prot · H80977 · 2021-02-05 00:00:00 — Om regeringen inte är nöjd med den rådande situationen, hur kommer det sig att regeringen inte överväger att göra utförsel av stöldgods till ett smugglingsbrott? 31 Finansminister (S): Det är bra att det finns ett stort engagemang i frågan också i . De internationella stöldligorna är ett mycket stort problem. Precis som pekar på är det ett stort problem för de handlare vars butiker blir rånade men också för privatpersoner vars båtmotorer till exempel men också bildelar blir stulna, i vissa fall vid upprepade tillfällen. Precis som säger är det inte ett litet problem. Det är också därför regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder och fortsätter att göra det. Den myndighet i som är bäst på att stoppa stölder och jaga stöldgods är . Svenska poliser är utbildade för att göra det och är proffs på att både förhindra stölder och beslagta stöldgods. De som jobbar på har en helt annan utbildning och andra arbetsuppgifter. Det som vi gör nu innebär att när utför sina arbetsuppgifter och påträffar stöldgods får de möjlighet att kvarhålla det och inleda undersökningar på ett annat sätt . Men om man både vill ha ett effektivt bekämpande av stölder och vill att stöldgods ska jagas effektivt finns det en yrkeskår i som är proffs på att göra det. Det är polisen. Om man menar att ska göra det i stället för polisen blir frågan varför vi inte ska använda dem som är riktiga proffs på just det. Tullen är proffs på sina arbetsuppgifter. Det är dem som de är utbildade för att utföra. Varför är önskemålet att inte använda dem som är utbildade och proffs på att jaga stöldgods? Alla stickprovskontroller och allt det som talar om har polisen fulla befogenheter att göra . Sedan behöver polisen göra mer. De kanske behöver ytterligare verktyg. Det kanske behövs ett närmare samarbete. Och vi behöver många fler poliser, vilket just nu utbildas. Men det finns väl ändå en poäng med att det är de som är proffs på att söka stöldgods som har den huvudsakliga uppgiften att göra det? 32 (KD): har rätt i att det finns ett engagemang i för de här frågorna. Regeringen har lagt fram det här förslaget på grund av ett tillkännagivande från , som kom till på initiativ av oss i och när vi röstade igenom vårt budgetförslag. Det är därför vi debatterar det här . Det finns definitivt ett engagemang för frågorna i . Jag undrar om det verkligen finns samma engagemang i regeringen. har rätt i att polisen är proffs på detta, att behöver bli större och att det behöver utbildas många fler poliser. De poliser som finns behöver också mer resurser för att bekämpa och förebygga brottslighet. Allt det är jätteviktigt. Det är vi helt eniga om. Men för den sakens skull kan också bidra i mycket större utsträckning, om de får rätt verktyg och om de blir tillräckligt många. har föreslagit att och personal ska få ökade befogenheter på flera sätt och att man ska se över utbildningen av tullens tjänstemän så att de kan agera mer polisiärt. Vi kristdemokrater anser också behöver flyttas från till och inriktas mer mot brottsbekämpning. skulle kunna göra alla de sakerna betydligt bättre med mer resurser och fler befogenheter. Det var också därför som vi kristdemokrater kom med ett stort tillskott på till . Vi har bidragit till att förstärka tullen. Vi vill att tullen ska kunna göra ännu fler saker. De förslag som har lagts fram missar målet. Jag tycker också att det är under all kritik att det först tar att agera på tillkännagivandet från , och när regeringen väl gör det är det med icke-förslag, som inte kommer att leda till att komma till rätta med brottsligheten på det sätt som behövs. Jag tycker att verkar vara för nöjd med det arbete som har gjorts. Det beklagar jag verkligen. Jag hade önskat att regeringen hade visat ett större engagemang i frågan och lagt fram förslag på till exempel förändringar av smugglingslagen, som har föreslagit. Då skulle man kunna komma till rätta med problemen. 33 Finansminister (S): Jag tror att det är naivt att tro att en ändring i smugglingslagen skulle leda till att vi kommer till rätta med problemen. Varför gjorde i så fall inte den ändringen som de satt i regeringsställning? Det är inte så enkelt. Det krävs mer och andra åtgärder. Det finns en sak som jag tycker att inte svarar på. Vi har som sagt en myndighet i som har en yrkeskår som är proffs på och utbildade och rekryterade för att beivra brott, jaga brottslingar och beslagta stöldgods. Vi har en annan myndighet, , som utbildar och rekryterar sin personal i ett annat syfte, eftersom det är en annan verksamhet. Om vi nu behöver öka de samlade resurserna och satsa extra pengar på att stoppa de här brotten och stöldligorna, är det då inte bättre att satsa på dem som är proffs på att jaga stöldligor snarare än på tullen, som är proffs på något annat? Vi måste ändå satsa mer pengar. Jag utgår från att inte vill att tullen ska göra mindre vad gäller införselkontrollerna. De måste tvärtom öka. Det är för mycket vapen, för mycket sprängämnen och för mycket narkotika i . Regeringen har vid upprepade tillfällen gett tullen stora tillskott för att de ska jobba mer aktivt för att stoppa införseln. Jag vill inte se en situation där tullen jobbar mindre med införsel och börjar jobba mer med utförsel så att vi får mer vapen, sprängmedel och knark på våra gator och torg. Det är inte vad behöver. Vi behöver öka de samlade resurserna om vi ska göra mer. Men om vi ska öka de samlade resurserna, är det då inte bättre att satsa dessa resurser på dem som är proffs på att jaga stöldligor? Detta har jag lite svårt att förstå. Det handlar ju om rekryterade, utbildade och erfarna personer. Är det inte dem vi ska satsa resurserna på? Det måste väl ändå vara ett mer effektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar på. 34 (KD): Jag tycker att jag svarade på alla dessa frågor. Polisen behöver få mer resurser. Det behöver också bli många fler poliser. behöver bidra till att bekämpa brott. försöker få det att låta som om vi vill att ska göra färre införselkontroller. Det är fullständigt felaktigt. Senast hade vi kristdemokrater ett förslag vid en omröstning här i kammaren om utökade postspärrar för att kontrollera fler typer av varor som kommer in i . Vi har som sagt också bidragit genom att göra stora tillskott till . I den senaste budget som vi fick igenom i kammaren handlade det om . Jag tycker att målar upp en väldigt konstig motståndare som hon sedan debatterar mot. Regeringen har tagit fram ett förslag, men har det blivit tydligt att detta inte räcker till. En rad remissinstanser påpekar detta. Det kommer inte att innebära fler utförselkontroller. Det skriver inte minst tullen själv i sitt svar. Jag menar att vi måste ta till oss kritiken från remissinstanserna. Jag vädjar till regeringen att ta till sig kritiken och omarbeta förslaget så att det blir riktigt kraftfullt och en gång för alla kan stoppa stöldligorna. Det här är verkligen inget litet problem. måste vi göra någonting. 35 Finansminister (S): I det förra inlägget trodde att stöldligorna skulle stoppas genom att man ändrar smugglingslagen, och tror han att det sker genom att man ändrar den här delen av lagstiftningen för tullen. Jag tror att har fel. Jag delar helt uppfattning om att vi behöver ha bättre koll på det stöldgods som förs ut ur landet. Därför har vi vidtagit flera åtgärder och krävt att myndigheterna samarbetar bättre. Vi har kraftfullt byggt ut , fördubblat antalet platser på polisutbildningarna och startat två nya polishögskolor. Vi tittar nu också särskilt över om polisen behöver andra verktyg för att kunna arbeta mer effektivt mot de internationella stöldligorna. Jag tycker dock inte att jag hör något argument från för varför tullen ska göra polisens arbetsuppgifter. Jag delar helt uppfattningen att det kan vara bra att ha fler utförselkontroller, särskilt om det görs underrättelsebaserat. Myndigheterna bedömer ju att det är det mest effektiva arbetssättet. Men dessa verktyg finns . Polisen har alla möjligheter i världen att kontrollera utförsel av stöldgods. Låt oss därför satsa på polisen som är proffs på detta. Då kan de ta krafttag mot de internationella stöldligorna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:341 om bonus–malus 36 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några förändringar av bilstödet för att kompensera för den ökade årliga kostnaden för fordonsskatter så att även funktionsnedsatta ska kunna ha nödvändiga fordon. har också frågat mig vilken konsekvensanalys som är gjord av för att säkerställa att den höjda fordonsskatten inte påverkar funktionsnedsatta negativt samt om nu har plockat fram det material som jag behöver för att svara på frågan samt i så fall vilka slutsatser jag har dragit av det underlaget. Införandet av bonus–malus-systemet för lätta fordon föregicks av en offentlig utredning. Regeringen ser det som avgörande att minskar utsläppen av växthusgaser i transportsektorn och når klimatmål. Bonus–malus-systemet bidrar till detta genom att högre skatt tas ut på nya fordon med högre utsläpp och bonus lämnas till mer miljöanpassade fordon. Syftet är att systemet ska styra mot en högre andel miljöanpassade fordon i nybilsförsäljningen. För att främja delaktigheten i samhället för vuxna och barn med funktionsnedsättning utgör bilstödet en betydelsefull förmån. trädde nya bestämmelser i kraft utifrån regeringens förslag om förbättrade möjligheter till bilstöd. Syftet med de ändrade reglerna är att öka ändamålsenligheten i stödet. I samband med detta höjdes också nivåerna på tilläggsbidragen i bilstödet för att öka kompensationen för kostnaderna i samband med bilköp. Jag vill också betona att regeringen löpande följer både frågan om personer med funktionsnedsättning och deras anhörigas möjligheter att ta del av bilstödet och miljöstyrningen inom bonus–malus-systemet. 37 (M): Tack, finansministern, för svaret! Som vi alla vet har funktionsnedsatta haft en tuff tid sedan regeringen tillträdde 2014. Regeringen har systematiskt skurit ned på stödet till funktionsnedsatta. Jag tänker på LSS och personlig assistans. Jag tänker också på den debatt jag deltog i tidigare som handlade om personer i daglig verksamhet som knuffas ut från aktivitetsersättningen och i stället hamnar i kommunernas försörjningsstöd. Detta gör regeringen med öppna ögon. I och med regeringens budget kommer till exempel tusentals personer att mista sin personliga assistans. Det ligger helt i linje med det uttalande som finansministern gjorde i Ekot . Hon talade då om att man ska skära ned på stödet till funktionsnedsatta för att finansiera flyktingkrisen. Det är naturligtvis med dessa glasögon på sig som man även ska se varför regeringen nu gör på detta sätt mot funktionsnedsatta som är beroende av minibussar. Jag vet inte hur insatt finansministern är. En av mina frågor var vilken konsekvensanalys som finansministern och hade gjort. En minibuss är till för att man ska kunna frakta rullstolar och permobiler. Mitt exempel gäller en barnfamilj i med två funktionsnedsatta barn. Där handlar det om att kunna förflytta sig och transportera rullstolarna i en minibuss. Jag har ställt en skriftlig fråga till finansministern. I svaret på den talar hon om att man ska köpa en mindre bil. Jag har frågat ett annat statsråd och fick samma svar: Köp en mindre bil! När man säger så är man inte insatt i sakfrågan. Om man kunde stoppa in en permobil i en Golf hade man nog gjort det. Vi talar nu om familjer och personer som är totalt beroende av minibussar för att kunna förflytta sig och sin familj. Hur är systemet utformat, och varför har jag väckt den här interpellationen? Jo, det är precis som finansministern säger, att man kan få ett anskaffningsbidrag. Exempelvis kan två lärare i som har två funktionsnedsatta barn få i anskaffningsbidrag. Eventuellt kan de få i anskaffningsbidrag. Men, fru talman, de minibussar vi nu pratar om kostar sedan i straffskatt – eller kanske 30 000 om man köper en något mindre minibuss. För ett av de vanligaste fordon som används är det dock 40 000. 40 000 gånger tre är . Det blir straffskatten för att man själv eller ens anhöriga ska kunna förflytta sig med rullstol. Men precis som finansministern säger kan man få 30 000 i anskaffningsbidrag. I min värld betyder detta en straffskatt på funktionsnedsatta på 90 000–. Är det rimligt? Nej, det tycker inte vi moderater. Vi tycker inte att funktionsnedsatta i behov av mobilitet och bil ska straffbeskattas på detta sätt. Om finansministerns och statsrådet svar är ”Köp en mindre bil!” måste jag ändå få fråga: Vilka bilar tänker regeringen på? Vilka bilar kan ta två permobiler? Där är finansministern svaret skyldig. Om har gjort en konsekvensanalys och man är fullt medveten om att svenska familjer med funktionsnedsatta barn har behov av minibussar är det anmärkningsvärt om man med berått mod har infört denna skatt. Min fråga kvarstår: Vilken konsekvensanalys har regeringen och finansministern gjort? 38 (M): Jag har tidigare haft en interpellationsdebatt med finansminister där hon även till mig sagt att en familj med två permobiler får se sig om efter en mindre bil. Finansministern skulle då gå tillbaka till departementet och se vad en permobil väger och hur stor den är. Men jag har tagit reda på detta åt finansministern. En permobil är och och väger ett par hundra kilo. En familj med två permobiler har inte särskilt många fordon att välja mellan utan behöver ha en minibuss, som vid nyinköp skulle dra på sig en bonus–malus – alltså malus – på . 40 000 är mycket pengar för en familj där det finns funktionsvariationer och som behöver leva ett normalt liv. Bonus–malusen kommer att slå hårt på nyinköp. Det finns inte många alternativa fordon i storleksklassen 3 att välja mellan, utan man kommer att förpassas till en begagnatmarknad. På den marknaden köper man fordon utomlands. Vår svenska miljöpolitik som S-MP-regeringen står för kommer att innebära att det på de svenska vägarna kommer att finnas äldre fordon med gammal teknik som inte når upp till den högsta säkerheten. Men det kommer att finnas i våra grannländer. Även här kommer rankningen mellan och övriga europeiska länder att göra att får en snedsits och hamnar längre ned i teknik- och miljöfrågor. De grupper som behöver större fordon är familjer där det finns funktionsvariationer, hantverkare och hästfolk. Hästfolket behöver en rejäl bil som kan dra hästsläpet. Alternativet blir en mindre hästlastbil, som man kallar för B-kortare. De har inte några alternativ till sina bilar, och om det finns alternativ är de dyra. Annars kommer straffskatten, malus, att leda till att man köper begagnade bilar någon annanstans – inte från . Jag vill passa på att fråga ministern om bonus–malus, framför allt malus, kommer att påverka bilparken på våra svenska vägar, det vill säga att vi har en bilpark som inte når upp till den nyaste säkerheten eller den nyaste tekniken. 39 Finansminister (S): Det är svårt att debattera när ord man aldrig har sagt läggs i munnen. Jag tittade på det frågesvar där hävdar att jag har sagt att man ska köpa en mindre bil. Det står inte så i det frågesvaret. Ni hänvisar till interpellationsdebatten, och jag kan verkligen inte påminna mig att jag skulle ha sagt något sådant i en interpellationsdebatt. Om jag har missmint mig blir jag gärna korrigerad, men jag minns verkligen inte. Och jag har läst frågesvaret, och det var inte så jag skrev i frågesvaret. Det blir lite svårt att debattera då. Dels finns bonus–malus, dels finns bilstödet. Bonus–malus syftar till att ställa om fordonsflottan så att den ska bli en mer miljöanpassad fordonsflotta. Det är viktigt för att minska klimatomställningen. Sedan finns bilstödet och den förmån som finns för personer med funktionsnedsättning eller som har barn med funktionsnedsättning. De kan få ett stöd för att köpa en bil, kanske ett speciellt fordon, och det kan också vara så att det finns en kostnad att bygga om fordonet. Det är två olika system. Med bonus–malus gäller följande. Om man har behov av en bil som klarar att ta två permobiler blir det naturligtvis en stor och tung bil som också släpper ut mycket. Då blir det en malus på den bilen. Om jag har förstått rätt är Transit en bil som kan ta två permobiler. En ny kostar ungefär en halv miljon. De uppgifter som tjänstemännen på departementet har tagit fram visar att en tyngre bil ger en högre malus, från 26 000 till 32 000. Det är klart att det kan vara fråga om individuella variationer om man bygger om bilen eller köper en som är tyngre. Då blir det en kostnadsökning på 6 000. Har man i stället en , som också kostar ungefär en halv miljon, eller en av de tyngre, som blir dyrare med mer än en halv miljon, går malusen från 18 000 till 23 000. Det är uppgifter som tjänstemännen har plockat fram på . Då blir det en kostnadsökning på . har regeringen förbättrat bilstödet så att man kan få högre nivåer på bilstödet. är inte bilstödet min fråga, men de uppgifter jag har fått visar att man kan få 40 000 i ökat bilstöd från . Det kan naturligtvis underlätta. Med detta sagt innebär bara att införskaffa en bil på en halv miljon en mycket hög kostnad för en familj, särskilt om man har normala inkomster. Där är naturligtvis bilförmånen en viktig del. Men om det är något som ska diskuteras här är det inte att göra om hela bonus–malus-systemet eftersom det utgör en viktig styrande effekt för hela svenska folket. Däremot måste vi naturligtvis titta på ett bilstöd för personer med funktionshinder eller som har funktionshindrade barn som är adekvat givet de regler som finns. Den höjning vi gjorde av bilstödet är naturligtvis ett led i en sådan politik. 40 (M): Då använder vi finansministerns egna siffror. Det blir alltså en straffskatt på en minibuss på , och man kan få ett bilstöd på . Det innebär att familjen går 40 000–i förlust. Det är naturligtvis ett fullkomligt bedrövligt system. Precis som finansministern säger är dessa fordon dyra i inköp i alla fall. Jag förutsätter, fru talman, att när jag får ett skriftligt svar från ett statsråd representerar statsrådet regeringen. I ett skriftligt svar från som har getts på en fråga med samma ämne som framgick att mindre bilar i de flesta fall inte bara är billigare utan även mer bränslesnåla och därmed utgör en mindre belastning på miljön. Inte nog med att man skuldbelägger de barnfamiljer som har behov av bil därför att de har permobiler, man skuldbelägger familjerna och anser att de är miljöbovar. Verkligheten är att de är i starkt behov av fordonen. De kan inte välja bort dem. Det går inte att sätta in två permobiler i en Golf, och det borde jag inte behöva tala om för finansministern och andra regeringsföreträdare. När man gör en så dramatisk skattehöjning som slår stentufft mot de barnfamiljer i som är beroende av rullstolar, permobiler eller andra hjälpmedel – hygienstolar, andningsutrustning eller personliga assistenter – förutsätter jag att man har gjort en konsekvensanalys. Det är bedrövligt om man har gjort en konsekvensanalys och släpper igenom ett system som är direkt riktat mot funktionsnedsatta. Men om man inte har gjort en konsekvensanalys och släpper igenom ett sådant här system är det faktiskt lika bedrövligt, för de familjer vi pratar om har svårt nog att få vardagen att gå ihop. De har svårt nog med skjutsningar till hjälpmedelscentraler och skjutsningar till habiliteringsträning. Det kan vara en så enkel sak som att åka och hälsa på farmor och farfar. Då måste man ha med sig permobiler och kanske personliga assistenter. Det kan ju inte vara meningen, fru talman, att funktionsnedsatta i ett välfärdsland som inte ska kunna röra sig i bil. Det är precis som finansministern sa: Redan med dagens bonus–malus får man en straffskatt på 18 000–, och det blir ännu högre från . Det är inte rimligt, och det är inte rimligt att ett statsråd anför miljöskäl mot funktionsnedsatta. De har inte valt den situationen. De kan inte välja bort bilen. Det finns inga elbilar; det finns inga alternativ till de här bilarna annat än möjligtvis riksfärdtjänst och färdtjänst. Men det är helt i linje med den politik den här regeringen för. Det är helt i linje med finansministerns uttalande i 2016, som blev oerhört uppmärksammat – att vi ska skära ned på stödet till funktionsnedsatta för att finansiera i det fallet flyktingkrisen. Jag tror inte att det folkliga stödet finns, fru talman. Jag tror inte att det folkliga stödet finns för att ta bort personlig assistans för dem som behöver samhällets stöd mest. Jag tror inte att den folkliga acceptansen finns för att personer ska sparkas ut från aktivitetsersättningen för att gå på kommunernas försörjningsstöd. Och, fru talman, jag tror inte att stödet finns från svenska folket för att de som har behov av rullstol och behov av att kunna förflytta sig inte ska ha råd att köpa nya bilar. Det är ett hån att säga att man ska köpa mindre bilar när det inte finns några alternativ. 41 (M): Jag vill berätta om en familj på . De har en kille som mitt i ungdomen, på väg upp i vuxen ålder, hade otur och bröt nacken. Pappan berättar att de nu har importerat en bil från som klarar familjens behov så att de kan ge sig ut och köra och så vidare. Men de inser att med nuvarande system kommer de aldrig att ha råd att köpa en ny bil för att behovsanpassa den till sin familjs unika förutsättningar. Om jag tolkar finansministerns svar rätt kan hon kanske återkomma med förbättringar för familjen på så att de ges förutsättningar att behovsanpassa en bil i stället för att straffbeskattas med malus på för att kunna fungera som en helt vanlig familj. Jag vill passa på att fråga finansministern när ett sådant stöd till familjer som denna, som behöver kunna få in en permobil i sitt fordon, kan vara på plats. 42 Finansminister (S): har jag läst svar, och jag ser i det inte någon uppmaning om hur familjer som behöver permobil ska hantera sina bilinköp. Jag läser inte det i hennes svar. Hela regeringen står såklart bakom regeringens politik, men om en riksdagsledamot vill fråga mer om exakt hur ett statsråd har tänkt i sin formulering är det kanske bättre att fråga det statsrådet. När jag läser svaret ser jag inte någon uppmaning till familjer med permobiler att köpa bilar som det inte ryms permobiler i. Olika människor kan såklart tolka in olika saker, men jag ser inte det i det svaret. Här finns naturligtvis möjlighet att fråga ministern. Det jag försökte säga i mitt svar är att jag tycker att det är väldigt bra att vi har ett bilstöd i för att på så sätt underlätta för familjer som har barn med funktionsnedsättning och för personer med funktionsnedsättning så att man ska kunna röra sig ute i samhället. Det är en grundläggande förutsättning för att man ska kunna röra sig och leva ett så bra liv som möjligt. Jag tycker att det är bra att vi har det stödet. Regeringen har också reformerat bilstödet. Vi har höjt nivåerna som man kan få i bilstöd just därför att vi tycker att det är viktigt att även personer som har funktionsnedsättningar ska kunna röra sig ute i samhället och inte bli kvar hemma för att man inte har möjlighet att transportera sig. Med det sagt kan man säkert diskutera nivåerna i bilstödet. Regeringen har som sagt alldeles höjt dem. Även med bilstödet är det, som jag sa tidigare, väldigt dyrt att köpa en ny bil. Alla nya bilar är dyra, men nya stora bilar är naturligtvis dyrast. Den andra frågan är om bonus–malus. Bilar är en stor kostnad för personer som behöver permobil, inte minst om man behöver två permobiler. Inköpet är en kostnad, malus är en kostnad därutöver och ombyggnaden är en kostnad. Men med all respekt för detta tycker jag att det kanske är bättre att diskutera den frågan inom ramen för bilförmånen snarare än inom ramen för bonus–malus. Bonus–malus har ju ett syfte. Den andel bilar som träffas av malus som är till för familjer som behöver två permobiler är ju ganska liten, men systemet har ett väldigt viktigt syfte i att styra om hela fordonsflottan.