prot · H80969 · 2021-01-22 00:00:00 — Utöver att det riskerar att drabba den redan hårdast ansatta branschen ter det sig onekligen konstigt när regeringen återkommande påstår sig vilja minska smittspridningen. Varför har finansministern och regeringen över huvud taget valt att utreda denna fråga och skickat utredningsförslaget på remiss? 29 Finansminister (S): frågar sig om det har varit möjligt för någon att undgå vilket beckmörker den svenska besöksnäringen befinner sig i. Det är uppenbart ett parti som det helt har undgått, nämligen , som vill fördubbla restaurang- och hotellmomsen nu mitt under pågående pandemi. När vi ser hur tufft restaurangbranschen har det vill man alltså fördubbla momsen. Tajmningen kunde knappast vara sämre. pratar om symbolpolitik. Då kan vi påminna om att var det parti som ville stänga de svenska skolorna, vilket gjordes i många andra länder. Men där har de insett att det inte var så effektivt, och därför har andra länder sina skolor öppna under den andra smittvågen. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att begränsa smittspridningen och för att stötta företag, sjukvård och andra delar av samhället genom krisen. arbetar vi parallellt med åtgärder som vi kommer att behöva gå fram med efter krisen. Där har vi sagt att vi ska genomföra en grön skatteväxling . Exakt hur den ska utformas kommer vi naturligtvis att diskutera. Där finns flera olika förslag som är ute på remiss. Remissvaren bereds nu i , och sedan kommer vi att återkomma till exakt hur den gröna skatteväxlingen ska se ut. 30 (SD): Jag noterar att finansministern initialt helt bytte fokus och ämne för interpellationsdebatten. Gällande restaurangmomsen har sänkningen som gjorts dömts ut. Jag är övertygad om att själv har tillhört den skara som problematiserat densamma. Med det sagt tycker jag att man som politiker ska kunna vara självkritisk. Jag kan konstatera att tajmningen i vår höstbudgetmotion var allt annat än perfekt. Det hade varit klädsamt om finansministern hade kunnat göra densamma, det vill säga inse att den engångsskatt på plastartiklar som hon och regeringen väljer att gå vidare med är allt annat än optimal. Jag förstår dock att finansministern är i behov av att ta del av de remisssynpunkter som inkommit innan hon kan sätta ned foten definitivt. Därför, fru talman, tänker jag att vi kan gå igenom några av dessa tillsammans. Den branschförening som primärt riskerar att drabbas av förslaget, Visita, avstyrker införandet av den föreslagna skatten. I sitt remissvar betonar man bland annat följande:  Skatten stöder inte en övergång till en mer resurseffektiv och biobaserad cirkulär ekonomi.  Skatten leder inte till minskad nedskräpning.  Skatten leder till ökat matsvinn. Vidare lyfter man fram att det föreligger stora brister i underlaget till förslaget om skatt. Bland annat menar man att angivna alternativ till beskattade artiklar saknas, varför skatten blir enbart fiskal. Därutöver menar man att det föreligger stora brister i konsekvensutredningen. avstyrker förslaget trots att man återkommande uttrycker att man delar målet med skatten. Detta då man anser att utredningens förslag på skatt inte är ett ändamålsenligt styrmedel för att uppnå de angivna målen samt att skatten riskerar att leda till negativa effekter för sysselsättningen. avstyrker förslaget och skriver att man ”anser att engångsartikelutredningens betänkande inte överensstämmer med vår uppfattning om hur negativa miljöeffekter av engångsartiklar kan undvikas och därigenom anser vi att betänkandet bör utformas på ett annorlunda sätt”. avstyrker förslaget och skriver att ”NNR anser dessutom att det är tidsmässigt helt fel i nuvarande Coronakris att ytterligare öka företagens regelkostnader – direkt och indirekt – och det krävs snarare ett stopp mot denna typ av ökade kostnader för att underlätta för näringslivet att kunna återhämta sig”. uttrycker att man ”anser att skattens utformning med en hög skattenivå i förhållande till ett lågt varuvärde kan leda till skatteundandraganden. anser också att förslaget har en oklar effekt på miljö och resurseffektivitet.” Innovations- och kemiindustrierna i , , bagare konditorer, med flera avstyrker också förslaget, då de anser att det inte är ändamålsenligt – något som enligt mig står bortom rimligt tvivel. Mot bakgrund av denna breda kritik från remissinstanserna skulle jag vilja fråga finansministern om hon åtminstone kan överväga att överge detta förslag. 31 Finansminister (S): Ja, det är ju väldigt bra om nu backar från att det var rätt att ville fördubbla restaurangmomsen . Senast jag hörde deras partiledare uttala sig i den frågan var det dock med ett mycket långt försvar av detta som precis rätt åtgärd, så det ska bli intressant att följa interna debatt i den frågan. Om man inte längre har den finansieringen i sin budgetmotion ska det också bli intressant att höra vilka av de utgiftsökningar som föreslår som man skulle vilja ta bort. Den här skatten har, precis som alla andra skatter, varit ute på remiss. När remissvaren kommer in tittar vi naturligtvis på dem på . Det är därför man har förslag ute på remiss. När vi har gått igenom dem tittar vi också på hur vi ska genomföra hela den gröna skatteväxlingen. Om, hur och när vi går vidare är ännu inte beslutat utan bereds nu i , så det finns inget mer att säga om detta just . Däremot tycker jag att det är värt att komma ihåg en sak när vi pratar om den gröna skatteväxlingen. Jag får väldigt många frågor i om de skatter som höjs som en del av den gröna skatteväxlingen men inte lika många om de skatter som sänks. invånare fick en skattesänkning nu som en del av den gröna skatteväxlingen, så vi sänker också skatter som en del av detta. 32 (SD): Jag vågade yppa ett uns av självkritik, för jag tycker att man som politiker bör kunna diskutera ställningstaganden och föra intern och extern debatt om saker och ting. Det är uppenbart att finansministern är av en annan uppfattning. De utfästelser som regeringen och finansministern gjort avser man att printa, hacka in i sten och stå fast vid i all oändlighet. Jag tycker att det är en osund inställning. Jag förstår att finansministern inte i detalj kan redogöra för hur regeringen avser att fortskrida i arbetet med detta huvudlösa förslag. Jag förstår också att förslaget ryms i januariöverenskommelsen. Men det måste finnas utrymme även för politiker att avstå från att verkställa utfästelser när dessa visar sig vara skadliga och på intet sätt eftersträvansvärda. Allt annat vore att binda fast politiker vid deras sämsta förslag utifrån någon obskyr princip om att vi är felfria. Politiker är inte felfria. Socialdemokraterna är definitivt inte felfria, vilket stora delar av deras historia tydligt pekar på. Jag anser därför att det vore klädsamt av finansministern om hon åtminstone kunde med att kritisera förslaget, dess tajmning och dess utformning. När en bred mängd av remissinstanser på olika punkter slår ned på förslaget, säger att det inte kommer att ge önskad effekt och att det inte finns alternativa produkter att gå över till och dömer ut det utifrån olika synvinklar vore det klädsamt om ansvarig minister åtminstone i liten utsträckning kunde problematisera detsamma. I all välmening ber jag finansministern att överväga att skrota förslaget. Gör om och gör rätt! 33 Finansminister (S): Det är svårt att debattera när ens motdebattör säger att man har fastslagit något som man tvärtom svarat att man inte har fastslagit. Jag har sagt att om, hur och när vi går vidare med ett sådant förslag – om, hur och när vi går vidare – ännu inte är beslutat. Då är det svårt att hävda att jag står fast och vägrar lyssna på remissinstanser. Tvärtom är det precis det vi gör nu – vi sitter på och analyserar remissvaren. Det här gör det svårt, tycker jag, att debattera på ett i kammaren lämpligt sätt. säger att han har yppat ett uns av självkritik. Ja, det kanske är på sin plats givet att man har föreslagit att en av de branscher som är allra hårdast drabbade av pandemin ska få fördubblad moms. Det, om vi pratar tajmning, är ju svårslaget illa. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:266 om klädskattens effekter 34 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på klädskattens samhällsekonomiska effekter, specifikt de av socioekonomisk karaktär och de som påverkar jämställdheten, samt om jag vidtar några åtgärder inom mitt ansvarsområde i regeringen. Att få bort farliga kemikalier från vår vardag är högt prioriterat av regeringen, både för hälsans och för miljöns skull. Enligt januariavtalet ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Det ska även införas en skatt på farliga kemikalier i kläder och skor. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor kunde utformas. Syftet med skatten skulle vara att minska förekomsten av eller risken för exponering för och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från kläder och skor på ett kostnadseffektivt sätt. I utredningens betänkande finns en sedvanlig konsekvensanalys där de samhällsekonomiska effekterna bedöms, inklusive effekter för enskilda. I betänkandet bedöms skatten leda till betydande miljö- och hälsovinster. Utredningen bedömer att förslaget för en genomsnittlig konsument skulle medföra merkostnader på . Då kvinnor i genomsnitt köper mer kläder än män förväntas en något större del av skattebördan hamna på kvinnor, men förväntas en större del av hälsovinsterna komma kvinnor till del. Det kan tilläggas att på inkomstsidan har den gröna skatteväxlingen inneburit skattesänkningar för inkomsttagarna. Som jag har meddelat tidigare bereds remissvaren i . 35 (SD): I början av sitt svar säger finansministern: ”Att få bort farliga kemikalier från vår vardag är högt prioriterat av regeringen, både för hälsans och för miljöns skull.” Att det finns och har funnits farliga kemikalier i ett stort antal varor har man vetat . Själv höll jag föreläsningar om detta . De företag som jag jobbade inom var vaksamma, och det fanns även europeiska samarbeten. Det är svårt att förstå varför inget har gjorts tidigare. Varför har inte gränsvärden sänkts? Varför har inte produkter som är hälsofarliga förbjudits? Textilindustrin har också vetat detta länge, så av alla textilier och skor som säljs i landet innehåller inga skadliga kemikalier. Borde inte alla företag som eliminerat skadliga kemikalier belönas? Varför vidtas denna åtgärd nu? Varför inte ta ett helhetsgrepp? Detta gäller kläder och skor – varför ingår inte andra textilier, som gardiner, lakan och tyger på möbler? En del av de nanopartiklar som man hittar i havet kommer från kläder. Det beror på att kläder produceras av syntetmaterial, till exempel petflaskor. En studie från visar att plastartiklar i vattnet kan fastna i fiskars hjärnor och orsaka hjärnskador som sannolikt leder till rubbat beteende. Trots detta har problemet inte åtgärdats. Varför skattebelägga alla kläder och skor, vilket medför stora administrativa kostnader och kostnader för testning? Alla företag som säljer kläder ska beskattas för att mot bevis få tillbaka . En vara som köps i skulle beskattas, men tar jag samma vara från slipper jag skatten, menar . Varför vill man snedvrida konkurrensen och ge , som är ett litet, exportberoende land, nackdelar? Jag vill, fru talman, ställa följande fråga: Varför kan inte EU:s Reachlagstiftning inväntas, så att farliga kemikalier kan regleras för alla länder ? 36 Finansminister (S): Som jag berättade i svaret har vi haft en utredning som har tittat på denna skatt och kommit med ett förslag. Förslaget har lämnats till en lång rad remissinstanser. Anledningen till att vi har ett remissförfarande är dels att det är ett krav enligt grundlagen att regeringen ska bereda ärenden, dels, självklart, att vi vill höra vad de olika remissinstanserna har för synpunkter på förslaget. Det är bra att vi har fått in många synpunkter, och vi sitter nu och tittar på dem på för att se vad det finns för invändningar och synpunkter på förslaget, eller förslag till en bättre utformning av en sådan här skatt. När regeringen är färdig med det arbetet kommer vi att kunna återkomma till med hur vi ser på klädskatten. idé om beskattning av även lakan, handdukar och andra textilier är förstås ett förslag som jag kan ta med mig till för att se om det skulle vara en möjlig utvidgning av någon form av skatt på textilier. Vad gäller EU:s Reach är det alltid en avvägning hur man ska miljöstyra. En del ämnen är så farliga att de ska förbjudas helt, medan andra ämnen ska regleras. styr man också när det gäller miljö och klimat med beskattning. Det handlar om att för varje farligt ämne eller utsläpp göra en bedömning av vilken åtgärd eller vilken mix av åtgärder som är mest effektiv. 37 (SD): Jag tackar för svaret. Enligt utredningen skulle merkostnaden per person på grund av skatten bli i snitt , det vill säga kläder . Sannolikt kostar det barnfamiljer mycket mer. En utredning från visar att kläder till ett barn kostar . För barn mellan fyra och är kostnaden . Det är alltså betydligt mer än de . Det kan vara stor skillnad på skatten i procent mellan olika varor. För en vara för som väger ett kilo blir skatten , det vill säga . För en vara för som väger ett kilo blir skatten , alltså försumbar. Man kan anta att småbarnsföräldrar inte alltid har råd att köpa overaller för utan kanske väljer billigare alternativ, vilket medför att skatten i procent av varans kostnad blir högre. För att göra produkter billigare kan man börja laborera med tunnare material, vilket i sin tur medför en snabbare förbrukning. Det i sin tur gynnar inte en cirkulär ekonomi. Det är självklart bättre att en produkt kan användas fler gånger. Därför vill jag ställa följande frågor: Varför inför man en skatt i ett format som utmanar dem som redan har det knappt, en socioekonomiskt svag grupp? Varför beräknas skatten på antalet kilo? Strävar man inte efter att utjämna ekonomiska klyftor? 38 Finansminister (S): Jag vill återigen understryka att denna skatt alltså ännu inte är införd eller beslutad. Den har varit på remiss, och vi sitter just nu på och bereder dessa ärenden. Jag tror att det är viktigt att utgå från fakta när vi debatterar här i kammaren. Om man skulle införa en sådan här skatt finns på andra sidan också den gröna skatteväxlingen, som skatten i så fall skulle vara en del av. Då finns också en skattesänkning. Utredningen har beräknat att det skulle kosta per person och år – vi kan säga att det är tre eller fyra gånger mer för en barnfamilj, det vill säga . En person med en inkomst på , det vill säga en månadslön på knappt 20 000, får då med den gröna skatteväxlingen en skattesänkning på . Bor man i stödområde A eller B, alltså norrut och i mer glesbefolkade delar av landet, får man en skattesänkning på – bara så att saker kan sättas i sitt sammanhang. 39 (SD): Jag tackar för svaret. Man räknar med att många små företag kommer att försvinna då de inte kommer att kunna bära bördan i form av administration och testning. Detta medför att 700 personer, enligt utredningen, eller 900 personer, enligt , främst kvinnor, förlorar jobbet då försäljningen inom av kläder och skor antas minska när skatten införs. Men chanserna att få ett nytt arbete i branschen bedöms av utredningen vara goda för dem vars anställning upphör. Hur kan chanserna vara goda när försäljningen minskar? För vilken åldersgrupp är de goda? Kan det inte bli mycket svårare speciellt för äldre kvinnor? Eftersom kvinnor i snitt köper mer kläder än män förväntas en större del, inte en ”något större del”, som sägs i svaret, av skattebördan hamna på kvinnor. förväntas en större del av hälsovinsterna komma kvinnor till del. Detta låter cyniskt. Använder inte män kläder och skor? Kvinnor har av männens livsinkomst. Varför ska de explicit skadas genom förlust av arbetsplats och för att de köper mer kläder? Jag ställer därför denna fråga: På vilket sätt menar ministern att klädskatten bidrar till ökad jämlikhet? Eller saknas det relevans när det gäller jämställdhet här? Annars är det väl egentligen regeringens målsättning att åstadkomma större jämlikhet mellan könen? 40 Finansminister (S): Jag skulle gissa att anledningen till att utredningen menar att kvinnor exponeras mer för farliga kemikalier är att kvinnor handlar mer kläder, kanske oftare byter kläder och ofta har nya kläder på sig. Därmed exponeras de mer för farliga kemikalier. Den utveckling vi nu ser inom klädbranschen handlar dock om ökad återanvändning. Vi ser att vanliga butiker mer och mer säljer egna plagg som har varit brukade och sedan säljs igen. Det är en väldigt positiv utveckling. Vi ser också att det blir fler och fler secondhandbutiker av olika slag. Det är något som är bra för miljön och som också kan gagna kvinnors hälsa. Regeringen har en väldigt aktiv jämställdhetsagenda. Jag har som finansminister arbetat med vad vi kallar jämställdhetsbudgetering, alltså att man har med sig jämställdhetstanken medan man arbetar fram de olika förslagen. Det är något som jag själv brinner för och tycker är viktigt. Jämställdhet är ett sätt att skapa ett bättre samhälle för både kvinnor och män, och det är också bra för ekonomin. Jag tycker att det är trevligt att från tar upp detta. Men jag blev bekymrad när jag hörde säga att han hellre ser Trump än som president, för han är så intresserad av Trumps högerkonservativa politik. Det är en sak som är tydlig: Trump har inte varit bra för jämställdheten eller för kvinnorna i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:273 om ordning i folkbokföringen 41 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att återskapa ordning i folkbokföringen. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen om att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra folkbokföringsbrottet, som togs bort av alliansregeringen. Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Myndigheten har möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra besök för att kontrollera en persons bosättning. Regeringen har även stärkt möjligheter att bekämpa brott som har en koppling till användandet av falska eller manipulerade handlingar. Detta har vi bland annat gjort genom att brottsbekämpande verksamhet har utökats till att även omfatta utredningar av olovlig identitetsanvändning, urkundsförfalskning och osant intygande i de fall gärningen avser uppgift eller handling i ärende hos . Vidare har fått bättre förutsättningar för ett effektivt och ändamålsenligt informationsutbyte mellan bland annat folkbokföringsverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. har också remitterat en promemoria i vilken bland annat föreslås en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig. Ärendet bereds nu inom . Därutöver har regeringen tillsatt en statlig utredning som ska redovisa åtgärder för att minska fel i folkbokföringen. Avslutningsvis vill jag även nämna att regeringen under föregående år beslutade om två uppdrag för att motarbeta felaktig folkbokföring. Regeringens budskap är tydligt: Det ska vara ordning och reda i folkbokföringen. 42 (SD): Tack, finansministern, för svaret! Folkbokföringen är ju, som de flesta känner till, avsedd att tillgodose samhällets behov av basuppgifter om befolkningen i . Registren är till för att visa var någonstans i landet en person ska beskattas, och var personen har rätt att rösta, och de fungerar även som underlag för utbetalningar från välfärdssystemet och som underlag för samhällsplanering. publicerade en granskningsrapport , där man konstaterade att ett av problemen med folkbokföringen är minskat incitament att rapportera in korrekta uppgifter till , bland annat på grund av problem på bostadsmarknaden. Andra skäl till felaktigheter i folkbokföringen är flyttningar till respektive från . konstaterar att det saknas kunskap om hur omfattande folkbokföringsfelen är, trots att regeringen har begärt att ska göra en bedömning av hur kvaliteten i folkbokföringen ser ut. slutsats är att kvalitetsarbete inte bedrivs på ett effektivt sätt. har uppskattat att cirka 200 000 personer är felaktigt folkbokförda i , men man medger också att det verkliga antalet kan vara mycket högre än så. Ingen vet säkert. Vi har sett exempel på hur felaktig folkbokföring utnyttjas för välfärdsbedrägerier och för att illegala migranter som inte har rätt att vistas i ska kunna hålla sig undan. Vi har sett exempel på hur personer helt plötsligt fått en inneboende som bara skrivit sig på någon annans adress utan dennes vetskap. Det upplevs som ytterst obehagligt för den som drabbas, och det kan även få negativa praktiska konsekvenser i vissa fall, till exempel uteblivna bidrag av olika slag. Det finns exempel på att dussintals och ibland hundratals personer är folkbokförda på samma adress. Det förekommer att den som uppbär bidrag felaktigt anger som sin adress men bor utomlands utan myndigheternas vetskap. Med tanke på det svar jag fick kan det vid första anblicken se hoppingivande ut att regeringens målsättning är att det ska bli ordning och reda i folkbokföringen. Men dessvärre har alltför länge bedrivit en politik som gör att vi förlorar minst lika mycket i andra ändan. Den okontrollerade massinvandringen har lett till att stora mängder människor befinner sig i illegalt. Ingen vet vilka de är, ingen vet var de befinner sig och ingen vet vad de gör. Regeringens politik har grundat sig på uttalanden som ”Mitt bygger inte murar”, vilket har resulterat i problem som ”vi inte såg komma”. Jag vill därför fråga finansministern om regeringen tänker börja ta invandringens negativa konsekvenser för folkbokföringen på allvar eller om man tänker fortsätta att öka problemet i ena änden och tvingas reparera i den andra? 43 Finansminister (S): Jag ska kanske börja med ett litet klargörande. Folkbokförd i är man om man bor i , alltså befinner sig här varaktigt. Om man är här kan man få ett samordningsnummer. Befinner man sig illegalt i är man ju inte folkbokförd. Som jag sa i svaret har regeringen , sedan vi tillträdde, arbetat för att komma till rätta med detta problem. Vi behöver ordning och reda i folkbokföringen eftersom den ligger till grund för väldigt många andra myndigheters beslut. Det handlar till exempel om utbetalningar av olika former av försäkringar och stöd. För att minska de felaktiga utbetalningarna är det grundläggande att finns en korrekt folkbokföring. Därför har vi jobbat med att stärka både de rättsliga verktyg som har – att återinföra folkbokföringsbrottet har varit viktigt – och de verktyg som har internt. Vi har också tittat på, och kommer förhoppningsvis att gå vidare med, förslag om bättre informationsutbyte också mellan myndigheterna. Därutöver har vi utökat resurserna till just för att arbeta mer aktivt med folkbokföringen. Det handlar om 45 miljoner för . får man 43 miljoner, och sedan kommer anslagen att höjas permanent. Jag delar helt uppfattningen att det är ett problem att folkbokföringen inte är helt korrekt och att vi måste vidta ytterligare åtgärder för att stärka den. Vi har alltså jobbat för att förbättra arbetet. Vi har också remitterat ett förslag som vi nu bereder i . Därutöver kommer den större att lämna förslag . Den utredningen tar ett större grepp på folkbokföringen.