prot · H80996 · 2021-03-18 00:00:00 — Vi menar att de statliga arbetsgivarna bör gå före och tydligt redovisa samtliga skatter och avgifter, inklusive arbetsgivaravgifter, avtalsförsäkringar och annat, som arbetsgivarna betalar in, så att det blir synligt för arbetstagarna. Vissa gör det , inom både privat och offentlig sektor, men vi menar att det bör ske genomgående i den statliga förvaltningen. I vår budgetmotion har vi föreslagit att systemet med rikthyra ska förändras på så sätt att det blir mindre förmånligt för myndigheter att placera sig själva i och mer förmånligt att placera sig på andra platser, inte minst i förorter till våra storstäder och då kanske framför allt , för att bidra till bättre förutsättningar i dessa stadsdelar. Man kan enkelt ta sig dit med god kollektivtrafik och klara kompetensförsörjningen och bidra till mer stabilitet, fler arbetstillfällen och mer kringservice och annat i områden som skulle vara betjänta av detta. Alla myndigheter behöver inte ligga i , fru talman. 26 (S): Vi ska debattera finansutskottets betänkande FiU25, vilket många kollegor redan talat om. Jag yrkar redan nu bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Statlig förvaltning och statistikfrågor är olika former av motioner som rör myndighetsstrukturer, digitalisering och it generellt i den statliga förvaltningen. Statlig förvaltning är en viktig fråga för oss. Det är viktigt att staten tar sitt ansvar för hela och att håller ihop. Då är statens lokala närvaro A och O. Människor, orter och bygder ska inte lämnas så att de känner sig övergivna. har människor i vårt land upplevt urbaniseringens starka kraft, och i samband med detta har många verksamheter försvunnit från landsbygden och även från allt större orter, ibland till och med hela kommuner. Även boende i förorterna runt om i upplever att servicen försvinner i olika centrumbildningar, och samhällets service men också den kommersiella servicen har försvunnit på många ställen. Själva upplevelsen av utarmning är viktig. En undersökning gjord av Statskontoret visar att medborgarna är nästan dubbelt så nöjda med servicen när de har Arbetsförmedlingen, och polisen i bygden. Att myndigheterna finns i närheten där man bor är viktigt för många medborgare, särskilt för dem som bor på landsbygden. Den geografiska närheten är dock inte den viktigaste faktorn i kontakten med myndigheterna, utan det är mycket viktigare att man får svar på frågor och att handläggningen går snabbt, oavsett vilken typ av område man bor i. Det finns flera vinster med att ha statlig närvaro i hela landet. Demokratin stärks med en utökad statlig närvaro, och det är mycket viktigt i dessa tider. Vi kan se att medborgarna ute i landet är gladare över att ha myndigheter just på sina orter än vad stockholmarna är, om jag får säga så. Detta tror jag beror på att man tar det för givet – här är det inte många som går runt och är oroliga för att olika myndigheter ska försvinna. Det är liksom en del av staden. Landets ekonomiska tillväxt gynnas också. En tidigare utredning från Statskontoret säger att man inte kan se några direkta dynamiska effekter, men jag kan lova att ute på de platser i landet där myndigheterna är stora arbetsgivare är folket ganska nöjda med att de har ett jobb och inte särskilt oroade över eventuella brister på dynamiska effekter. För oss socialdemokrater är myndigheterna ett viktigt tillskott på den lokala arbetsmarknaden, inte minst för att de erbjuder intressanta karriärvägar. har bland de bästa förutsättningarna när det gäller digitalisering. Digitaliseringen är ett viktigt verktyg för att effektivisera den offentliga förvaltningen, och de statliga myndigheterna måste samverka på ett bättre sätt. Pandemin har satt hela vårt samhälle i blixtbelysning – det behöver jag inte påminna någon här om. Inte minst har den visat på behovet av digitalisering och hur digitaliseringen öppnar nya dörrar för att hålla kontakt med nära och kära. Många jobbar dessutom hemifrån och vet hur viktigt detta är. Det pågick redan före pandemin ett intensivt digitaliseringsarbete hos våra svenska myndigheter, och det finns en rad utredningar på regeringens bord för att stärka myndigheternas arbete med såväl digitalisering som öppna data. lyfter vi fram dem som jobbar inom vården och hur viktiga de är för oss, men det är många inom de olika myndigheterna som får ta emot hot och hat och som verkligen har ett helsike. Jag vill därför ge en eloge till alla som jobbar inom våra myndigheter men framför allt till dem som har fått många olika arbetsuppgifter och just nu har ett elände med att få det att fungera. De lyckas väldigt väl, så all eloge till dem! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Kommunala frågor betänkande 2020/21:FiU26 27 (M): För nästan exakt inledde jag debatten om kommunala frågor med dessa ord: ”EU och upplever just nu ett antal allvarliga hot mot välfärd, samhällsekonomi och trygghet. Det går inte att debattera frågor som rör statens och kommunernas ekonomi utan att peka på de följder vi kan tvingas uppleva av coronavirus, oro för nya omfattande asylströmmar och en hotande lågkonjunktur. går in i denna situation med rekordsvaga förutsättningar: den snabbast stigande arbetslösheten i EU, den svagaste ekonomiska tillväxten i och en mycket hög arbetslöshet för att just ha gått igenom en stark högkonjunktur. Ovanpå detta har vi alltför många kommuner med mycket svag ekonomi.” Det visade sig att oron var väldigt befogad. har mycket hänt när det gäller kommunsektorn. Inte minst har , med stöd av den övriga oppositionen, varit pådrivande för att stärka kommunernas ekonomi. Det började med att lyckades ena oppositionen om ett extra stöd på 7 ½ miljard . föreslog sedan 15 miljarder extra till kommunsektorn som krisstöd. meddelade regeringen att man gick på vår linje och beslutade att föreslå just 15 miljarder extra till kommunsektorn. Det har varit oerhört värdefullt och tryggat välfärden under en allvarlig kris. Faktum är att kommunsektorn totalt sett gick med överskott , vilket ger många kommuner och regioner utrymme att sätta av pengar till resultatutjämningsreserven . Att inrätta en resultatutjämningsreserv var för övrigt en av mina viktigaste frågor när jag valdes in i 2006. Jag motionerade om det , och jag är väldigt nöjd med att detta blev verklighet. Vi vet att av de svenska kommunerna har utnyttjat möjligheten sedan den infördes och att detta medfört en stabilare planering för kommunsektorn och många räddade välfärdsjobb när ekonomin varit svag under vissa år. När vi nu behandlar detta motionsbetänkande kan det vara bra att påminna om att även enskilda motioner faktiskt kan påverka politiken. har tillsammans med den övriga oppositionen också drivit fram ett extra stöd till äldreomsorgen . Detta är oerhört viktigt sett i ljuset av pandemin och . Förslagen innebär drygt 4,3 miljarder extra för att göra om timanställningar till tillsvidareanställningar, stärka läkarkompetensen och anställa fler sjuksköterskor till särskilda boenden samt stöd för att bygga fler äldrebostäder. avsikt är att fortsätta med dessa satsningar även kommande år. De förstärkningar i samarbete med andra partier tvingat fram till kommunsektorn gör att kommunerna och regionerna har en hyfsat stabil ekonomisk situation trots pandemin. Men pengar är inte allt. Det finns många andra saker att ta tag i. Det räcker att nämna historiskt hög långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, stora problem med integration och sociala utanförskapsområden, växande otrygghet, svaga skolresultat, stora behov av att stärka äldreomsorgen och en stor uppbyggd vårdskuld i pandemins spår och dessutom eftersatt underhåll av vägar, gator, byggnader och va-ledningar i många kommuner. Det som oroar allra mest just nu är nog ändå den historiskt höga arbetslösheten och utanförskapet i våra redan socialt utsatta områden. Tyvärr kan detta inte skyllas på pandemin. sedan gick med i EU hade 2019 högre arbetslöshet än genomsnittet i EU, och utvecklingen har fortsatt åt fel håll även 2020. Det har alltså blivit precis tvärtom mot blivande statsminister löfte före valet , att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. låg på 12:e plats bland EU:s länder när det gällde låg arbetslöshet. ligger vi på 22:a plats av 28 länder, detta trots att åren 2014–2019 kännetecknades av en mycket stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder minskade arbetslösheten . I endast tre länder ökade den, och i mest av alla. Under var det dessutom bara fyra länder i EU som hade en sämre utveckling på arbetsmarknaden än . Ska detta kunna brytas måste alla krafter dra åt samma håll, och där har kommunerna en viktig uppgift. En central fråga för att motverka arbetslöshet är att ha ett gynnsamt företagsklimat som skapar fler jobb. Ska detta lyckas måste kommuner behandla näringsidkare med respekt. En del i detta är att ha en god service, en annan är att ta ut skäliga avgifter för tillsynsärenden och att inte debitera för tillsyn som inte utförs. har i linje med en EU-förordning beslutat att livsmedelskontroll ska debiteras i efterhand efter genomförd kontroll. Detta tycker vi moderater är mycket välkommet. Vi anser dock att detta borde gälla för all kontrollverksamhet. Vi har flera enskilda moderata motioner i denna fråga vars förslag i allt väsentligt också framförs i en av våra kommittémotioner. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. De kostnader som ligger framför kommunsektorn kan bara på marginalen finansieras av staten genom ökade statsbidrag eller skatteutjämning. I grunden måste kommunerna själva skapa skattekraft som räcker för kommunens kostnader. Ett gott näringslivsklimat är helt avgörande, och där har företag som driver olika former av offentligfinansierad välfärd en given plats. måste kommuner och regioner prioritera utgifterna. Och att prioritera betyder som bekant också att prioritera bort det som är mindre viktigt. All verksamhet i kommunsektorn är inte lagstadgad. Och när det gäller den frivilliga verksamheten finns god möjlighet för kommunerna att minska kostnader till förmån för kärnuppgifterna. Diskussionen om riktade eller generella statsbidrag och utformningen av det kommunala utjämningssystemet är återkommande ämnen för många riksdagsmotioner. Jag vill särskilt uppmärksamma de enskilda moderata motionerna och vår kommittémotion på detta område. Utskottet föreslår avslag på samtliga. Detta beror dock främst på att har beslutat om att tillsätta en utredning som ser över hela det kommunala utjämningssystemet, på att finansutskottet tidigare uttalat att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten och på att riktade statsbidrag främst ska användas till specifika områden med stora utvecklingsbehov. Man kan konstatera att förslagen i motionerna i viktiga delar därför har tillgodosetts. En del röster till vänster höjs för att vi måste höja skatterna för att rädda äldreomsorgen, skolan, sjukvården, assistansen och allt annat som vi betraktar som viktiga delar av välfärden och stärka polisen, rättsväsendet och rusta upp infrastrukturen. Det kan såklart låta som en omöjlighet att sänka skatterna och satsa mer på välfärden. Men det är exakt det som vi moderater förespråkar. Hur går det då ihop? Felet som många gör är att utgå från att alla våra skatter går till välfärden. Så ser det inte ut. Våra skattepengar slarvas bort på väldigt mycket annat än sådant som är viktigt för svenska folkets välfärd. Vi i betalar nästan högst skatter i hela världen. Om det var höga skatter som var lösningen borde vår välfärd redan vara i toppklass. I budgetar har vi satsat mycket mer på välfärden än regeringen, inte minst stöd till kommunerna och till regionernas sjukvård. I början av lyckades vi alltså tillsammans med andra partier tvinga fram ett extra tillskott till kommunerna och regionerna. Och under pandemin har vi fortsatt att driva på för mer stöd till sjukvården och våra kommuner. I budgeten –2023 tillför vi kommunerna väldigt mycket mer pengar än regeringsunderlaget. Till detta kommer alltså en extra satsning på ett antal miljarder till äldreomsorgen. Hur får vi från då ihop detta? Jo, det får vi genom prioritering. är ett av tre länder i världen som ger mest pengar i bistånd till andra länder och långt mer än FN:s mål på av bnp. Faktum är att vi ger så mycket att det inte ens går att hitta bra saker att satsa på. Vi stoppar då i stället in pengar i FN:s stora byråkrati och låter FN förbruka pengarna och tappar kontrollen över vart pengarna tar vägen. Vi ger dubbelt så mycket i bistånd som vad hela polisen har i budget. vill minska biståndet till av bnp, vilket gör att vi är det femte mest generösa landet i hela världen. Men det frigör nästan som vi kan använda till annat här hemma i . Regeringen lägger också många miljarder på meningslös och ineffektiv klimatpolitik. Pengarna kommer enligt de flesta experter inte att påverka det globala klimatet ens mätbart. skär bort ineffektiva klimatåtgärder och slopar meningslösa byggsubventioner. Det frigör ytterligare miljarder. Vi stramar också upp migrationspolitiken. Vi säger nej till regeringens förslag att luckra upp asylpolitiken och införa amnestiliknande undantag för personer utan asylskäl. Vi inför kvalificering till välfärden, bidragstak, slopad garantipension för nyanlända, slopat efterlevandestöd för påstått avlidna i hemlandet och aktivitetskrav i försörjningsstödet. Detta sparar ytterligare ett antal miljarder. Utöver detta avskaffar vi ett antal myndigheter och stoppar kraftiga höjningar i olika bidragssystem. Så skapar vi moderater utrymme i vår budget för att skjuta till extra pengar till kommunerna, sjukvården, polisen och rättsväsendet och för att sänka skatten för både löntagare och pensionärer. Utöver detta har vi en stor krisbuffert i vår budget. Och vi har dessutom mindre underskott än regeringsunderlaget. Med en regering som prioriterar rätt saker kan man både ge välfärden mer pengar och sänka skatterna för vanligt folk. Det är inte svårare än så. Sammanfattningsvis: är en garant för att frigöra mer pengar till kommunernas välfärd, regionernas sjukvård, polisen och rättstryggheten som skattetrycket sänks. Det går om man prioriterar rätt saker i statens budget. vill vi uppmuntra och stimulera utveckling, nytänkande, effektivisering och smartare sätt att jobba i den kommunala sektorn. Vi vill också prioritera det som vi alla sätter främst – omsorgen om de sjuka, äldre och funktionshindrade och en bra uppväxt och utbildning för våra barn. Om höga skatter vore en garant för detta skulle vi inte ha några problem. Vi har redan nästan världens högsta skattetryck. Problemet är inte att det saknas pengar utan hur pengarna används. Våra skattepengar går helt enkelt för lite till välfärden och för mycket till annat. Det tänker vi moderater ändra på när vi tar över regeringsmakten. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 8 Statsministerns frågestund 28 (M): beskyller oppositionen i för att vara odemokratisk. Det är det sista kortet vi har att spela ut, som en S-strateg säger i tidningen. Det här är anklagelser man brukar höra från regimer i länder som inte är demokratiska. Syftet är att söndra och splittra, inte bara mellan partier utan mellan människor – allt för att just Socialdemokraterna ska kunna behålla makten. Det här är en farlig väg. Det skadar sammanhållningen i vårt land. Det vi ser nu är en desperat socialdemokrati på väg rakt utför. har regering styrt . Problemen är stora, men väljarnas förtroende är litet. regering har misslyckats med det allra mesta. I skjuts en person ihjäl nästan , och det sker en skjutning nästan . Det är en ökning sedan tog över. Risken för rån och sexualbrott har mer än fördubblats. Utvärdera mig på jobben! sa inför valet . har vi facit. Arbetslösheten och utanförskapet växer. ligger i EU:s bottenliga. Vi har aldrig förr haft lika många långtidsarbetslösa. Regeringens krisledningsförmåga klarade inte av en pandemi. Beslut om testning, skyddsutrustning och besöksförbud på äldreboenden dröjde i månader. ser vi samma sak upprepa sig med vaccinet, och regeringen duckar för alla frågor om hur vaccinmålet ska till . Min fråga till – om han nu kan tänka sig att prata om politiska sakfrågor och problem och inte bara smutskasta alla andra – är: Är nöjd med utvecklingen i ? 29 Statsminister (S): Först och främst har jag aldrig beskyllt oppositionen, som nu säger, för att inte vara demokratisk. Däremot tycker jag att visar på en viss desperation, och det beror på att , som är demokrat, gärna vill kroka arm med ett parti vars rötter vi mycket väl känner till. Det är ett parti som inte står upp för människors lika värde. Detta tycker jag naturligtvis är mer beklämmande för än för oss. Den här diskussionen måste hållas igång. Jag kommer att hålla i en diskussion som både handlar om värderingar, synen på människan, och politiken. Båda dessa perspektiv måste vi hålla i. Vi kan ta jobben som ett exempel. Före pandemin hade 350 000 jobb skapats under den socialdemokratiskt ledda regeringen. Låt mig påminna om att det var dubbla takten mot vad den borgerliga regeringen åstadkom. Vi har också stärkt ekonomin. Vi har gjort strukturella förändringar vad gäller försvaret – det försvar som och den regering som han satt i kallade för ett särintresse. Vi har svängt om detta och gjort en rejäl satsning på det – i samarbete med andra, det ska sägas, men det är vi som har drivit detta. På rättsområdet utbildades det alldeles för få poliser under den borgerliga regeringen. Vi utbildar mer än dubbelt så många. har vi fler poliser än vad vi någonsin har haft i , och vi har 3 000 ytterligare i utbildning. Den förstärkningen kommer vi att se mycket av framöver. Jag tycker nog att ska ta sig en liten funderare och jämföra de två regeringsperioderna. Är jag nöjd? Man blir aldrig nöjd. Vi ska alltid framåt. 30 (M): Jag sa inte att inte har gjort något. Jag sa att han har misslyckats. Jag sa inte att han inte har försökt. Jag sa att försöka duger inte. Om man har den sorts problem som har duger det inte att försöka göra någonting åt dem. Man måste ta sig an de riktigt stora uppgifterna och göra någonting åt problemen snarare än att skylla på hur allting var tidigare. blandar bort korten. Det parti som har lett , med några få undantag, och systematiskt lutat sitt maktinnehav på kommunister ska nu läxa upp andra när vi vill ta tag i konkreta problem tillsammans med partier i frågor där vi tycker likadant. Skillnaden mellan mig och är att jag inte tänker som han. Jag säljer alltså inte ut mina egna politiska övertygelser i frågor för att få behålla makten. Jag använder min övertygelse tillsammans med andra för att lösa problem. 31 Statsminister (S): Nej, här skylls det inte på någonting. Men det är mycket viktigt att jämföra. Då ska vi jämföra på försvarsområdet. Hur såg det ut då, under den borgerliga regeringen? Hur ser det ut nu? Gör den jämförelsen! Gör jämförelsen med satsningar på rättsväsendet! Gör jämförelser vad gäller lagar, där vi skärper 50 lagar och inför 20 nya brottsrubriceringar! Det fanns inte någonting i byrålådorna från den borgerliga regeringen när vi tillträdde. Denna jämförelse måste göras. Jag är stolt över det faktum att har en av starkaste ekonomier och att vi kunde ta oss an pandemin på ett sätt som få länder kunde göra därför att vi har en så stark ekonomi. Jag är fortfarande lika besatt av att bekämpa brottsligheten, och vi ser att det går att åstadkomma resultat i till exempel . Men vi måste göra mycket, mycket mer. Då måste vi ha fler poliser, och det är det som den här regeringen ser till att det blir. 32 (SD): Jag skulle kunna använda denna talartid till att prata om statsministerns kärlek till , och . Jag skulle säga att är svar på , åtminstone avseende den ibland pinsamma, lite omogna och vassa retoriken, som bara polariserar samhället. Men, fru talman, jag tänker hålla mig för god för att sjunka till den nivån. Man blir bara smutsig om man brottas där nere i den socialdemokratiska gyttjan. Jag tänker i stället ställa några ganska enkla ja-eller-nej-frågor till statsminister för att göra det lätt för honom att svara och för att ge väljarna den information som jag tror att de vill ha när det gäller sakpolitiken och vad vi tänker göra åt riktiga problem för riktiga människor i den riktiga verkligheten. Förstår statsministern att han är ansvarig för misslyckade pandemistrategi och för det eventuella vaccinationsmisslyckandet? Förstår statsministern att han är ansvarig för den närmast u-landsmässiga elförsörjning vi har i ? Förstår statsministern att han är ansvarig för det omänskliga, hjärtskärande sätt som regeringen behandlar sjuka människor på i det här landet, som visade i går? Förstår statsministern att han är ansvarig för en fullständig lavin av gruppvåldtäkter, dödsskjutningar, knivattacker, bombdåd och så vidare? Slutligen, fru talman, vill jag fråga statsministern: att respektera valresultatet 2022? 33 Statsminister (S): Det märktes redan i frågeställningen om det eventuella vaccinationsmisslyckandet. Man vet inte om det blir ett misslyckande eller inte, men det måste framställas som ett misslyckande – det eventuella misslyckandet. Vi har en pandemi i vårt land; den har drabbat och hela världen. Väldigt få vet någonting om hur detta virus agerar. Vi är mitt uppe i pandemin, och tyvärr ser varken vi eller en stor del av och världen slutet . Vi vet ännu inte riktigt hur det går. var det, enligt många, väldigt tydligt hur dåligt det gick i och hur bra det gick i till exempel eller . senare hade ett annat land drabbats. Där är vi fortfarande; vi vet inte hur detta slutar. Därför är mitt svar vad gäller och hanteringen av att utvärderingen måste ske när detta är över. Det är ännu inte över. Vad gäller vaccinationen är min bestämda uppfattning att det samarbete vi har inom ramen för Europeiska unionen är det som har möjliggjort att vi över huvud taget har påbörjat vaccinationen här och . är vi uppe i över 1,2 miljoner vaccinationer. Detta har sina utmaningar; det är ingen tvekan om det. Men att tro att det helt plötsligt finns någon annan lösning eller någon annan hylla att köpa från är alldeles för naivt. Brottsligheten tar vi oss an på ett mycket systematiskt sätt. Det är därför vi , som jag sa tidigare, har fler poliser än någonsin i . Ytterligare 3 000 är i utbildning för att se till att skapa trygghet. Det är också därför vi kan se en förbättring i ; skjutningarna har minskat på raken. Vi är inte hemma för det – vi är inte klara. Men det är den här vägen vi måste gå, och då måste vi faktiskt satsa rejält med resurser. 34 (SD): Jag noterade att statsministern inte svarade ja eller nej på de frågor som skulle ha kunnat besvaras med ja eller nej, och det var väl kanske inte helt oväntat. Jag noterade också att statsministern hängde upp sig på begreppet ”eventuella”. Låt oss i stället säga ”det sannolika misslyckandet”, så har vi det sagt. Min poäng här, fru talman, är egentligen inte att få svar från statsministern under statsministerns frågestund, för det brukar man inte få. Min poäng är att visa att statsminister är helt ointresserad av att prata om det som han faktiskt är ansvarig för. Min poäng är att statsministern och det som hans regeringsföreträdare nu ägnar sig åt, med en extremt polariserande och ovärdig retorik i debatten, endast förekommer därför att det är den enda chans har att hålla sig kvar vid makten. Jag tänker inte sänka mig till den nivån, fru talman. Jag tänker prata om riktiga problem för riktiga människor i den riktiga verkligheten. 35 Statsminister (S): Jag pratar gärna om jobb och om att vi har ökat sysselsättningen med 350 000 jobb. Vi har tillsammans med den högsta sysselsättningsgraden i EU. Skulle vi ha en sysselsättningsgrad som EU-snittet skulle vi ha 450 000 färre i arbete. Jag talar gärna om att vi rustar upp försvaret. Jag talar gärna om att vi rustar upp polisen och rättsväsendet. Jag talar gärna om att vi bygger betydligt fler bostäder.