sjukvården och de äldre i äldreomsorgen. Så var ju prioriteringen under alliansregeringen. Jag är också väl medveten om vad och har skrivit, men de tar inte på sig ansvaret för den misslyckade finanspolitik som drevs under regeringen 1991–1994 och det totala moras som var i statsfinanserna. På det sättet har ju statsfinanserna alltid sett ut när har suttit med i regeringen. av tre möjliga har man lämnat efter sig stora underskott. säger sig vara bekymrad för de risker som finns i de offentliga finanserna. Men om man ska lära sig något av historien i är det att det finns en stor risk, och den är att åter hamnar i regeringsställning. Och det är ju inte så konstigt, för i dna finns enligt dem själva just att sänka skatten, inte att värna skolan, sjukvården och omsorgen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:461 om konkurrenskraften för höginblandade och rena biodrivmedel 164 Finansminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att säkra konkurrenskraften och därmed fortsatt klimatnytta för höginblandade och rena biodrivmedel och om dessa initiativ kommer att processas fram i en nära dialog med branschen. fick ett nytt statsstödsgodkännande för skattebefrielse för höginblandade flytande biodrivmedel som gäller till och med utgången av 2021. Enligt EU:s riktlinjer om statligt stöd till miljöskydd och energi får stöd inte ges till livsmedelsbaserade biobränslen efter 2020. sker dock en översyn av riktlinjerna och de bestämmelser som innehåller regler för stöd till biodrivmedel. I detta arbete verkar regeringen för att höginblandade biodrivmedel ska kunna gynnas framför fossila drivmedel även efter 2021. Detta arbete har pågått , och har under den tiden varit negativt inställd till fortsatt skattebefrielse för livsmedelsbaserade biodrivmedel. Kommissionen menar att stöd till dessa endast delvis bidrar till de gemensamma miljömålen och därför inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Regeringen anser att hållbara biodrivmedel har en viktig roll att spela för att uppnå klimatmålen. De bör därför främjas och inte missgynnas av skattereglerna. Regeringen genomför också flera andra åtgärder för att stödja hållbara biodrivmedel. I utformningen av dessa styrmedel är dialog med de berörda branscherna viktigt. 165 (KD): Jag vill börja med att tacka statsrådet för hennes svar. I den här kammaren är vi vana att debattera mot varandra, bryta idéer och argumentera för att motparten bör byta uppfattning i själva grundfrågan. I denna fråga är jag dock inte säker på att det är just denna infallsvinkel jag ska ha. Jag tror nämligen att det finns ett antal ingångsvärden som vi är överens om. Vi är överens om att transportsektorn måste minska sin påverkan när det gäller utsläpp av koldioxid. Jag menar att ju att det inte är transporterna vi ska jaga utan utsläppen. Det är detta som är själva utgångspunkten här. Vi är överens om att målet ska vara att transporterna ska bli helt fossilfria. Vi är också överens om att vi inte ska sätta olika verktyg mot varandra. Vi behöver både elektrifiering och biodrivmedel. Med det sagt kan vi ändå konstatera att det finns utmaningar – eller problem, som det heter när människor inte pratar politik – med just och höga ambitioner att använda biodrivmedel för att minska klimatpåverkan från fordonsflottan, något som har varit till stor nytta när det gäller minskningen av klimatpåverkande utsläpp. Det finns en trappa av möjliga steg framåt. I den bästa av världar kommer regeringen att vara framgångsrik i att få till en förändring av EU:s statsstöd så att det blir tillåtet med skattebefrielse för alla rena och höginblandade biodrivmedel. Men om detta steg inte nås måste regeringen ansöka om ett svenskt undantag för skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel. Och det måste bli ett undantag med lång horisont, ungefär som det har blivit med biogasen. För att det ska finnas en chans till framgång måste den kroka arm med andra och hitta allianser. Det gäller visavi länder inom EU, men det gäller framför allt i fråga om den svenska drivmedelsbranschen. Det är viktigt att se dem som medspelare och att involvera dem i arbetet. Det har signalerats en osäkerhet från branschen. De känner sig inte inkluderade, och det finns en oro över att beslut ska fattas med väldigt kort varsel så att de får korta ledtider. Detta vore dåligt för näringslivet, och det vore dåligt för miljön. Och den framgångsrika satsningen på rena biodrivmedel skulle avstanna eller kanske till och med stoppas i . Jag tycker att jag kan läsa in att det finns möjliga öppningar i statsrådets svar. Jag vill därför fråga om statsrådet skulle vilja utveckla lite närmare hur det ser ut när det gäller dialogen med branschen. Hur kommer den att utformas? Kan jag få veta lite mer om formerna för denna dialog? Vet du något om en tidsplan? 166 Finansminister (S): Jag vill börja med att tacka för interpellationen. tar upp en väldigt viktig fråga. Jag tror att det finns en bred samsyn bland många i om hur viktigt det är att vi har möjlighet att ha gynnsamma regler för dessa nya bränslen. Vi vill gynna dem skattemässigt, så att människor väljer att använda dem snarare än de fossila. Problemet är att vi gång på gång krockar med EU-reglerna. Det är i grund och botten ett problem att det som man kallar för energiskattedirektivet är daterat. Det är för gammalt och passar inte den nya tiden med det gröna. Jag har själv drivit på för att kommissionen ska göra en förändring av energiskattedirektivet. Det var faktiskt något som vi gjorde redan under den förra mandatperioden. Det finns en annan ingång hos den nya kommissionen. Man försöker driva de gröna frågorna mer. Vi för naturligtvis en dialog där, och vi följer noga arbetet för att se vad som är den bästa strategin framåt för . Branschen är naturligtvis också en viktig aktör för att vi ska kunna veta vad som är den bästa utformningen av reglerna. Vi vill ju gynna dessa bränslen. Jag blir bekymrad om det finns signaler om att dialogen inte fungerar. Det är något som jag ska ta med mig hem till för att säkerställa att vi har en nära dialog med branschen i dessa frågor. Jag önskar naturligtvis också att det fanns en större framförhållning i dessa frågor. Vi försöker i dialog med kommissionen få så långa undantag som möjligt, men vi måste vara realistiska så att vi ansöker om något som vi också kan få igenom, så att vi inte står helt utan undantag från statsstödsreglerna. 167 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Om jag tolkar det hela rätt menar regeringen att man kommer att fortsätta sitt påverkansarbete inom EU för att biodrivmedel, även efter 2021, ska kunna gynnas framför fossila drivmedel. Men det kommer sannolikt att bli svårt att få en fortsatt skattebefrielse efter 2021. Det vi hör och läser är att jobbar med denna fråga, men jag tänker återigen på dialogen. Precis som när det gäller reduktionsplikten är det just handling som behövs. Ett förslag skulle kunna vara att man utser en ansvarig på Infrastrukturdepartementet som aktivt jobbar tillsammans med branschen för att se över alternativa lösningar till en skattebefrielse. Branschen själv har presenterat en rad olika förslag som man skulle kunna jobba vidare med. Exempelvis har de aktivt lyft fram nyttan med att satsa både på en elektrifieringsstrategi och på en biodrivmedelsstrategi. Där finns det liksom inga motsättningar. Vi kommer att behöva båda två . Vi är nu inne . Tiden går fort. Det måste finnas seriösa möjligheter för branschen att få ledtider som fungerar i verkligheten. Därför skulle jag vilja veta hur statsrådet bedömer möjligheten till svenska framgångar när det gäller förhandlingarna om en långsiktig skattebefrielse. Jag undrar också om de samtal som man för på EU-nivå. 168 Finansminister (S): har aviserat att man ska göra en revidering av energiskattedirektivet och att det arbetet ska inledas . Inom ramen för det arbetet kommer vi från regeringens sida naturligtvis att arbeta för att vi ska kunna ha gynnsamma skattevillkor för biodrivmedel, eftersom vi ser det som en självklar del av den gröna omställningen. Det kommer vi naturligtvis att föra fram. Jag kan konstatera att det finns lite olika synsätt i EU. En del länder, och också kommissionen, har varit väldigt bekymrade över livsmedelsbaserade grödor. Det är möjligt att man kan ha olika syn på det eftersom balansen mellan natur och befolkning ser lite olika ut i olika delar av EU. Ur ett svenskt perspektiv är detta en självklarhet, men jag kan konstatera att synen på livsmedelsbaserade biodrivmedel men också på skogsbruk i största allmänhet skiljer sig mellan olika länder. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att driva på för de svenska intressena. Jag tar också med mig förslaget om att ha en närmare dialog med branschen, för de är en viktig aktör i detta och sitter på mycket kunskap som kan vara värdefull för oss. Jag kan säga att jag har tillbringat en hel del tid med att diskutera med företrädare för kommissionen. Jag har förklarat de svenska utgångspunkterna i denna fråga och att vi tycker att kombinationen av energiskattedirektivet och statsstödsreglerna, som de ser ut , verkligen slår fel. När även kommissionen ser behov av att ställa om till ett hållbart samhälle framstår det inte som helt logiskt, så som man kan tolka regelverket. Jag tycker att det är väldigt bra att vi kunde få ett statsstödsgodkännande också . Vi arbetar naturligtvis just nu intensivt med hur vi ska hantera frågan på bästa sätt . 169 (KD): Tack, statsrådet, för dessa besked! Jag vet att branschen sitter och tittar på den här debatten. Det är glädjande att du tar till dig detta med att inleda dialoger. Utifrån de samtal som jag har haft upplever jag det som att dialoger inte har funnits tidigare. Detta är en otroligt angelägen fråga. Om fortsatt ska vara konkurrenskraftigt behöver vi ta ledningen i denna fråga och inte bara lämna den därhän. Det är en angelägen fråga för hela branschen. Jag är positivt avvaktande. Stort tack för detta! Jag hoppas att det här kan vara lite grann av en väckarklocka och en liten blåslampa när det gäller att ta tag i de där samtalen så fort som möjligt. 170 Finansminister (S): Jag kan berätta att det förs kontinuerliga samtal mellan i och kommissionen i dessa frågor. Min bild är att det finns en kunskap i om branschens synpunkter och att man har dialog med branschen. Men givet att branschen uppger att man vill ha en än närmare dialog tar jag självklart med mig det. Det är viktigt för oss från regeringens sida att vi lyssnar på branschen och att de också upplever sig som lyssnade på. Jag vill tacka för interpellationen, och jag vill tacka för engagemanget i denna fråga. Det känns bra när man kan kroka arm, och driva svenska intressen, också med partier som man inte alltid delar åsikter med. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:466 om unga vuxna på bostadsmarknaden 171 Statsrådet (MP): har frågat mig om regeringen är beredd att ge utredningen ett tilläggsdirektiv med uppdraget, alternativt ge en ny utredning i uppdrag, att utreda hur ett statligt finansierat bosparande kan utformas. Frågan syftar på utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden, som regeringen beslutade om att tillsätta. Utredningens uppdrag är att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. I uppdraget ingår att bland annat föreslå hur ett statligt startlån som riktar sig till förstagångsköpare ska utformas. Det är upp till utredningen att avgöra vilka åtgärder som är lämpligast. Regeringen vill dock se ganska detaljerade förslag på hur just ett startlån ska utformas, detta i och med att startlån varit en åtgärd som diskuterats tämligen mycket och som det finns exempel på i andra länder. Utredningen ska även utreda och föreslå andra lämpliga åtgärder. Bosparande är naturligtvis en möjlig sådan åtgärd. Jag vill dock inte förekomma utredningen utan ser fram emot att få ta del av dess bedömningar och förslag. Min bedömning är alltså att direktiven till den sittande utredningen inbegriper det som efterlyser. Mot denna bakgrund ser jag ingen anledning att vidta någon ytterligare åtgärd. 172 (SD): Tack, bostadsministern, för svaret! Jag ska kommentera det som ministern framförde, men jag tänkte börja med att ge en kort bakgrundsbeskrivning till det som min interpellation här handlar om. Vi har en situation där priserna på bostäder har pressats upp av en akut bostadsbrist i framför allt storstadsregionerna, där jobben oftast finns. I till exempel bor nu var fjärde ung vuxen ofrivilligt kvar hemma hos föräldrarna. Att flytta hemifrån är ofta det första steget mot att bli självständig, skaffa sig en karriär och bilda familj om man så önskar. Men just nu saknas det bostäder till rimliga priser och med rimliga kötider. Klyftan mellan dem som har ett eget hem och dem som inte har det tillåts just nu att växa och vidga sig. Andelen unga som behöver hjälp med kontantinsatsen eller medlåntagare har ökat från 2020. Det här betyder att sparandet måste vara mer aggressivt och starta tidigare än för bara sedan för att man ska ha en chans att slå sig in på bostadsmarknaden. Alternativt får man i stället ge sig ut på en osäker andrahandsmarknad med skyhöga hyror eller tacka nej till jobberbjudandena i våra mest snabbväxande och arbetsintensiva regioner. Ytterst är denna situation alltså direkt tillväxthämmande och leder till samhällsekonomiska välfärdsförluster för hela . Lägg därtill en pandemi som slagit särskilt hårt mot ungdomsdominerade yrken, så har vi snart en hel generation utan framtidsutsikter att förverkliga drömmen om ett eget hem. Därför efterfrågar jag åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för unga hushåll att ta sig in på bostadsmarknaden. Mot denna bakgrund är det bra att det till slut har tillsatts en utredning som ska komma med förslag på hur man kan underlätta för förstagångsköpare. I utredningsdirektivet från regeringen nämns bland annat statliga startlån, vilket är en bra utgångspunkt, men principiellt menar jag att det borde föregås av ett sparande. I bland annat , och finns det därför en sparbonus som innebär att unga vuxna ska kunna spara till en kontantinsats med särskilda skatteregler. Utformningen kan liknas vid ett inverterat ränteavdrag, men i stället för att få återbäring på lånet får man tillbaka. På så sätt bygger man upp en kontantinsats för ett bostadsförvärv och stimulerar sparande från tidig ålder. Min poäng är att regeringen eller utredaren inte behöver uppfinna hjulet på nytt, eftersom det finns internationella exempel att inspireras av. Det här är en åtgärd av många som skulle kunna ingå i ett reformpaket. Min fråga var alltså om regeringen är beredd att lägga ett tilläggsdirektiv till utredningen med uppdraget att specifikt utreda en sparbonus. Svaret på min fråga var nej, som vi hörde. Man förlitar sig på utredaren. Jag tycker att det är vanskligt att göra det, för vad händer om man inte väljer att utreda sparbonusen? Då har man sjabblat bort denna chans och måste vänta på nästa utredning, trots att vi nu har en situation där unga vuxna inte kan flytta hemifrån och där man tvingas tacka nej till jobberbjudanden eller tar blancolån för att delfinansiera kontantinsatsen. Med den akuta bostadsbrist som råder och med den byggtakt som vi har undrar jag varför regeringen har en sådan defensiv inställning till nya lösningar. 173 Statsrådet (MP): I uppdraget till den pågående utredningen ingår det att utreda och föreslå andra lämpliga åtgärder utöver det här huvudfokuset på ett statligt startlån. Det är någonting vi har velat att man specifikt ska titta på, men uppdraget är att föreslå lämpliga åtgärder och inte enbart ett startlån. Olika sätt att uppmuntra bosparande, som är inne på och vill utreda närmare, är en möjlig sådan åtgärd. När det gäller andra länders erfarenheter och modeller för att uppmuntra bosparande framgår det också tydligt i uppdraget till den pågående utredningen att man ska analysera internationella erfarenheter av olika åtgärder som vidtagits för att underlätta för förstagångsköpare. För mig är det viktigt att inte i det här läget förekomma utredningen, utan det är nu upp till utredningen att avgöra vilka åtgärder som man bedömer är lämpliga att gå fram med utifrån de målsättningar som direktiven pekar ut. Jag ser väldigt mycket fram emot att ta emot utredningen med dess förslag och bedömningar och utifrån det komma tillbaka med de åtgärder som krävs för att fler ska kunna ta klivet in även på den ägda bostadsmarknaden. 174 (SD): Jag kan tycka att om man anser en politisk reform vara av intresse ska den också ingå i utredningsdirektivet, annars lämnar man ju över ansvaret på utredaren att finna politiska prioriteringar och politiska reformer. Jag har själv suttit i parlamentariska kommittéer, och där framgick det väldigt tydligt vad det var vi skulle utreda och hur vi skulle göra det. Vi fick även tilläggsdirektiv. Det är inte på något sätt någonting konstigt eller ovanligt, så därför har jag svårt att förstå regeringens ambivalens. genomförde en undersökning bland 1 000 svenskar under , där man ställde frågan vad de ansåg om en sparbonus. Den siffra som jag i synnerhet fastnade för var att en av fyra av dem som inte sparar en enda krona alls skulle börja bospara om det ingick en sparbonus. Det skulle i så fall vara en fantastisk utveckling, för det betyder att vi skulle ge en inträdesmöjlighet till bostadsmarknaden till de ungdomar och unga vuxna som kanske kommer från mer kapitalsvaga hushåll. Jag vet också att har uttalat stöd för den här reformen. Därför tycker jag att det är märkligt att man, som säger, å ena sidan förvisso inte har någonting emot en sparbonus per se men å andra sidan inte vill låta den utredas specifikt, trots att det just nu pågår en utredning om hur man ska få in förstagångsköpare på bostadsmarknaden.