prot · H809101 · 2021-03-26 00:00:00 — Det är en gemensam uppgift vi har i riksdag att se till att vi inte bara sätter upp mål utan att vi också genomför de åtgärder som krävs för att vi ska möta målsättningarna. Vi vet att enskilda avlopp kan ha en väldigt stor miljöpåverkan lokalt på det närmaste vattendraget eller den närmaste sjön och därmed bidra kraftigt till övergödningen. Men vi vet också att under vissa tider är de enskilda avloppen den största källan till övergödning. När växtligheten till exempel fångar upp näring från jordbruket kan de enskilda avloppen vara den största källan till övergödning. Därför har vi ett ansvar för att göra någonting åt detta miljöproblem. 28 (M): När det gäller rent vatten och ren luft är vi moderater närmast fanatiska i att vilja ha det. Där är vi helt överens. Det som verkar skilja oss åt ibland är prioriteringsordningen, det vill säga att om man har kvicksilver i åtgärdar man det största problemet först. Det jag tänkte på när det gäller va-området är att det, precis som har sagts här i debatten, är många som har enskilt avlopp som känner sig väldigt utsatta. Denna känsla av utsatthet blir såklart inte mindre när man vet att underhållsskulden i de kommunala va-näten är ungefär 800 miljarder. 800 miljarder är alltså den underhållsskuld som kommuner har byggt upp! Man kan undra hur det är möjligt att en underhållsskuld kan växa sig tio gånger större än försvarsbudget. Sannolikt beror det på att vi väljare är sådana att vi prioriterar en , en fotbollshall eller någonting annat som någon kommunpolitiker tycker är viktigt i stället för att prioritera va-nätet. Vi har sett rapporter om att 15–av dricksvattnet i de kommunala va-näten läcker ut. Det är konsekvenserna av underhållsskulden. Det är klart att man i det läget kan fundera på vad som är viktigast. Var ska man lägga samhällets resurser först? Det kanske är så att de som går ut och granskar de enskilda avloppen borde lägga all tid och kraft på att få de kommunala va-näten att fungera bättre. Detta är en tickande miljöbomb. Vi har tätorter där vi har väldigt många människor som bor på liten yta och där vi har kraftiga läckage i de kommunala va-näten. Det här gör mig väldigt orolig. Dessutom har man i min valkrets i kunnat läsa flera artiklar som handlar om skillnader i taxorna. En man i , till exempel, var helt förfärad över att han betalar väsentligt mer för sitt va än man gör i grannkommunen . Det är klart att både och är vänner av det kommunala självstyret. Det är en del av vår demokrati. Med det sagt tror jag faktiskt att vi från riksnivå måste ställa ännu tydligare krav på kommunerna. Jag medverkade själv i ett seminarium där man diskuterade just hur vi balanserar det kommunala självstyret mot samhällsnyttan och att man inte tillåter att underhållsskulden på 800 miljarder fortsätter att växa ännu mer. Precis som statsrådet säger, och som jag har skrivit i min interpellation, finns det många enskilda avlopp som orsakar utsläpp. Men när vi åtgärdar detta måste det ske i en sådan takt att enskilda hushåll inte kommer i kläm. Det ensamstående äldre paret som har haft en sommarstuga i hela sitt liv får inte drabbas så hårt av ett krav att de helt enkelt måste sälja sommarstugan. Ett par har nämligen väldigt svårt att få banklån. Även om de har fastigheten som säkerhet har de inte återbetalningsförmågan. Här skulle jag ändå vilja säga till regeringen att givet att landets kommuner har byggt på sig en enorm underhållsskuld på va-området – 800 miljarder – och att vi har kraftiga läckage i våra städer får man väl väga nyttan av var man lägger samhällets resurser och åtgärda de största problemen. Jag skulle vilja veta hur statsrådet ser på det. 29 (M): Det är viktigt att den enskilda personen känner att det finns en rättssäkerhet och en likvärdighet med det kommunala systemet. kan den enskilde åka på en avgift på låt oss säga 200 000 för att åtgärda ett avlopp som någon tjänsteman från miljöavdelningen har bestämt, trots att vi vet att det är svårt att testa en markbädd. Det är svårt att fastställa vilken reningsgrad en markbädds utlopp har. Vi vet att underhållsskulden på de kommunala ledningarna är 800 miljarder. Om man har tittat på hur rören frätts bort förstår man att det är väldigt stora belopp. Där vätskan ligger finns röret. Ovanpå finns det inte kvar. Det är bortfrätt . Jag vill göra ett starkt medskick: Vi kan inte kriga mot landsbygden. Vi måste ta hand om varje person. måste vara ett land där man kan bo i hela landet. Vi behöver stå upp för landsbygden på ett mer rättssäkert sätt. Jag vill fråga ministern om han vill fortsätta med det arbetet så att vi tar hand om alla våra invånare – även invånare på landsbygden. 30 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill börja med att absolut svara ja på den sista frågan. Självklart ska vi ta hand om alla våra medborgare, oavsett var de bor i hela vårt land. Vi ska också, vilket även riksdag har ställt sig bakom, ta hand om vår gemensamma miljö. Gör vi inte det vet vi att kostnaderna kommer att öka enormt kraftigt för enskilda medborgare runt om i vårt land, och för den delen i resten av vår värld. Vi vet redan att kostnaden för våra miljöproblem är enormt stor. Inte minst övergödningen skapar enorma kostnader och påverkar vår miljö och våra ekosystem, som vi är beroende av, väldigt kraftigt. Där tycker jag att det säger är rätt: Vi ska åtgärda de största problemen först. Det är också precis det vi gör när det gäller sanering. Även om tycker att just hans lilla miljöproblem som han har upptäckt är det viktigaste av allt är det väl bättre att våra myndigheter får avgöra vilket problem som är störst och göra insatserna där, men den uppfattningen delar uppenbarligen inte . När det gäller avlopp, som vi diskuterar här , är vår syn att det är så vi ska arbeta också här. De enskilda avloppen leder till stor miljöpåverkan. Man räknar med att fosfor kommer ut från enskilda avlopp. De kommunala reningsverken, till exempel, står för en mindre del, , och industrin för . Näst jordbruket är faktiskt de enskilda avloppen den största källan till övergödning och påverkan på vår miljö. I de internationella beslut som har ställt sig bakom, till exempel inom Östersjösamarbetet Helcom, finns det en fördelning av hur mycket varje enskilt land ska göra för att minska sin tillförsel av kväve och fosfor. har fortfarande långt kvar till målet för sin del av fosfortillförseln. Vi kommer inte att kunna göra det som vi har kommit överens om, vår del av arbetet, om vi inte också åtgärdar de enskilda avloppen. försöker ställa olika åtgärder för att minska miljöproblemen mot varandra. Regeringens ambition är att vi ska vidta alla åtgärder och ta alla steg som krävs för att minska vår miljöpåverkan i tillräcklig takt, så att vi faktiskt, på allvar, kan göra det som vi har en skyldighet att göra: att till våra barn och barnbarn lämna över en planet där vi har löst de stora miljöproblemen, där vi till exempel har fått hav och vattendrag i balans, rena hav som vi kan njuta av att både fiska i och bada i. Det är en situation som vi är långt ifrån. Där har vi ett ansvar att göra mer än vad som görs . Tyvärr ser vi också en utveckling där befintliga avlopp åldras och där avlopp som varit funktionella och lett till rening i tillräckligt hög takt tappar i funktion och inte längre uppfyller kraven i lagstiftningen för tillstånd. Det uppskattas att antalet sådana avlopp ökar mer än antalet anläggningar som kommunerna hinner ställa krav på eller som fastighetsägarna åtgärdar på eget initiativ. Detta är alltså inte ett problem som minskar, utan tvärtom ökar det i takt. Det är också någonting som jag tycker att vi som lagstiftare och ledande politiker har ett ansvar att ta på allvar. Vi måste hitta vägar för att göra mer. Det är också det som regeringen nu har stora ambitioner att göra. Vi har tillsatt en utredning som har kommit med förslag. tar vi de förslagen vidare och kommer att gå över till lagstiftning. Vi kommer att återkomma till med exakt vilka åtgärder regeringen avser att vidta. 31 (M): Varför lyfter jag kommunernas underhållsskuld? Jo, som VA-Fakta skriver i en krönika: ”Nästan alla svenskar har hört talas om de parasitutbrott som gjorde 47 000 personer sjuka i och . är det bara en av tio som är oroliga för att ett parasitutbrott ska drabba just deras kommun. Detta trots att i genomsnitt en kommun har så allvarliga problem att invånarna uppmanas koka sitt dricksvatten.” Så är det, fru talman, när det gäller politik. Man kan inte göra allt på en gång, även om man naturligtvis kan ha goda ambitioner. Man måste alltid börja med den fråga som är viktigast. Det är nog många som har enskilda avlopp som känner sig smått jagade av myndigheterna, trots att kommunerna – samhället, vi – har byggt upp en underhållsskuld på 800 miljarder som har gjort 47 000 människor sjuka i och när de utbrotten skedde. Det är därför jag varnar för att den underhållsskuld som har byggts upp i kommunerna, i det offentliga, kan få oerhört allvarliga konsekvenser, till exempel om det blir ett sådant utbrott här i som det blev i eller . Man kan undra hur det är möjligt att det har blivit så här. Ja, vi väljare har när vi väljer en förmåga att rösta på politikern som lovar nya ishallar i stället för att lova nya vattenledningar eller va-nät. Det förväntar man sig. Det är så fundamentalt att man förväntar sig det som en självklarhet. Jag vill tacka ministern för debatten. Jag hoppas att de som har sett den har hört att man kan prioritera den underhållsskuld på 800 miljarder som är uppbyggd och som måste åtgärdas. 32 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kan börja med att säga att jag delar bedömning att detta är ett stort problem. Det är en underhållsskuld som har byggts upp , under både moderatledda och socialdemokratiskt ledda regeringar. Jag hoppas att vi, eftersom är engagerad i frågan, kan ta gemensamma tag för att faktiskt minska den skulden. vill jag betona att också våra miljö- och klimatproblem är akuta. Vi är inne i en miljö- och klimatkris. Då behöver man som politiker ha förmåga att prioritera åtgärder för att minska också den krisen. Där borde vi också kunna vara överens om att man kan göra betydligt fler insatser för vår miljö om man prioriterar miljöfrågorna och om man satsar resurser för att också få en bättre miljö. Vi kan konstatera att och skiljer sig enormt mycket åt där. I ekonomiska politik skär man ned varje gång man har chansen på miljöpolitik och miljöåtgärder – oavsett om det gäller biologisk mångfald, åtgärder för att få en renare havsmiljö, sanering eller klimatinvesteringar. När man nu säger sig värna havsmiljön tycker jag att man skulle kunna följa upp det från moderat sida med att också satsa resurser, men så långt har man inte kommit än så . Jag välkomnar den här debatten. Jag tycker att det är bra att vi lyfter frågan kring hur avgörande det är för vår miljö att vi minskar utsläppen av fosfor. Vi kan konstatera att de enskilda avloppen är en stor källa till fosfor och därmed också till övergödning, algblomningar och förstörda miljöer som vi inte längre tycker om att fiska och simma i och njuta av som vi har gjort förut. Jag är övertygad om att svenska folket förväntar sig att vi som politiker tar vårt ansvar och gör det som krävs för att en gång för alla kunna lämna över en planet och en miljö till våra barn där vi har löst de stora miljöproblemen. Det är regeringens ingång i de här frågorna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:517 om andelen invandrare bland de som begår våldtäkt 33 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig varför invandrare är överrepresenterade bland våldtäktsmän och vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minska antalet våldtäkter. Vidare har frågat om regeringen avser att vidta några åtgärder för att åtgärda brister i informationsunderlaget i syfte att skapa bättre förutsättningar för kartläggning och brottsförebyggande arbete. Det viktiga för mig är att se till att bekämpa brotten och att ha verkningsfulla straff mot dem som begår dem. Detta gäller oavsett om personen är född i eller i något annat land. Regeringen har därför reformerat sexualbrottslagstiftningen, och har den strängaste lagstiftningen vi någonsin har haft. , Brå, har gjort en uppföljning som visar att den lagändringen har fått effekt. Antalet fällande domar ökade redan året efter det att lagändringarna trädde i kraft jämfört med året innan. Men det behövs ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att bland annat se över straffskalorna för sexualbrotten och lämna förslag på de förändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar. När någon som inte är svensk medborgare gör sig skyldig till allvarlig eller upprepad brottslighet i måste det finnas förutsättningar att besluta om utvisning. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott. Utredaren ska lämna förslag på hur man kan åstadkomma en skärpt reglering som innebär att det finns förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott och effektivisera verkställigheten av sådana utvisningsbeslut. Uppdraget ska redovisas . Det är viktigt med kunskap, och det finns ett stort behov av kunskap inom hela det kriminalpolitiska området. Regeringen har därför avsatt till ett nytt nationellt forskningsprogram om brottslighet. Brå är ansvarigt för den officiella kriminalstatistiken och verkar även för att ta fram fakta och sprida kunskap om brottslighet, brottsbekämpning och brottsförebyggande arbete. Tillgången till offentlig statistik och möjligheten för forskare att använda de uppgifter som ligger till grund för statistiken är god i . Forskare har möjligheter att samköra uppgifter från olika system och därmed från olika statistikansvariga myndigheter, som man har gjort i den aktuella studien. Genom Brås trygghetsundersökning och fördjupningsstudier om våldtäkter finns kunskap om vilka som utsätts för brott. Vi vet också, från Brås studier och från andra studier, att personer som befinner sig i socioekonomisk utsatthet löper större risk att begå brott och att utsättas för brottslighet. Faktorer som bristande arbetsmarknadsdeltagande, lägre inkomst, sämre skolresultat och osäkra boendeförhållanden kan påverka individers benägenhet att begå brott. Dessa faktorer bidrar till att utrikes födda personer är överrepresenterade i brott. Denna skeva fördelning av brottsligheten är inget som regeringen blundar för eller försöker dölja. Tvärtom har regeringen genomfört och fortsätter att genomföra ett stort antal åtgärder både för att minska segregationen och för att bekämpa brottsligheten. Vi ska fortsätta att bekämpa brotten och dess orsaker, och de som begår brott ska ställas till svars för sina handlingar. 34 (SD): För drygt en månad sedan publicerades en forskningsartikel med namnet Swedish rape offenders – a latent class analysis i . Artikeln bygger på det arbete som fyra forskare vid har gjort när de har studerat alla domar rörande våldtäkt och försök till våldtäkt där gärningsmännen var mellan . Totalt studerade man över 3 000 domar. Studiens syfte var att bidra till ett bättre kunskapsläge om våldtäktsmäns bakgrund för att förhoppningsvis kunna underlätta det brottsförebyggande arbetet. En av de saker man kom fram till i studien var att av dem som hade dömts var första eller andra generationens invandrare. Notera, fru talman, att denna tydliga överrepresentation återfanns utan att data korrigerades utifrån den berörda gruppens andel av populationen. Det säger sig självt att om man därutöver skulle ta hänsyn till första och andra generationens invandrares andel av den svenska populationen och korrigera siffrorna utefter det skulle överrepresentationen stiga och bli än mer påtaglig. Ansvarig professor för studien, , beskrev detta för Samnytt som ett bifynd i studien. Hon uttryckte sig så här: ”Invandrare var bara en variabel, och det blev ett ganska anmärkningsvärt fynd i och med det var många invandrare och utlandsfödda i den här gruppen.” Detta bifynd är kanske ingen överraskning för oss som har vågat påtala hur samhällsutvecklingen faktiskt ser ut trots att det funnits politiskt korrekta ambitioner att lägga locket på och dölja verkligheten. Exempelvis har det som bekant inte genomförts några relevanta offentliga studier på temat på . Den senaste rapporten från på området kom 2005, men redan då såg man att överrisken för utrikes födda att misstänkas för våldtäkt var fem gånger högre än för infödda svenskar. som ytterligare rapporter från Brå har lyst med sin frånvaro har andra försökt bidra till kunskapsläget. publicerade 2018 en granskning av alla som dömts för att ha deltagit i gruppvåldtäkter 2016 och 2017. Av de 43 män som hade dömts var det endast en som var född i med båda föräldrarna också födda här. De övriga 42 var första eller andra generationens invandrare. Även gjorde 2018 en kartläggning av våldtäktsdomar och utgick då från samtliga domar . I den kartläggningen framgick att av dem som dömts för våldtäkt och försök till våldtäkt var födda utomlands. När det kom till överfallsvåldtäkter ökade utlänningars överrepresentation, och då var födda i ett annat land. Det går inte att förneka eller förringa detta, och har misslyckats med att förklara det. Varför tror att invandrare är kraftigt överrepresenterade bland våldtäktsmän? 35 Justitie- och migrationsminister (S): När det gäller det faktum att försöker få det till att det här är någonting okänt, någonting som det inte forskas på och någonting som man inte har brytt sig om påstår jag motsatsen. Det här är något av det mest beforskade i kriminologin. Det finns mängder av underlag från hela världen, vill jag påstå, om just frågor som etnisk bakgrund, invandring och brott. Ja, invandrare är överrepresenterade i statistiken. Frågan man ska ställa sig är vad det säger om invandrare som grupp, det vill säga vilka slutsatser man ska dra om gruppen som sådan. Kan man utifrån brottsstatistiken dra slutsatser om hela invandrargruppen, vilket far efter? Nej, det kan man inte göra, påstår jag. Det förstår man om man vet hur liten den grupp är som begår dessa brott. Hur många av de utlandsfödda männen i döms för våldtäkt? I just den studien landar det på någon enstaka promille av den totala gruppen. Det är orimligt att den enstaka promillen ska få representera hela invandrargruppen. Det förstår nog de allra flesta, om de tänker efter. Men det är precis det som och andra främlingsfientliga politiker är ute efter. Det är precis så han vill att vi ska tänka; invandrare är kriminella, och de är farliga. Vi ska helst inte släppa in dem, och de som är här ska helst kastas ut. Det gäller inte bara männen. Också kvinnorna och barnen vill kasta ut. Ni har precis lanserat er idé om massdeportering av människor som kanske har varit här . Ni vill dra slutsatsen, utifrån att det gäller för någon enstaka promille av de utlandsfödda männen, att hela invandrargruppen är kriminell och farlig. Den slutsatsen kan man inte dra. Det är inte rimligt. Det förstår man också om man tar steget vidare. Vi får se om kan följa med i resonemanget . Det är nämligen inte den enda statistiken där invandrare sticker ut. Det finns också annan statistik där invandrare sticker ut. Invandrare är kraftigt överrepresenterade i brottsstatistiken, ja. Men de är också kraftigt överrepresenterade i gruppen vårdpersonal. Till exempel är av alla läkare födda i ett annat land, av alla undersköterskor är födda i ett annat land och av alla vårdbiträden är födda i ett annat land. Också där finns en kraftig överrepresentation. Det kan jämföras med andelen utlandsfödda generellt sett i , som ligger på . Det handlar alltså om av alla läkare, av alla undersköterskor och av alla vårdbiträden. Jag vill nu prova argumentation. När det gäller att dra slutsatser om invandrare är han väldigt snabb att baserat på någon promille av männen dra slutsatsen att de är särskilt brottsbenägna eller särskilt farliga. Men vilka slutsatser drar han då av det faktum att invandrare också är kraftigt överrepresenterade i till exempel vården? Är invandrare generellt sett särskilt omhändertagande? Är de särskilt omvårdande? Är de särskilt empatiska? Drar han de slutsatserna? Det ska bli intressant att höra vad han har att säga. För egen del spekulerar jag inte i vare sig det ena eller det andra. Jag har hand om brottsbekämpningsfrågorna. Min uppgift är att se till att den som begår brott ska lagföras för de brotten och att den som utsätts för brott ska få upprättelse. Det är precis därför vi har drivit fram de här stora straffrättsliga reformerna. Men för mig spelar det ingen roll om du är svart eller vit. Rättvisan ska gälla för alla. 36 (SD): Jag har på intet sätt i mitt tidigare inlägg gjort anspråk på att skuldbelägga hela gruppen invandrare. Jag tycker att det är problematiskt att det ofta slutar med att vi pratar om invandrare som ett stort kollektiv. Jag tror att är medveten om att står bakom en behovsanpassad arbetskraftsinvandring till . Men det blir märkligt när i en debatt som rör hans sakfrågor väljer att flytta över diskussionen till att handla om etniciteten på dem som jobbar inom vården. Det är inte det som vi är här för att diskutera . Vi är här för att diskutera hur vi kan säkerställa ett bättre brottsförebyggande arbete när det kommer till vålds- och sexualbrott. faller ofta tillbaka på att det viktiga för honom inte är vem som begår brotten. Han anklagar också ofta mig och mina partikollegor för att bara bry oss om brott som invandrare begår. Förutom att han då sänker debatten till dagisnivå förringar han även problemet. Jag bryr mig egentligen inte heller om vem som begår brott. Hela min ingång i kriminalpolitiken är att stå på offrens sida, stå upp för dem, straffa förövarna och agera för att förhindra att brott begås . Men för att förhindra att brott begås krävs det att vi har kännedom om vilka som begår brott . Därför är jag glad över forskningsartikeln från forskarna i som jag berörde i mitt förra inlägg. , docent i akutsjukvård och artikelns huvudförfattare, sa i en intervju med respektabla Riks att forskningsgruppen avser att fortsätta med studier på området. Han menar att denna rapport ökar kunskapsläget om vilka våldtäktsmännen är men att vidare studier behövs. Vi måste ta våldtäktspandemin på allvar. återfinns på plats sex i World Population Reviews data över länder med flest våldtäkter. De enda länderna i vilka det sker fler våldtäkter än i är enligt den statistiken som jag knappt kan uttala namnen på, likt , och . Det är inget trevligt sällskap. Därför blir jag frustrerad när förringar det underlag som jag nu har presenterat och i vilket det tydligt framgår att första och andra generationens invandrare är kraftigt överrepresenterade bland våldtäktsmän. Trots att det är tydligt klarlagt vägrar att konstatera att invandringen har utgjort en kulturell belastning på . I stället kommer han med förklaringar om invandrares bristande arbetsmarknadsdeltagande, lägre inkomst, dåliga betyg och osäkra boendeförhållanden. Tror på fullaste allvar att en i övrigt laglydig individ med sunda värderingar väljer att begå en våldtäkt för att lönen inte är tillfredsställande, för att man har blivit varslad eller för att man är missnöjd med sin hyresrätt? Om den tesen vore sann, varför är då inte fattiga svenska pensionärer överrepresenterade bland våldtäktsmännen? Varför deltar då inte fler trångbodda svenskar i gruppvåldtäkterna? Jag utesluter inte socioekonomiska faktorers påverkan, men måste komma upp med huvudet ur sanden, acceptera verkligheten och inse att det också finns en kulturell förklaring till delar av invandrares överrepresentation i våldtäktsstatistiken. 37 Justitie- och migrationsminister (S): Tydligare kan det väl inte bli? börjar med att säga att han inte vill skuldbelägga hela gruppen.