prot · H90924 · 2021-10-29 00:00:00 — För egen del tänker jag att det känns lite vådligt – för att inte tala om hur vådligt det känns att göra det man är ansvarig för verksamheten – att ge sig in på den typ av resonemang där man lyfter en splittring av . Vi är fortfarande i en pandemi, där har en central roll, inte minst när det gäller sysselsättning och möjlighet att leva i alla delar av vårt land. 59 (M): Låt mig då påminna dem som lyssnar om en sak, för jag anade retoriken. Jag ska inte sänka mig till den nivå som näringsministern är på, där allting som är kritik av den verklighet som man själv är ansvarig för är SD-retorik, svartmålning och så vidare. Jag ska inte sänka mig till den typen av retorik, fru talman, utan jag kan bara konstatera att ministern återigen försöker spela bort korten. Det man gjorde i stället var att tillsätta en landsbygdsmyndighet, som den här regeringen har avskaffat. Vi kan backa hur långt tillbaka i historien som helst och hitta både det ena och det andra, men det var inte min poäng med den här debatten. Förutsatt att det finns ett intresse från den här regeringen för landsbygdsfrågor tycker jag att det finns skäl att jobba med dem. Först och främst tycker jag att det vore klokt att återskapa funktionen av landsbygdsminister i regeringen. Det handlar också om det jag säger i interpellationen: Jag tycker att vi borde ha en landsbygdsmyndighet. Jag tycker även att man bör placera den långt utanför storstaden, med fördel exempelvis i . Det tycker jag är viktigt. När det gäller frågan om utlokalisering av myndigheter vill jag bara påminna dem som lyssnar om att åtta partier stod bakom den utlokalisering som regeringen nu genomför. Då kanske näringsministern kan svara på hur många av de 10 000 arbetstillfällen som skulle utlokaliseras som den här regeringen har utlokaliserat . Det hade varit intressant att höra, när man säger att man har åstadkommit så mycket. Det skulle jag gärna vilja få ett svar på. Hur många av de 10 000 arbetstillfällen som vi var överens om skulle utlokaliseras till myndigheterna har man lyckats med? Återigen: Skälen till att man behöver göra det här är uppenbara. Det finns stora skillnader mellan stad och land, och med den maktkoncentration som jag har nämnt tidigare av både politik, myndigheter och medier finns det skäl för politiken att hitta mekanismer där man säkerställer att fler perspektiv kommer in. Då kanske man kan hitta andra lösningar på de problem som behöver lösas i samhället. Jag tycker att lösningarna till stor del lyser med sin frånvaro under den här regeringen. Ministern får gärna svara på de här frågorna. Det som jag egentligen ställde en fråga om – huruvida man vill inrätta en landsbygdsmyndighet – har jag förstått att ministern inte kommer att ge något svar på. 60 Näringsminister (S): Fakta är fakta. För den som vill kontrollera detta är det bara att läsa igenom riksdagsprotokollen, inte minst när det gäller de interpellationer som flera av mina kollegor har svarat på. Det har varit ganska kritiska röster från moderata riksdagsledamöter, inte minst riktade mot när han var civilminister. Det har då gällt just den typ av omlokalisering av statliga myndigheter som denna regering ägnar sig åt. Är det tillräckligt? Nej, det är det inte. Vi skulle behöva jobba vidare med detta. Men jag kan bara konstatera att detta inte hände under en moderat regering. påstår att jag hittar på, fru talman, när jag säger att det var regeringen som avvecklade , den landsbygdsmyndighet som fanns då. Det gjordes , och mig veterligt var då landets statsminister, och regeringen leddes av . Det är ett faktum. Det är inget påhitt eller någon svartmålning på något sätt, fru talman. Det var just den omorganisering som jag pratade om och det som är . Vi är på väg in i en valrörelse; det börjar redan märkas. I en valrörelse kommer olika alternativ att ställas mot varandra. Man går också igenom hur det historiskt ser ut och vad man har gjort. Både nuvarande regering och de partier som har haft möjlighet att sitta i regering kommer naturligtvis att granskas. Så är det i en demokrati. Jag kan bara konstatera hur det alltid låter från . Eftersom jag har haft förmånen att sitta på samma riksdagsbänk som han har jag hört den här typen av retorik. Men i verkligheten har det varit storstadsfokus varje gång som landets regering har letts av det moderata partiet. Låt mig ge ett konkret exempel. som ledde regeringen, fru talman, åkte runt i hela och lovade att det skulle byggas en norrbotniabana. Det blev precis tvärtom – den ströks. Det är först , med en socialdemokratiskt ledd regering, som arbetet är igång. Det är kanske naturligt att det vid ingången till ett valår låter väldigt mycket. Jag skulle dock säga att det är viktigt att man också står upp för sin politik och faktiskt genomför den. Där har inte särskilt mycket att komma med. Däremot, fru talman, har jag redogjort för många av de satsningar som regeringen genomför på infrastruktur, på landsbygdspolitik och på jordbrukspolitik. Jag blir sedan anklagad för att vi sätter ihop det. Ja, det är ju så: Hela landsbygdsprogrammet är på fyra årsperioder. Det är därför jag redogör –2027. Jag kan också informera om att det var exakt så den moderatledda regeringen gjorde. Det är inget påfund eller påhitt, utan det ligger inom ramen för de budgetperioder vi har inom EU. Frågan har jag redan svarat på. Jag ser inte riktigt att det i den fortsatta kris vi är mitt i skulle gynna vare sig landsbygden eller våra möjligheter att genomföra kraftfulla åtgärder att nu inleda en omorganisation eller splittring av , ett tillväxtverk som bildades just när ledde regeringen. 61 (M): Det var som tillskapade Landsbygdsdepartementet, eller det skedde under en moderat regering, och det var en socialdemokratisk regering som lade ned Landsbygdsdepartementet – bara för att få alla fakta på bordet rätt. Jag tänker förenkla debatten, fru talman, och säga att jag har rätt och näringsministern fel. Så har det varit i den här talarstolen, i tidigare debatter, i valrörelser och ända tillbaka till studenttiden. Jag tar tillfället i akt, fru talman, eftersom jag förstår att detta är sista gången och jag kommer att debattera i kammare, att säga att – även om det inte har låtit så under debatten – är en person jag kommer att sakna möjligheten att debattera med, och mot emellanåt, på den här nivån i politiken. Jag har, fru talman, uppskattat de debatterna väldigt mycket. Det är en vänlig, gedigen och generös person som finns på andra sidan debattpodiet. Jag önskar dig också all lycka till med det som komma skall. Vem vet, vi kanske får fortsätta debattera fast på något annat ställe. Det får framtiden utvisa. 62 Näringsminister (S): Precis som ledamoten säger har vi följts åt , från ungdomsåren och debatter i skolor till den här debatten. Jag måste säga att i ett avseende har inte förändrats, och det är att ödmjukheten är ungefär lika stor som vanligt – med tanke på det första han sa i sitt slutanförande. Likväl, fru talman, tror jag att debatt, ibland hård debatt, och att bryta åsikter mot varandra är en viktig del av vår demokrati. Vi har framför oss en högtidsstund för demokratin, nämligen en valrörelse med allt vad det innebär. tror jag att det är viktigt att hålla sig till fakta – det har jag försökt göra genom alla år – och se till att även om man ibland har ganska hårda debatter göra skillnad på sak och person. Det tror jag är grunden för att kunna ha en bra demokratisk utveckling som vi också har hårda diskussioner och debatter. I grund och botten handlar det om någonting så oerhört viktigt som framtiden för vårt land. Även om man inte alltid håller med varandra kan man som sagt ändå uppskatta att den person man debatterar med har goda föresatser, även om den av och till kanske också kan ha fel. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:55 om priset på bensin och diesel 63 Statsrådet (S): har frågat finansministern om hon och regeringen övervägt att vidta några aktiva åtgärder för att stoppa utvecklingen med skenande bensin- och dieselpriser. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag konstaterar liksom att priserna på bensin och diesel har stigit kraftigt . Det finns flera orsaker till detta, bland annat att råoljepriset stigit samt att ekonomin tagit fart efter pandemin och efterfrågan ökat. Vissa raffinaderier stängde också ned verksamhet under pandemin, och det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. För regeringen visar de höga priserna hur viktigt det är att vi ställer om samhället och att vi gör det rättvist. Av bland annat denna anledning har regeringen sänkt skatten för personer i drygt 70 glesbygdskommuner. Det finns även en särskild nedsättning av fordonsskatten för bilar som ägs av personer i glesbygd. Dessutom finns ett investeringsstöd för att garantera att det finns drivmedelsstationer även i serviceglesa områden. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången beror på höjda drivmedelsskatter. Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades , något som medförde en lägre energiskatt på bensin och diesel. Vi behöver ställa om så att vi kan använda annat än fossila bränslen i våra bilar, exempelvis el eller hållbara förnybara drivmedel. Denna omställning måste ske på ett sätt så att hela kan vara med på den, även de som är beroende av bilen. Regeringen arbetar för en omställning som innebär att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip ska vara noll . Insatser görs för att skapa transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet och nå klimatmål. Andelen laddbara fordon på vägarna ökar. Det kräver en utbyggnad av infrastrukturen för laddning. Utbyggnaden bör ske i en takt som gör att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen har inrättat en för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. pågår arbete med att ta fram en övergripande elektrifieringsstrategi. Regeringen har också infört en skattereduktion till privatpersoner för installation av laddpunkt till elfordon. Klimatklivet föreslås i budgeten få en kraftig förstärkning och kan även fortsatt ge stöd till konkreta klimatsatsningar inom till exempel transporter, industri, bostäder, lokaler, stadsbyggnad och energi. För att öka produktionen av biogas och stärka producenternas konkurrenskraft föreslår regeringen en satsning på . Jag är övertygad om att vi kommer att kunna minska klimatpåverkan från transportsektorn och från vägtrafiken som vi tillgodoser behovet av tillgänglighet. Att på kort sikt minska kostnaderna för fossila drivmedel är dock inte rätt väg att gå. 64 (M): Jag konstaterar att ministern har noterat och håller med om att priserna har gått upp väldigt mycket . Om jag förstår det hela rätt delar han dock inte uppfattningen att regeringen borde göra något åt det, för regeringen har ingenting med de höga bensin- och dieselpriserna att göra. När jag ställde frågan, fru talman, hann jag bara ställa den innan en minister i den här regeringen gick ut och sa att man på något sätt skulle försöka kompensera landsbygden för de höga bensin- och dieselpriserna. Det nämns inte i det här svaret, och jag tror att jag förstår varför. Det som kom ut av den kompensationen till landsbygden var nämligen att samma regering nu säger att man tänker försämra reseavdragen, återigen med udden riktad mot dem som finns utanför våra städer. Den här regeringen, fru talman, har höjt bensinskatten, höjt dieselskatten, höjt fordonsskatten och höjt flygskatten, och den håller nu på och tittar på hur man ska kunna försämra reseavdraget ytterligare för de människor som är beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet. Det är en politik med udden riktad mot , mot landsbygd och mot alla i som är beroende av bilen i sitt liv. Den slår hårt mot hårt arbetande människors plånböcker. Marginalerna äts upp. drabbas också företagen. Åkerier och många andra får mycket fördyrade kostnader för att kunna genomföra sina transporter. Det svenska jordbruket har drabbats precis lika hårt. av årets vinst försvinner i jordbrukssektorn till följd av de höga dieselpriserna. Men den här regeringen har ingenting med detta att göra. Alla skattehöjningar som har lett fram till det höga priset tar regeringen inget ansvar för, och man vill inte heller göra någonting åt det. Men låt oss komma ihåg, fru talman, att det är den här regeringen som har höjt skatterna. Och när oljepriset har varit lågt har det inte fått fullt genomslag. när oljepriset stiger sker det markant mycket snabbare i än i andra länder. Låt mig ta ett exempel. Jag vet att fakta är jobbigt för den här regeringen, men om man tittar på hur det såg ut för bara tre och jämför dieselpriset i och ser man att vi då låg ungefär jämsides. är det dyrare per liter i än i , och så är det till följd av medveten politik från den här regeringen. Och kompensationen som utlovades till dem på landsbygden blev fortsatta bördor och ingenting annat. Det går att ha en offensiv miljö- och klimatpolitik utan att slå på dem som inte har alternativ till bilen. Det finns ingen skillnad i uppfattning kring om ska ställa om och om vi ska elektrifiera fordonsflottan. Om man vill elektrifiera fordonsflottan, som även regeringen vill, är det dumt att göra elen så mycket dyrare och stänga ned fungerande kärnkraft och mycket annat. Det hade behövts i den här omställningen och i elektrifieringen av samhället. Återigen, det här är ett resultat av medveten politik. Man stänger ned fungerande kärnkraft, försvårar omställningen till elektrifiering och bedriver man på vägen fram en närmast extrem politik där nu har världens näst dyraste diesel. kommer vi att ha dyrast diesel i hela världen. Inget annat land beskattar diesel så mycket som gör, och det slår mot människor som inte har möjlighet till kollektivtrafik. Det slår också mot den svenska ekonomin. Det handlar inte om att vara för eller emot omställningen, utan det handlar om att människor ska ha möjligheter att ta sig fram till den här omställningen. 65 Statsrådet (S): Jag tror tyvärr inte att den begränsade talartiden i kammare medger att jag bemöter alla de felaktigheter och halvsanningar som staplar på varandra. Men jag kan konstatera en sak, och det är att om man som företräder ett parti som gick till val på sänkta drivmedelsskatter kanske man ska tala lite tystare i den här diskussionen eftersom samma parti, när själv satt i trafikutskottet, valde att höja skatten på bensin och diesel. Det var precis det här som hände när parti hade regeringsmakten, statsministerposten och finansministerposten: Man lovade väljarna lägre drivmedelspriser, och väljarna fick högre drivmedelspriser, inte minst i hemvalkrets . Ja, vi har lägsta elpriser för företagare. Det har vi haft . När ledde regeringen hade vi ett elunderskott. har vi ett elöverskott på . Vi exporterar el i stället för att vara beroende av elimport som vi var när parti hade regeringsmakten. Som jag nämnde i mitt interpellationssvar tycker vi att drivmedelspriserna är för höga för dem som bor i glesbygd. Det är därför vi kompenserar i fordonsskatten, och det är därför vi sänker skatten i glesbygd. Vi gör inte som parti, nämligen att i stället subventionera bilåkande i och där det finns god kollektivtrafik. 66 (M): Retoriken börjar kännas igen från alla ministrar i den här regeringen. Det kallas för SD-retorik om man tycker annorlunda eller beskriver verkligheten. Det var den tidigare ministern som använde det uttrycket. Den här ministern hävdar att det finns felaktigheter och halvsanningar som han inte har den minsta möjlighet att hinna besvara, och ändå använder han inte ens halva sin talartid. Han hade ju i alla fall, fru talman, kunnat göra ett försök att bemöta någonting av det jag sa. Problemet är att även ministern vet att han i det här fallet har fel. När det inte räcker börjar man plocka fram vad andra regeringar minsann har gjort, och man kan backa tillbaka både 10, 20 och utan några större problem och försöka använda det som någon form av sköld mot de misslyckanden som man själv är ansvarig för. Jag tror, fru talman, att den här regeringen och ministrarna i den här regeringen är allergiska mot att ta ansvar för sin egen politik. Det är den här regeringen som har höjt skatterna på bensin och diesel. Det är den här regeringen som har höjt fordonsskatterna. Det är den här regeringen som planerar att försämra reseavdraget. Allt det slår mot människor som bor på landsbygden, människor som bor i – människor som är beroende av bilen till och från jobbet. Det är de som drabbas av den politiken. Jag försöker beskriva att det dessutom är en rätt extrem politik. Jag tror inte heller att oljan är framtiden. Jag tror att vi behöver ställa om samhället, och vi behöver göra väldigt mycket för att åstadkomma det. Men på vägen mot omställning behöver vi inte straffa ut alla människor som inte har möjlighet att ha en elbil. Vi kan göra det precis som andra länder i vår omvärld och ställa om med sans och förnuft. Varför ska och medborgarna i det här landet betala mer per liter diesel än vad man gör i exempelvis ? ställer också om, fru talman. Det är fullt möjligt att ha en politik där man ställer om mot ett mer hållbart samhälle och elektrifierar och att ha människor med sig på den resan. Man behöver inte vara mest extrem i hela världen när det gäller att höja skatter, för de skatterna ska bäras av människor som ska betala väldigt kraftigt höjda fordonsskatter och ska få försämrat reseavdrag. När människor sätter sig hemma vid köksbordet, slår ihop den här regeringens politik och räknar på hur det ser ut – det är då de får den fulla vetskapen om hur den här regeringens politik faktiskt har slagit. Jag tror, men jag kan ha fel – ministern har ju ändå på sig att svara –, att ministern inte vet hur mycket dyrare det har blivit för ett vanligt hushåll med bara kostnaderna för bilen med höjd bensinskatt, höjd dieselskatt och höjd fordonsskatt. Man sitter just nu och planerar ett förslag där man ska försämra reseavdraget. Det är de människor som inte har möjlighet till kollektivtrafik men som ska ta sig till och från jobbet och se till att vi har skatteintäkter för att finansiera vår gemensamma skola, sjukvård och äldreomsorg som ska betala de här mycket, mycket höga bränslepriserna som, som jag sa, blir dyrast i världen. Det går att ställa om på ett lugnt och sansat sätt och se till att alla människor kan följa med och att de som saknar alternativ inte behöver bära kostnaden. Frågan är varför den här regeringen inte vill det. lyckades det undslippa en kommentar om att den här regeringen tyckte att man på något sätt kanske borde kompensera landsbygden nu när resultatet av den egna politiken är att priserna skenar iväg. Men det blir ingenting med detta, utan svaret till de människorna är: ska vi försämra ännu mer för er. Det är inte att hjälpa människor, fru talman. 67 Statsrådet (S): vill bli rättad på fler punkter. Det kan jag väl gärna stå till tjänst med här i kammaren. har helt fel om reseavdraget. Det blir mer rättvist eftersom det inte blir beroende av inkomst. De som har lägre inkomst får en högre resekompensation, och de som har högre inkomst får en lägre kompensation. Det blir helt enkelt rättvisare. Över 200 000 fler människor kommer att få möjlighet till kompensation för jobbresor. Framför allt märks de här förbättringarna i glesbygd. Dieselprisets och bensinprisets ökning beror inte på att regeringen har höjt skatten, för regeringen har inte höjt skatten. Det beror på, som jag nämnde i mitt tal, en ökad efterfrågan efter pandemin som tillgången på de fossila drivmedlen har varit dålig, bland annat gasimport från , och en begränsad raffinaderikapacitet i . Tvärtom har regeringen fryst de närmaste årens indexering på bensin och diesel och höjer inte ett öre. Det kanske var de viktigaste delarna att rätta till. Jag återkommer gärna i fler replikskiften med att rätta till fler felaktigheter från . Det finns en del att ta av. tyckte att det var besvärande att jag återgav hur själv och har agerat tidigare. Jag tycker ändå att det kan vara intressant för väljarna att höra att när man är i opposition, som är , utlovar man sänkta skatter. När man kommer i majoritet gör man det motsatta. När var finansminister, var statsminister och var framstående riksdagsledamot med just transportfrågorna som ansvarsområde gick man åt det motsatta hållet. Trots det man hade lovat väljarna höjde man skatten. Det troligaste utfallet om olyckan skulle vara framme och och återigen får regeringsmakten är just höjda, inte sänkta, skatter. låtsas som att vi inte har kompenserat. Vi har sänkt skatten för boende i 70 glesbygdskommuner, just för att det är där det är jobbigast med bensin- och dieselpriserna. Vi har satt ned fordonsskatten för personer som bor i glesbygd, just för att de stigande bensin- och dieselpriserna är jobbigast för personer som bor i glesbygd. Han föreslår att man ska sänka skatten, men mest för dem som bor i , och . Det är inte alls riktat mot dem som bor i glesbygd. får nog göra hemläxan och fundera på hur man skulle kunna utforma en moderat politik som leder till sänkta utsläpp och förbättrad livstillvaro för dem som bor i glesbygd. 68 (M): Jag kan börja med att, till skillnad från ministern, besvara frågorna. Det som jag och tror är en av de viktiga byggstenarna för att elektrifiera och ställa om samhället är att se till att vi har god tillgång till ren och billig el. Då kan vi inte göra som den här regeringen och stänga ned fullt fungerande kärnkraftverk. När man nu får svårigheter med att leverera el i gör man två saker. Först sätter man igång och börjar elda olja. olja bränner man i på grund av att man inte har ordning och reda i energipolitiken. Man gör också något annat; den här ministern har sagt att han tycker att elprisområdena ska ses över. Det skulle innebära kraftigt höjda elpriser, inte minst i . Det vore helt förödande. Jag tycker att retoriken från ministrarna börjat bli rätt desperat. Man vill inte ta ansvar för någonting av det man är ansvarig för. Ministern skulle kunna använda sin tid till att svara på någon av de här frågorna, exempelvis hur mycket dyrare det har blivit för en vanlig familj med två bilar. Hur mycket dyrare har det blivit med den här regeringens politik? Det kan man inte svara på, för man har ingen aning. Antagligen bryr man sig inte heller, fru talman. Man gör ju ingenting för att försöka kompensera de människorna. Den här regeringen skulle kunna svara på varför dieseln är dyrare per liter i jämfört med i , som är ett land som hade ungefär samma dieselpris som . Det beror inte på några skatter från den här regeringen, säger ministern. Jag tror att man ska försöka hålla sig till fakta när det gäller detta. Jag tackar för debatten. 69 Statsrådet (S): Ingen uppmaning skulle kunna spegla behov bättre: att hålla sig till fakta. Trots att jag i varje inlägg, tror jag, har nämnt att vi har sänkt skatten för 70 glesbygdskommuner och att vi har satt ned fordonsskatten för boende i glesbygd står här och säger att det inte har varit någon kompensation. Ingen kompensation, sa . Det är lögn, . Det vet du, eftersom jag har nämnt det i tre inlägg i rad. Sedan påstår att vi ska få kraftigt höjda elpriser i . Det är också lögn. Vi kommer inte att vidta någon åtgärd som pressar upp elpriserna. De åtgärder vi ska vidta ska tvärtom pressa ned elpriserna. styrde hade vi underskott på el. har vi överskott. styrde var av vår elproduktion beroende av fossila bränslen. Det var alltså på tid. Det är fakta, fru talman, som vägrar att förhålla sig till. Jag har den största respekt för de hushåll i glesbygd som oroar sig över höjda bensin- och dieselpriser.