prot · H809109 · 2021-04-16 00:00:00 — I det läget sa vi därför att om ni går ut skolan, håller er i skinnet och inte begår några brott och om ni etablerar er på arbetsmarknaden får ni möjlighet att stanna i . Ni får en möjlighet att arbeta er in i . går de flesta av de här ungdomarna fortfarande i skolan. Det är inte heller 55 som har fått uppehållstillstånd på den här grunden längre, utan den senaste siffran är faktiskt 226. De allra flesta är fortfarande i skolan, så vi får se hur det går för dem allteftersom de kommer ut från skolan. Till följd av att det har blivit sämre på grund av pandemin finns det skäl, tycker jag, för att också ge dem för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det är bakgrunden till det förslag som vi lade fram till i går. 11 (M): Jag uppskattar ministerns engagemang för dessa frågor. Det är ingen tvekan om att ministern har varit just engagerad och närvarande. Det är i hur vi bedriver en human flykting- och migrationspolitik som vi skiljer oss åt. Ministern säger att det går ganska bra för många av dessa ungdomar ute på våra skolor. Nja, den bilden delar jag inte fullt ut. Jag skulle vilja ta med statsrådet ut i verkligheten på flera av de skolor som fick i uppgift att arbeta med just de ungdomar som gymnasielagen träffar. Jag tror inte att ministern har befunnit sig lika mycket där som jag har. Jag var en av dem som arbetade på ett mottagningsgymnasium 2015. Vi som väljer läraryrket brinner för att arbeta med unga. Vi brinner för att undervisa och tycker om att arbeta med människor från olika kulturer, bakgrunder och samhällsklasser. Jag och mina kollegor som arbetade på en av de största skolorna möttes av en till synes energisk och pigg grupp ungdomar från andra länder. fick vi dock lära oss att de var oroliga, splittrade och trasiga. Att behöva se och vara en del av oförmåga att möta upp detta enorma behov av stöd gjorde en minst sagt uppgiven. Jag skulle vilja läsa upp några helt autentiska förfrågningar som jag fick , och jag tycker att var och en pekar på uppenbara brister i vårt sätt att ta hand om de här unga människorna. Här kommer den första: Jag har ingenstans att bo. Han som jag bor hos nu och är placerad hos dricker mycket alkohol, och jag är rädd. En annan säger: Jag har mardrömmar. Jag ser om och om igen hur min pappa blir skjuten och har därför svårt att komma till skolan på ett tag. En tredje säger: Jag vill inte ha min sjal, men de andra fryser ut mig när jag pratar om det. Vem kan jag vända mig till? Någon sa: Jag kan inte komma på matematiklektionen , för jag behöver be. Eller: Varför betalar du inte ut CSN? Jag har ju sagt att jag kommer tillbaka från . Hur tror ministern att de här eleverna eller elever som har liknande problematik – de är och har varit många – ska kunna studera och fokusera? Hur ska de kunna integrera sig när de inte får det stöd som de behöver? Jag menar att gymnasielagen är en ofullständig lag. Den tar inte ett helhetsansvar. Många elever droppade in under pågående termin, rakt in i skolbänken utan förberedande introduktion. Är det humant? Väl på plats var bristen på viktiga stödfunktioner uppenbar. Jag har nämnt några redan; andra är studiehandledare, psykologer, kuratorer och sjuksköterskor. På en del platser var de inte tillgängliga alls. Är det humant? Det fanns ingen plan för vad dessa ungdomar skulle göra på lov och . En del kom in i skolan i slutet av vårterminen och hade ett långt sommarlov framför sig. Det innebar många ineffektiva veckor där de inte kunde lära sig svenska i samma utsträckning. De hade heller inte rätt till CSN, som för många var den enda inkomsten. Är det humant? Det fanns ingen plan för boende. Lärar- och kompetensbristen var stor, vilket innebär stor kvalitetsvariation ute på skolorna. Jag undrar om detta är den humana politik som ministern ville att skulle stå för. 12 Justitie- och migrationsminister (S): står här och försöker ge intryck av att hon bryr sig om de här ungdomarna och att det ska gå bra för dem. Sanningen är ju att hon vill kasta ut dem. Sanningen är att det är det som står för. Ni vill inte ha någon gymnasielag. Ni ville se till att när de här ungdomarna hade väntat , även om de kom , så skulle de inte få någon andra chans, utan då skulle de deporteras till . Den linjen står ju fast vid. Även nu när vi går till och säger att pandemin har gjort det svårare för de här ungdomarna att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att vi därför skulle vilja att de ska ha på sig att skaffa ett jobb i stället så att det blir lite lättare för dem att klara sig går emot och ska försöka samla en majoritet här i för att stoppa det. Min fråga till är därför: Tror hon att de ungdomar som hon har mött och som har haft den här oron blir mer eller mindre oroliga över utsikterna att deporteras till ? Det är ju det står för och ingenting annat. Vi hade att möta en situation 2015 då det kom väldigt många ensamkommande på en och samma gång. Ungefär en tredjedel av alla ensamkommande som kom till EU kom till . Det var naturligtvis en helt ohållbar situation, och det var därför vi införde åtstramningarna med den tillfälliga lagen, gränskontrollerna och id-kontrollerna, som som sagt var inte orkade rösta för utan tvärtom lade ned sina röster kring. Vi hade alltså att hantera en situation då vi hade fått väldigt många . Jag vågar alltså påstå att de allra flesta som fick sina uppehållstillstånd då är på väg ut i det svenska samhället. Det går bra för dem, och det går bra även för dem som inte har fått uppehållstillstånd i grunden men som sedan fick en chans med den nya gymnasielagen. Jag påstår att det finns en väldigt stark motivation och drivkraft även hos dem, och det är därför som vi säger: Alright, ni får en chans till att jobba er in i det svenska samhället. Gå ut skolan, begå inga brott, etablera er på arbetsmarknaden – då kommer ni att kunna få stanna. Det är vårt alternativ. alternativ är i stället att varenda en av dessa unga människor ska deporteras till och inte ha några fler chanser. Det är precis det som faktiskt förespråkar. Jag har själv tre barn i skolan, så jag vill påstå att jag har nära kontakt med skolan. säger att det här har inneburit en stor belastning på skolan. Det gjorde det inledningsvis när det kom så många 2015 och 2016. Men den grupp som vi talar om påstår jag inte är en särskilt stor belastning eller utmaning för skolan. Den grupp som vi pratar om , dem som gymnasielagen gäller för, rör sig om ungefär 4 700 ungdomar som har tillfälliga uppehållstillstånd på den här grunden. Så har vi ytterligare 2 000 som är öppna ärenden. Låt oss säga att det rör sig om mellan 6 000 och 7 000 ungdomar. Hur många ungdomar går i svenska skolor? Om vi räknar åldersgruppen 15–, fem årskullar, och varje årskull är ungefär 100 000, är det alltså ungefär en halv miljon totalt sett. Vi pratar alltså om en grupp på ungefär lite av alla barn och ungdomar som går i svenska skolor i den åldersgruppen. Sedan kan man försöka utmåla just den gruppen som en stor belastning för den svenska skolan. Jag påstår att det inte är så. Däremot finns ofta en retorik från en del håll där man vill göra dessa ungdomar skyldiga till alla sorters problem som finns i det svenska samhället. Det vänder jag mig emot, men detta kan vi också klara av. 13 (M): Nej, det är inte så att vill slänga ut alla. Det vi pratar om, och står för, är en tydlig integrations- och migrationspolitik. Gymnasielagen är otydlig. Signalen ut är att vi är generösa, att vi omprövar och att vi inte står för det vi säger från början. Det är en otydlighet som gör att människor hamnar mellan stolarna. hanterade flyktingkrisen helt annorlunda än våra grannländer och övriga länder i . Kritiken har varit stor, och jag tycker att ministern ska ta den på allvar. ska hjälpa – och det tycker också . Men det är naivt att ta emot fler än vad man helhjärtat och fullt ut, socialt, ekonomiskt, kan utbilda och integrera. Asyl- och integrationspolitik måste som sagt ske under ordnade former med fokus på långsiktighet och trovärdighet. Regeringens agerande visar på ett naivt och orealistiskt synsätt på mottagande och integration, som redan har fått konsekvenser och kommer att fortsätta att ha långtgående konsekvenser. Det gäller framför allt för individerna och även för samhället. Att ministern fortfarande inte är självkritisk tycker jag pekar på att regeringen inte är förmögen att se verkligheten. De blundar för ineffektivitet och det signalvärde som deras politik medför. Jag skulle vilja avsluta med det som ofta säger, nämligen att vi ska ta ett delansvar för en trasig värld, men vi måste också helt och fullt ut ta ansvar för de individer som vi tar hit. Det är beklagligt att regeringen inte instämmer i det. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Det här är uppochnedvända världen. känner man sig som . Bakgrunden till att hamnade i denna situation 2014–2015 var ju att den moderatledda regeringen drev in i flyktingkrisen. Den dåvarande moderatledda regeringen drev fram den mest generösa asylpolitiken i hela EU, vilket då innebar att fler sökte sig till . Sedan tillträdde vi 2014, och vi fick ta hand om flyktingkrisen . Då kom det så många som vi inte längre kunde hantera. Hur gjorde vi då? Jo, då stramade vi åt med gränskontroller, id-kontroller och den tillfälliga lagen. Jo, ni satt här och lade ned era röster och orkade inte ens rösta för id-kontroller. Ni är ingenting att hålla i handen när det verkligen blåser och är kris. Så svänger och lägger sig längst ut på högerkanten tillsammans med , bort från allt som över huvud taget har yttrat i debatterna, och man intar i stället en helt annan linje därför att man känner att det är dit vinden blåser. Så börjar man nu angripa oss från andra hållet, det vill säga man angriper oss för att vi inte är så strama som vill vara. I nästa andetag säger att hon bryr sig om ungdomarna när hon i själva verket bara vill kasta ut dem. Det är den praktiska innebörden i att gå emot gymnasielagen och dessutom inte vara med på att justera gymnasielagen på ett sådant sätt att ungdomarna kan få en verklig chans att etablera sig i . Nej, har ständigt kastat sig hit och dit i debatten, och ibland tycker jag att det är som bör idka lite självkritik över hur man har agerat. är vi i ett läge då vi har det lägsta antalet asylsökande och det lägsta antalet ensamkommande ungdomar , och vi har återskapat den kontroll över migrationspolitiken som man tappade under framför allt den moderatledda regeringens år. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:613 om marknadshyror 15 Justitie- och migrationsminister (S): Amineh Kakabaveh har ställt frågor till mig angående hur regeringen beaktat att införandet av marknadshyror kan medföra försämringar för vissa grupper, om vi kan lova att fri hyressättning inte utvidgas till hela hyresmarknaden och hur vi kan garantera kvinnors och lågavlönades behov av hyresrätter. Regeringen för en aktiv bostadspolitik med utgångspunkt i att en bostad är en rättighet för alla. Sedan regeringen tillträdde 2014 har bostadsbyggandet ökat kraftigt. färdigställdes det fler bostäder än 2014. Det beror bland annat på regeringens investeringsstöd. 45 000 bostäder har beviljats investeringsstöd – bostäder med lägre hyra som förmedlas med rimliga krav på den sökandes ekonomi. Regeringen har också tillsatt en utredning för att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. I enlighet med januariavtalet har regeringen tillsatt en utredning om fri hyressättning vid nyproduktion. Utredningen omfattar endast de lägenheter som nyproduceras, vilket är av det totala antalet lägenheter. Det är inte aktuellt att låta reformen omfatta befintliga bostadslägenheter. Det är viktigt att inte äventyra tryggheten för dagens hyresgäster. I utredningens uppdrag ingår att analysera vilken betydelse förslagen har för det framtida beståndet av hyresrätter och för samhället i övrigt. Det ska bland annat belysas vilka effekter förslagen har för hyresgäster och bostadssökande och vilka konsekvenser förslagen kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män. Jag vill inte föregripa utredningens resultat, men det är viktigt att poängtera att det endast handlar om nyproducerade hyresrätter och alltså inte befintligt bestånd. 16 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag tackar för ett tydligt svar. Vi är överens om att investeringsstödet har varit nödvändigt och egentligen borde ökas. Men tendensen är att bostadspolitiken tyvärr har fjärmat sig från att bostaden är en rättighet för alla. Jag beskriver detta i min interpellation. Det är sant att utredningen bara ska behandla effekterna av marknadshyror i nyproduktionen, men det finns starka krafter som ser detta som det första steget mot en mer fri hyressättning. Se bara på hur har agerat. Det är bra att vi är överens om att hellre återgå till en social bostadspolitik än att fortsätta att följa marknaden och fastighetsägarna, särskilt i när bristsituationen kommer att bestå . Rätten till en bostad till en rimlig kostnad är inskriven såväl i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna som i vår grundlag. Denna rätt innebär att det allmänna har ett ansvar både för bostadsförsörjningen och för bostadsmarknaden. Historiskt har detta ansvar utövats av och regeringen. Jag vill påpeka att hyressättningen, hyresregleringen, miljonprogramsområdena, allmännyttan och bruksvärdessystemet har varit politikens ansvar. finns dock inte mycket kvar av detta ansvarsutövande. Den sociala bostadspolitiken är nästan bara ett minne blott. Allmännyttiga hyresrätter har i stor omfattning omvandlats, inte minst i , till marknadsstyrda bostadsrätter. Det gäller likaså bostadsförsörjningen. Många med mig är oroliga för att marknadshyror i nyproduktionen är ett första steg till att införa marknadshyror för hela beståndet. Det har faktiskt skett i till exempel . Alla borgerliga partier har på olika sätt uttryckt stöd för marknadshyror. Skillnaden mellan ägt boende och hyresrätten är redan stor, och den blir ännu större. Man betalar 3 000 mer för att bo i en hyresrätt jämfört med att bo i en bostadsrätt. Ränteavdragen för ägt boende uppgår till 30 miljarder, och investeringsstödet för nyproduktion med målsättningen att pressa hyrorna uppgår till drygt 2 miljarder. Det är en enorm orättvisa eftersom de 30 miljarderna nästan uteslutande går till människor med god ekonomi medan investeringsstödet ska bidra till pressade hyror för människor med låga inkomster, till exempel kvinnor, fattigpensionärer och de med behov av skyddat boende – människor som faktiskt inte har råd att bo i dyra bostäder eller att köpa sig en bostad. Jag vill fråga statsrådet igen: Kan statsrådet garantera att det inte kommer att bli social housing, där man bygger dåliga bostäder till fattiga människor, och att marknadshyra bara gäller hyresrätter i nyproduktion? Det är viktigt att få veta det och att vi är överens om det. 17 Justitie- och migrationsminister (S): Först av allt vill jag klargöra detta: Det finns inga planer på att införa marknadshyror för det befintliga hyresbeståndet. Det ska ingen behöva vara orolig för. Det kommer vi socialdemokrater aldrig att acceptera. Vi står för en social bostadspolitik, och det kommer vi alltid att göra. Det vill jag verkligen ha sagt och stryka under i den här debatten. Vad vi talar om här är fri hyressättning för nyproducerade lägenheter och då bara inledningsvis. Sedan ska också de hyrorna antingen förhandlas eller styras enligt en tariff. Det är ju det som januariavtalet säger. Det omfattar som sagt ett system för nyproducerade lägenheter. Vi diskuterar just nu hur ett sådant system ska se ut. Det måste skydda konsumenträtten och hyresgästernas rättigheter. Man ska veta att nyproduktion utgör av det totala beståndet, så det är en liten del vi talar om när det gäller nyproducerade lägenheter. Jag erkänner gärna att det här var en eftergift för oss socialdemokrater, en kompromiss i det stora avtal som vi gjorde med de andra januaripartierna. Den är inte så stor, den här eftergiften, som det ibland låter som i den offentliga debatten. Det är inget systemskifte, men det är en eftergift. Så är det. Varför gjorde vi då den? Jo, det enkla och korta svaret på det är: för att kunna behålla och utveckla en av de allra viktigaste delarna i svensk bostadspolitik, nämligen den statliga mångmiljardsatsning på bostadsbyggande som är investeringsstödet. Investeringsstödet inrättades under förra mandatperioden och har, påstår jag, haft helt avgörande betydelse för att få upp bostadsbyggandet. Det har också varit mycket framgångsrikt. Sammanlagt har vi gått in med i investeringsstöd under vår regeringstid för att kunna bygga mer än 46 000 hyreslägenheter till en hyra som ligger avsevärt lägre än vanligt – lägre än nyproducerade lägenheter som inte byggs med det här stödet. Det här har varit avgörande för att få upp bostadsbyggandet. Vi har nästan fördubblat bostadsbyggandet sedan vi tillträdde. Vi är nu uppe i över 50 000 nya bostäder , och ungefär hälften av dem är hyresrätter. Man kan se tillbaka på statistiken. Amineh Kakabaveh säger att en del av hyresrätterna har sålts ut av borgerliga kommunledningar , och så är det ju. Så fort borgerligheten kommer till makten i en kommun börjar man titta på vilken allmännytta man kan sälja ut, vilka bostäder man kan sälja ut. Det är vi naturligtvis helt emot. Men jag vill påpeka att vi nu bygger fler hyresrätter än vi har gjort på , så investeringsstödet har medfört att vi faktiskt bygger många fler hyresrätter . Amineh Kakabaveh säger att investeringsstödet är bra men bör ökas. Ja, det är precis det vi gör . låg investeringsstödet på 2,1 miljarder. ligger det på 3 miljarder , så vi ökar investeringsstödet. Dessutom lägger vi till ett krav på att en åttondel av alla lägenheter som byggs med det här stödet ska gå till kommunerna för att kunna förmedlas till unga och till boende i en särskilt utsatt situation, så vi använder också investeringsstödet för att styra på ett socialt sätt. Vi har nästan fördubblat byggandet . Vi bygger fler hyresrätter än på . De hyresrätter som byggs med det här stödet har lägre hyra än andra, lägre hyra, och vi använder stödet aktivt för att bygga för särskilt utsatta hushåll. är den parlamentariska situationen sådan att om vi inte hade haft januariavtalet, då hade det här investeringsstödet varit avskaffat. Det är tack vare januariavtalet som vi har den möjligheten att stödja bostadsbyggandet så som vi nu gör. 18 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack så mycket för ett tydligt svar, statsrådet ! Det är ju ärligt att säga att det här är en eftergift för Socialdemokraterna. Det är faktiskt mer än sorgligt att just bostadspolitiken kommer i kläm. Ministern säger att det är en enda procent, men som han själv pekade på är det ofta så att så fort det blir borgerligt styre ser man det som lukrativt att öppna för marknadsstyrd bostadspolitik. Det är det som är farligt. Förra och förrförra mandatperioden var jag bostadspolitisk talesperson för . Jag kommer ihåg att vi redan då behövde 200 000 bostäder, varav mer än hälften skulle vara hyresrätter. Det är klart att det byggs , men det räcker inte för att täcka det skriande behov vi har. Jag möter väldigt många kvinnor som är utsatta, som faktiskt är våldsutsatta. De frågar mig: ”Var ska vi bo med våra barn, Amineh?” Inte ens på kvinnojourerna finns det möjlighet om man till exempel är mamma med flera barn. Om man är en ensamstående förälder, en fattig kvinna eller en fattig pensionär – oftast en kvinna, för majoriteten är kvinnor – är det svårt att få en bostad till rimlig hyra. Jag menar att 3 miljarder i investeringsstöd i förhållande till 30 miljarder i ränteavdrag är en oerhörd skillnad. Jag tror att ministern håller med mig om att man borde fasa ut ränteavdragen till förmån för att satsa på bra bostäder, då en majoritet av svenska folket faktiskt inte har råd att bo i de dyra bostäderna i de rika områdena. Ja, det byggs många hyresrätter, men det är väldigt få procent som byggs med investeringsstöd. Resten byggs i fina områden där det är omöjligt för en vanlig människa med en inkomst att betala hyran. Jag hoppas och tror att ministern håller med mig om att de 30 miljarderna i ränteavdrag är helt enkelt inte för de människor som vi talar om här. De är för dem som redan har tjock plånbok, och det är också de som för den här politiken. Det är skattemedel från medborgarna som fördelas så orättvist att det kostar 3 000 mer att bo i en hyresrätt än att bo i en bostadsrätt. Jag är glad för att Socialdemokraterna inte kommer att gå med på något mer än marknadshyror i nyproduktion, men jag hoppas att det finns en garanti för det. Det är olyckligt att man nu luckrar upp detta. Enligt utredningen som gjorts blir det mycket hyreshöjningar om det här blir lag – i , i , i och i . 19 Justitie- och migrationsminister (S): Skulle man gå över till fri hyressättning och marknadshyressättning i det befintliga beståndet skulle det få de effekter som Amineh Kakabaveh pekar på; då skulle vi få kraftiga hyreshöjningar i det befintliga beståndet. Det är precis därför jag är så tydlig som jag är och säger att det inte är aktuellt att gå över till marknadshyror eller fri hyressättning i det befintliga beståndet. Den uppgörelse vi har gjort inom ramen för januariavtalet innebär heller inte detta, utan det handlar bara om fri hyressättning i nyproduktionen . Därefter ska det gå över till ett system där man förhandlar hyror eller där det går via en tariff. ska det finnas ett starkt skydd för både hyresgäster och konsumenträtten. Det står vi fast vid, och jag tror att detta är en viktig signal till dem som kanske är oroliga över att det ska bli ett systemskifte. Det är inte det vi talar om. Detta är dock som sagt en kompromiss. Vi har från socialdemokratins sida gått med på och accepterat ett system för fri hyressättning i nyproduktionen, och det är detta vi jobbar med . och Liberalerna har å sin sida gått med på att fortsätta att utveckla investeringsstödet. Det är ju så det fungerar ibland i politiken – man måste försöka hitta kompromisser och gemensamma lösningar som båda kan acceptera och tycka är bra. För oss socialdemokrater har investeringsstödet varit enormt viktigt att slåss för. Det är detta som har gjort att vi nästan har fördubblat byggandet i och att vi nu bygger fler hyresrätter än vad vi gjort på . Vi bygger dem med lägre hyror än bruksvärdeshyran, generellt sett – för lägenheter som byggs med hjälp av investeringsstödet ligger hyresnivån under annan nyproduktion. Vi kan alltså pressa hyrorna nedåt med hjälp av investeringsstödet. Vi har dessutom en ny del i detta. En åttondel av de lägenheter som byggs med investeringsstöd ska gå till kommunerna för att kommunerna ska kunna fördela dem till bland annat ungdomar och särskilt utsatta hushåll. Det tycker jag också är en viktig del i det här. Jag får konstatera att har varit väldigt bra och effektiva på att förhandla hyror . Under vår mandatperiod, då vi har styrt, har hyreshöjningarna totalt sett legat någonstans mellan . Det har alltså generellt sett varit ganska små hyreshöjningar sedan vi tillträdde. Inkomstutvecklingen i övrigt i har ju gått fortare än så; löneutvecklingen ligger på kanske 2–2 ½ procent . Allt tyder på att lönerna har stigit snabbare än hyrorna under vår regeringsperiod, och alla hushåll som detta rör sig om har därmed kanske fått mer pengar att röra sig med när väl hyran är betald. Jag tycker att det är viktigt att se till att ha det här förhandlingssystemet, som gör att man kan diskutera var hyrorna ska sättas och verkligen gå igenom vad som är rimliga hyror. Jag kan bara konstatera att varit framgångsrika i sina förhandlingar. Fri hyressättning gäller som sagt bara för nyproduktion. Man kan fråga sig om detta kommer att innebära att hyrorna i nyproduktionen ökar kraftigt i förhållande till hur de är . Det behöver faktiskt inte alls vara så.