prot · H809110 · 2021-04-20 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:31 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från justitieutskottet. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:606 Interpellation 2020/21:606 Barndomsgaranti av (SD) Interpellationen kommer att besvaras längre fram. Skälet till dröjsmålet är tillfälligt förhinder att närvara i kammaren. Interpellation 2020/21:651 Interpellation 2020/21:651 utträde ur konvention mot våld mot kvinnor av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM96 En gemensam väg till ett tryggt och hållbart återöppnande COM(2021) 129 till socialutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:151 till trafikutskottet 2020/21:3980 och 3981 till § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2020/21:UFöU5 Internationella försvarssamarbeten 2020/21:UbU16 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för 2020/21:JuU39 Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård 2020/21:NU15 Särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet – investeringar i ökad nätkapacitet 2020/21:NU16 Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession 2020/21:NU28 Kommissionens meddelande om en översyn av handelspolitiken 2020/21:FöU10 Hanteringen av använt kärnbränsle 2020/21:KU23 Fri- och rättigheter m.m. 2020/21:KU24 Författningsfrågor § 7 Svar på interpellation 2020/21:546 om förändringar i omställningsstödet 1 Finansminister (S): har frågat näringsministern om han avser att ta initiativ för att säsongsföretag inom besöksnäringen fortsatt ska komma i fråga för stöd och inte hamna mellan stolarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. trädde förlängningen av omställningsstödet för perioden –i kraft. Förlängningen är en viktig del av de historiskt stora åtgärder som regeringspartierna, och Liberalerna presenterat i syfte att lindra pandemins effekter för jobb och företag. Som interpellanten påpekat beräknas stödet något annorlunda jämfört med tidigare stödperioder i omställningsstödet. Som interpellanten också uppmärksammat beror den ändrade beräkningsmodellen på att stödet anpassats till tillfälliga ramverk för coronarelaterade stöd. Jag kan konstatera att förändringarna var nödvändiga för att stödet skulle få ett statsstödsgodkännande. Den gamla modellen hade alltså inte godkänts av kommissionen. Jag kan också konstatera att den nya beräkningsmodellen för vissa enskilda företag kan bli mer förmånlig än den gamla modellen. Till exempel kan ett litet företag med små marginaler på försäljningen ändå få av sina fasta kostnader i stöd, trots att omsättningstappet bara är på . För andra företag med stora marginaler på försäljningen kan det däremot bli tvärtom. Detta beror på att företag med stora marginaler på försäljningen kan ha möjlighet att finansiera sina fasta kostnader även vid stora omsättningstapp. Om den nya modellen blir bättre eller sämre för ett säsongsföretag beror alltså till största delen på hur stora marginaler företaget har på sin försäljning, inte när försäljningen infaller. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga. 2 (M): Tack, finansministern, för svaret! är ett oerhört tufft år för våra företag. Serviceföretagen har levt på randen till konkurser eftersom airbags eller om man så vill buffertar, om man ens lyckats skrapa ihop sådana, har gått till att ha husen kvar och mat på bordet. Möjligheten att över huvud taget ha något sparkapital är inte många förunnat. Vissa som har kunnat har belånat sina hem ytterligare, om bankerna gett möjlighet till detta. Andra har vänt sig till släktingar och vänner för att få en hjälpande hand med medel för att klara sin överlevnad. De som har kunnat har säkert ställt upp och gett lån om de tror att pengarna kommer fram i rimlig tid, så att företagen lyckas övervintra och klara pandemin. Det här tär, det gnager i huvudet och i magen, och det påverkar den psykiska hälsan att leva med en stor oro för sig, sina anställda och det livsverk man har byggt upp. Det vill man inte se försvinna in i ett stort svart hål. Jag förstår den uppgivenhet och besvikelse som finns och kanske även desperation över att ha stått och få stå i kö till och hänvisas runt när man söker svar som ingen ger. Man måste förstå att företagare som har gått och väntat på att få söka omställningsstöd , och som uppfyllt tidigare kriterier i förra omgången, känner sig totalt lurade när det kommer nya spelregler och regeringen informerar om att beräkningsmodellen har gjorts om. Det blir en kalldusch. Tänk er att företagen gjorde vägval där och då, tidigt 2020, utifrån beräkningar om att hålla ut till nu för att få stöd för att klara sig framåt. Då har man satsat på att hålla ut , bara för att få veta att man inte tillhör dem med möjlighet att få stöd. Det måste vara frukantsvärt. Jag förstår att företagare har utgått från att de regler som gällde också skulle gälla . Jag skulle vilja höra finansministern berätta på vilket sätt regeringen har fått fram de här beskrivningarna till kommissionen med anledning av att länder skiljer sig åt. Dessutom blir det omänskligt att låta företagare leva i god tro men införa ett system som ger statsstödsregler på ett annat sätt än vad som var tänkt från början. Mattan rycks undan för dem som ska omfattas av det nya systemet. Vad hade kommissionen egentligen för svar på statsstöd som inte gick att få utifrån de tidigare kriterierna? Vi vet att det var svårt för restaurangbranschen att kombinera omställningsstöd och permitteringsstöd. Vi vet också att stöd med krav på att personal ska vara anställda regelbundet har åsamkat företag som nyanställt bekymmer med så kallade säsongsarbeten som de alltid har, för det är för deras arbete. De hamnar helt utanför möjligheten att söka. Vad vi också vet är att företagare med ägares hela livsdröm först sköter alla sina rörliga och fasta kostnader innan de gör någonting annat. De ger sin personal lön. De försöker ha dem kvar så länge det bara går. Och om de inte själva har möjlighet ser de i alla fall till att vänta några månader tills de själva kan få lön, och det kan vara . Företaget går alltid först. De som då sökt stöd och permitterats av ägarna har fått igång sin verksamhet under semestern, och de har då låtit bli att ta ut pengar för egen del. Då hamnar de på fel sida av stöden. Det är rätt enligt systemet, men det blir fel i en småföretagares vardag. Jag gläder mig åt de företag som kommit i fråga för det stöd som är. Men jag lider med dem som fått nya spelregler och hamnat i utanförskap, så finansministern får bringa klarhet i kommissionens resonemang kring besluten om de nya förutsättningarna. 3 (M): Tack, , för en mycket viktig interpellation! Det är företagsamhet och jobb som har byggt det här landet. Utan företagare skulle vi inte ha någonstans att jobba. Det är därför som det är så bekymmersamt med den här regeringens syn på den svenska företagsamheten. Det är den här regeringens syn som har gjort, precis som beskriver i sitt inlägg, att företag nu hamnar i kläm när man har tagit fram ett nytt stöd. Jag lyssnade på finansministern i P1-morgon för sedan. Hon var där som gäst. I slutet av intervjun sa programledaren ungefär så här: Jag har förstått att har varit utsatt för politiska påtryckningar när det gäller att granska utbetalningar och annat. Det logiska svaret från finansministern, fru talman, hade då rimligen varit: Nej, det har vi inte gjort. Vi styr inte våra myndigheter så. Vi har självständiga och oberoende myndigheter i . Men, fru talman, så svarade inte finansministern, utan finansministern svarade: Jo, det stämmer. Vi har haft en person som har granskat utbetalningarna, och – fritt tolkat av mig – det var mycket fusk och fel. Det innebär att vi har fått en ny styrningsmodell i , en modell som innebär att finansministerns närmaste medarbetare utövar politiska påtryckningar på . Någon form av kontroll av utbetalningar har gjorts som inte är öppen för mig som riksdagsledamot att granska, inte öppen för branschorganisationer att granska och inte öppen för medierna att granska – utan det är något som finansministern tycker och tänker. Det är fullt möjligt att det är denna syn på den svenska företagsamheten som innebär att småföretagare nu bokstavligen sitter i klistret. Det är de småföretagare som har kämpat dygnet runt för att rädda sina företag och sina anställdas arbetstillfällen. Jag tycker att det är ynkligt. träffade jag ett företag verksamt i järnvägsbranschen. De berättade och beskrev hur stöden inte når fram till dem, men tack vare sin ägare finns de kvar. går bussföretagen ut och larmar om en bransch i kris som behöver stöd. Vi vet att restaurangföretagare slår på sina kastruller . ska besöka en av dessa restauranger här i . Jag själv får meddelanden på Messenger, sms, telefonsamtal och mejl från desperata småföretagare som riskerar att se sina livsverk gå i kras. Det är småföretagare som har satt sitt hus och hem i pant. Det är småföretagare som har försökt att göra rätt för sig men som möts av en finansminister som säger rakt ut i : Jo, vi har haft en person på som har granskat verksamhet. Vi kan inte ha denna styrning av , och den synen på de svenska småföretagarna är inte värdig en finansminister. Jag tycker att synen på småföretagarna ska vara: Denna pandemi kan ingen rå för, så självklart ska vi göra allt för att hjälpa er så att jobben blir kvar. Jag skulle vilja veta av finansministern: finansministern att företagen förtjänar stöd? 4 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret och för en mycket angelägen interpellation. För exakt en månad sedan ställde jag en skriftlig fråga till finansminister om de ändrade reglerna för omställningsstödet och den nya parametern täckningsbidraget. Svaret jag fick var: Den ändrade beräkningsmodellen beror på att stödet anpassats till tillfälliga ramverk för coronarelaterade stöd. Förändringarna var nödvändiga för att stödet skulle få ett statsstödsgodkännande, vilket krävs för att ska få ge stödet. Vi skyfflar in miljarder till EU-fonden för att stödja mer eller mindre begripliga satsningar i andra delar av . Men vi kan inte stödja de mest utsatta företagarna i vårt eget land – den lilla kvarterskrogen, kaféet eller det lilla gästgiveriet på landet. I vanlig ordning står vi bara vid sidan och bugar och låter andra bestämma reglerna, och sedan accepterar vi deras dumheter. Det är otroligt illa hanterat av finansministern och regeringen. Med all respekt, resonemanget i ministerns interpellationssvar vittnar om okunnighet och totalt ointresse att göra något åt problemet. Därför frågar jag finansministern: Vad är finansministerns råd till restaurangen som har kämpat sig igenom med stort minus och negativa täckningsbidrag och som äntligen ser ljuset med ett mindre överskott som kan täcka en del av de tidigare förlusterna och har räknat med att kunna söka omställningsstöd, precis som man har kunnat göra, men upptäcker att det på grund av ändrade regler är möjligt? 5 (M): Jag tackar för en bra interpellation. Företagen och arbetslinjen utgör grunden för all vår välfärd. Den transparens som pratade om måste finnas. Vi måste kunna ta del av det som ligger till grund för finansministerns beslut. Omställningsstöd måste finnas för att rädda företag så att vi har jobb att gå till efter pandemin. Jobben är ju kärnan för skatteintäkter till välfärden. Reglerna har gjorts om, och företagare som har anpassat sig till de tidigare reglerna hamnar i kläm. Det är viktigt att hjälpa dessa företagare inom säsongsbaserade verksamheter, restaurangnäring och så vidare så att dessa arbeten finns kvar efter pandemin. Vad ska ministern göra för att hjälpa de företagare som hamnar i kläm? 6 Finansminister (S): Regeringen har vidtagit historiskt stora åtgärder för att stötta företag och svenska jobb genom denna kris. För att ha möjlighet att göra detta måste vi följa den EU-lagstiftning som finns, och stöden måste godkännas av . Om vi delar ut stöd som inte är godkända av riskerar bolagen att själva bli återbetalningsskyldiga. Därför är det viktigt att ha ett tydligt godkännande. var snabba på bollen men har också ändrat reglerna under resans gång. I det stöd som vi hade var det ett tak på 8 miljoner, men i det bredare stöd vi nu har är taket 97 miljoner. Boriana menar att vi inte ska acceptera dumheter. Om Boriana vill att jag inför kommissionen ska argumentera för att man borde gå tillbaka till ett stöd på 8 miljoner och en smalare krets kan vi ta en sådan diskussion, men jag är inte säker på att det vore bättre. Varför har ändrat spelreglerna? De är väldigt upptagna av att man inte ska kunna få stöd för utebliven vinst, och det är en av de saker som gör att de har förändrat reglerna på detta sätt. Det är det argument jag har fått höra, och jag lägger ingen värdering i det. Vi behöver givetvis hålla oss till den lagstiftning som finns, men jag har full förståelse för att företagare som tidigare fick stöd men inte kan få det med det nya ramverket är mycket besvikna. finns det företag som inte kunde få stöd som med detta regelverk nu kan få stöd, och dessutom mer stöd. Till vill jag säga följande: Regeringen utsåg tidigt en utredare, , som skulle följa utbetalningen av stöden, och det var honom jag hänvisade till i radiointervjun. Det är väldigt konstigt att försöker att få det att låta som något annat. Utredaren har lämnat en rapport som är öppen och offentlig och som det vore jättebra för att läsa. Men försök inte komma och göra gällande att det är något annat som sker här, utan det är helt i sin ordning! Det är precis på det sätt som är viktigt för regeringen – att man följer utbetalningarna för att se om det finns risker för fusk och att man kan vidta åtgärder. För mig är detta viktigt. Självfallet ska vi stötta företag i krisen, men det är skattebetalarnas pengar. Det är viktigt att ha ordning på dem. Vi vill att pengarna ska hamna i rätt fickor, nämligen hos de företag som är i stort behov av stöd just . 7 (M): Jag tackar finansministern för svaret angående statsstöd, som kommissionen har bestämt inte ska gå till utebliven vinst enligt vad regeringen har fått höra. Finns det möjlighet för regeringen att påverka aktivt i ? Det är den återstående frågan. Vad sa man? Med detta sagt är det viktigt att stöd anpassas på alla sätt så att de verkligen träffar rätt, precis som vi har diskuterat. Jag vill använda detta inlägg till att prata om en annan stödform som har kommit i kläm. Det handlar om handelsbolag och om regeringens val av konstruktion för det stödet. Handelsbolag har av regeringen fått möjlighet att söka omsättningsstöd. Man ska ha en omsättning på för att komma i fråga. Det är en gräns som är beslutad utifrån faktorer som finansministern gärna får bringa klarhet i för alla de företagare som lyssnar på detta och som inte kunnat få svar när de ringt runt till olika personer i . Det handlar om handelsbolag som söker och som råkar ha två eller fler ägare på papperet och som råkar illa ut därför att två av tre delägare är passiva. De två passiva ägarna kan ha gått in i bolaget men försörjer sig inte på det utan har egna arbeten eller företag. De räknas ändå med i regeringens underlag för om man ska kunna få stödet eller ej, vilket gör att det blir en summa som inte landar på de 200 000 som man förutsätts ha. I stället blir summan sammanräknad för de två personer som tillkommer. Det är 200 000 plus 200 000 plus 200 000, alltså , som blir kriteriet för att bolaget med sina passiva ägare ska kunna delta enligt ansökningsreglerna. Gissa om den företagare blir snopen som försöker bli berättigad till stöd på olika sätt, efter att tidigare inte ha kunnat få de andra stöden, när han får svar från , som han legat på: ”Hej, nu är det för dig – du kommer att ha möjlighet att få stöd , för det är 200 000 som du ska komma upp i.” Glad i hågen söker personen men råkar då ut för svaret att det inte går därför att det finns två passiva ägare i bolaget. Jag har förstått att får påringningar om just detta: att företag vill byta företagsform. Om jag förstått det rätt ställer man sig där också frågande till stödets utformning. Det som jag, och alla de företag som var tänkta att kunna söka stödet, vill veta är hur detta sammankomponerade stöd landade i denna utformning. Detta får finansministern gärna svara på i sitt kommande inlägg. Det som regeringen de facto åstadkommer med sin konstruktion av stödet är att utesluta en hel del handelsbolag som har passiva ägare, vilket är en väldigt vanlig form i . Man kan tänka sig fem killar som startar ett företag, ett it-bolag, där en blir den aktive. Eftersom det inte finns tillräckligt med resurser för att driva företaget för alla fem kommer fyra att vara passiva och ha jobb som polis, snickare, elektriker och kanske bagare . De får inga pengar från systemet. De ska upp i en summa på fem gånger 200 000, alltså 1 miljon. Det blir helt orimligt. Jag vill än en gång understryka och påpeka att det är vanligt att handelsbolag har upplägg där en person är aktiv ägare. Man måste alltså upp i för att bli aktiv. Om det nu visar sig att det har blivit en miss i regeringens konstruktion och att utfallet blir så här illa undrar jag ifall finansministern vill justera stödet så att det får bra effekt och så att länsstyrelserna, som sköter det , inte gör detta själv utan kan ha kontakt med . Detta är en enkel sak att kontrollera. Finns det möjligheter för dessa bolag att få de stöd som är tänkta att gå till dem men som de missar på grund av att det finns ett passivt ägarskap, vilket är vanligt i handelsbolag? 8 (M): Frågan som ställdes till finansministern i var konkret. Och, fru talman, var och en som loggar in på kan lyssna på vad finansministern fick för fråga och vad finansministern svarade. Frågan som hon fick var: Har ni utövat politiska påtryckningar på som har gjort att stöden till den svenska företagsamheten försenas? Svaret från finansministern var tyvärr ja på den frågan. Det går att lyssna på det. Var och en kan gå in på och göra det. Det är naturligtvis ett anmärkningsvärt svar. Jag tror att Socialdemokraternas syn på den svenska företagsamheten präglas av misstänksamhet. Det är den som har gjort att vi hamnat i situationen att konkurrentländer – för en del företag – som och har snabba och rappa stöd och räddar jobben medan den drar benen efter sig. Jag fick ett sms från en företagare i som ska söka stöd hos . Precis som sa är pengarna slut. Det är tomt. Man går på knäna, man har pantat sitt hus och hem och man har fått släkten att borga. Svaret var att det är tre till fem månaders handläggningstid. Det är fullständigt oacceptabelt att företagen går på knäna och att stöden inte når fram. Min enkla fråga till finansministern är naturligtvis: Vad tänker finansministern vidta för åtgärder här och som gör att man snabbar på handläggningstiderna för de företag som har rätt till stöd, och vad tänker man göra för de företag som uppenbarligen är slängda under bussen med det här systemet och som interpellation handlar om? 9 BORIANA (M): Tack, ministern! Jag tror att ministern väljer att missförstå mitt budskap. Mitt budskap är att , som nettobetalare till EU och som stor bidragsgivare till coronafonden, borde vara bättre på att förhandla. Regeringen har misslyckats kapitalt med detta, ett misslyckande som betalas av skattebetalarna och av de lidande företagen. Jag uppfattade inte att ministern svarade på min fråga, och därför ska jag upprepa den: Vad är ministerns råd till restaurangen som har kämpat sig igenom med stora minus och stora negativa täckningsbidrag , som äntligen ser ljuset under en månad med lite ökade intäkter som täcker en del av de tidigare förlusterna och som har räknat med att precis som tidigare kunna söka omställningsstöd men som får svaret att detta tyvärr inte är möjligt därför att reglerna har ändrats? 10 (M): Företagen och arbetslinjen – det är detta som ger grunden för all vår välfärd. I , som jag kommer ifrån, gör jag många företagsbesök tillsammans med kommunalrådet . Detta är något som är oerhört viktigt och givande i allt politiskt arbete. Det översta på företagens önskelista är långsiktighet, för då har man möjlighet att anpassa sig efter det regelverk som finns. Men när regelverk ändras hamnar man i kläm. Jag förstår känslorna när man nu ser sitt livsverk – ett livsverk som kanske har arbetats upp under generationer – spolas ut med badvattnet. Min fråga till ministern är därför, fru talman: Det är uppenbart att företag hamnar i kläm. Vad kan vi göra för att stödja livskraftiga företag som har byggts upp men spolas bort? 11 Finansminister (S): Vad gäller frågor om handelsbolag och de mer specifika reglerna för dem är det ansvarsområde. Om man vill ha bra svar på de frågorna tror jag faktiskt att det är bättre att ställa dem till ansvarigt statsråd. Vad gäller långa handläggningstider är jag den första att vara bekymrad över dem. har fått en väldigt stor arbetsuppgift i att sköta korttidspermitteringarna och de många ansökningar som kommit in där, och regeringen har vid ett flertal tillfällen ökat resurserna till för att de ska kunna anställa extrapersonal. Det har även lånats ut personal från andra myndigheter till för att underlätta med både handläggningen och kontrollen. Vi kan dock konstatera att det är fortsatt långa handläggningstider, och det är mycket bekymmersamt. Det är såklart viktigt att jobbar på allt vad de kan för att korta handläggningstiderna så mycket som möjligt. man väntar på att få ut sitt stöd för korttidspermitteringar finns det möjlighet att få skatteanstånd. kunde man få anstånd med skatten , och finns det möjlighet att få ytterligare tre månaders anstånd med skatten. Det kan alltså vara en likviditetsbrygga till dess man får stödet för korttidspermitteringar. Om man är säker på att man kommer att få de här pengarna finns naturligtvis också privata kreditgivare, vilket skulle kunna vara en möjlighet. Men självklart borde det inte behöva vara på det sättet, utan stöden borde kunna betalas ut betydligt snabbare än så. Utöver korttidspermittering och omställningsstöd finns även andra stöd till företagen. Jag pratade om skatteanstånden, och vi har ökat resurserna till för att de ska kunna stödja företag ytterligare. Därutöver har vi hyresstödet och sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Vi jobbar alltså på flera olika sätt från regeringens sida för att stödja företag genom den här krisen. Jag måste säga att vi arbetar väldigt annorlunda än vad alliansregeringen gjorde under finanskrisen, då den här typen av stöd inte fanns till alla de företag som då gick i konkurs. 12 (M): Tack för svaret, finansministern – och för hänvisningen till , som är vår näringsminister, gällande frågor om omställningsstöd! Den fråga vi debatterar ställde jag till honom för ungefär sedan. Den plockades bort från debatt och skickades över till finansministern. Finansministern skulle sedan debattera med mig påsk, men då försvann finansministern från kammaren. Det har resulterat i att vi står här . Man kan ju skicka frågor mellan sig, men man kan kanske också ta med sig frågan till regeringen samlat, för att få ett svar på den. Jag återkommer till handelsbolagen därför att jag vill att frågan kommer upp hos regeringen, eftersom de här passiva delägarna alltså är ett hinder för att över huvud taget få stödet. Det är märkligt att länsstyrelserna har i uppdrag att lösa detta som det är som sitter på siffrorna – och dem kan man inte tala med.