prot · H90932 · 2021-11-23 00:00:00 — Enligt förslaget kan alltså till exempel få signalspana i syfte att inhämta uppgifter som rör internationell terrorism eller främmande makts agerande, men där uppgifterna inte i första hand är av svenskt intresse. Det är nämligen så att även om samarbetande länders underrättelsebehov ofta sammanfaller på en övergripande nivå kan de enskilda behoven skilja sig åt i fråga om detaljerna. Ett sådant exempel är den internationella terrorismen som utgör ett påtagligt hot för många länder, men där ett visst land kan ha ett särskilt intresse för specifika celler inom internationellt agerande terroristgrupper som bedöms utgöra ett hot mot det egna landet eller mot det egna landets intressen. För det andra har det påståtts att förslaget innebär att kan signalspana för en annan stats räkning utan att det finns koppling till svensk säkerhet eller svenska säkerhetsintressen. Detta stämmer inte. Förslaget innebär att under vissa förutsättningar får signalspana mot företeelser som inte rör eller svenska intressen om det är nödvändigt för ett utlandssamarbete i underrättelsefrågor som deltar i. Det rör sig inte minst om samarbeten som ur det svenska perspektivet ytterst syftar till att utöka och utveckla den svenska försvarsunderrättelseförmågan. Det är naturligtvis av svenskt säkerhetsintresse att denna typ av underrättelsesamarbete kan genomföras. De myndigheter som bedriver försvarsunderrättelseverksamhet får samarbeta i underrättelsefrågor med andra länder och internationella organisationer endast under förutsättning att syftet med samarbetet är att tjäna den svenska statsledningen och det svenska totalförsvaret. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och De uppgifter som myndigheterna lämnar till andra länder och internationella organisationer får inte vara till skada för svenska intressen. Detta gäller enligt nuvarande reglering, och det fortsätter att gälla med den nya regleringen. Jag vill tydligt understryka att det inte finns utrymme för några villkorslösa inslag i internationella samarbeten inom försvarsunderrättelseverksamheten. Påståendena om att de föreslagna lagändringarna skulle innebära att skulle bli något slags beställningscentral för utländska underrättelsemyndigheter är totalt grundlösa och felaktiga. För att ska få bedriva signalspaning enligt bestämmelsen krävs, utöver att det måste vara fråga om utländska förhållanden, en inriktning från regeringen liksom Försvarsunderrättelsedomstolens tillstånd. Verksamheten, inklusive internationella samarbeten, står dessutom under Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhetens, Siuns, kontroll. För det tredje har det påståtts att förslaget medför att utländska underrättelsetjänster får direktåtkomst till kablar genom . Detta är direkt felaktigt. När det sedan gäller frågan om direktåtkomst för utländska myndigheter vill jag särskilt framhålla att den inte har någon koppling till propositionens förslag till ändring i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet rörande signalspaning vid internationellt samarbete. Direktåtkomst avser personuppgiftsbehandling inom ramen för Försvarets radioanstalts bearbetnings- och analysprocesser av inhämtade signaler. Det kan uppstå situationer då ett akut terrorhot, eller något annat hot, kan avvärjas genom samarbete mellan svenska och utländska myndigheter eller organisationer och där direktåtkomsten kan vara av stor betydelse för att underlätta gemensam bearbetning och analys av den tillgängliga informationen. Lagförslaget möjliggör att kan medge en samarbetspartner direktåtkomst till viss information under vissa förutsättningar men medför inte automatiskt att så sker. De närmare förutsättningarna ska anges i lag, förordning eller genom regeringens beslut. måste därtill, enligt gällande bestämmelser om sekretess, säkerhetsskydd och dataskydd, bedöma om direktåtkomst bör medges en utländsk samarbetspartner. Jag vill understryka att direktåtkomst inte på något sätt innebär att en utländsk partner kommer att få fri åtkomst till svenska kablar eller till samtliga av Försvarets radioanstalts insamlade uppgifter. Alla påståenden om något annat är helt felaktiga. Förslaget om direktåtkomst handlar om att för vissa särskilda situationer möjliggöra ett effektivare bearbetnings- och analyssamarbete, naturligtvis med beaktande av tillämpliga bestämmelser om skydd för Försvarets radioanstalts verksamhet och för den enskildes integritet. För det fjärde har det påståtts att det saknas granskning och kontroll av FRA:s verksamhet. Detta stämmer inte heller. Signalspaning vid FRA och FRA:s behandling av personuppgifter granskas löpande av Siun, Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. Siun har full insyn i FRA:s verksamhet, och granskning sker regelbundet, bland annat av FRA:s internationella samarbete. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och Personuppgiftsbehandlingen vid FRA granskas av , före detta Datainspektionen. Det finns även ett integritetsskyddsråd som fortlöpande har insyn i de åtgärder som FRA vidtar för att säkerställa integritetsskyddet. All inhämtning genom signalspaning förutsätter tillstånd av Försvarsunderrättelsedomstolen, och i annat fall får inhämtning inte ske. Vad gäller dom vill jag också tydliggöra vad domen innehöll. Domstolen fann i sin dom i målet mot att den svenska signalspaningslagstiftningen i huvudsak är förenlig med de krav som domstolen har uppställt. Domstolen konstaterar att signalspaningsverksamhet i försvarsunderrättelseverksamhet i sig inte strider mot och framhåller särskilt i sin dom att den svenska lagstiftningen innehåller tydliga regler avseende vilka syften som kan rättfärdiga signalspaning samt hur förfarandet går till. identifierar några brister i det svenska systemet. En av bristerna kommer att åtgärdas genom att det i den nya lagen om behandling av personuppgifter vid införs ett krav på FRA att analysera och bedöma huruvida en utländsk mottagare av personuppgifterna erbjuder ett tillräckligt skydd för dem. Detta är ett tydliggörande av den ordning som FRA tillämpar. I enlighet med vad regeringen har aviserat i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 och även i den nu aktuella propositionen anser regeringen att en särskild utredare bör ges i uppdrag att göra en översyn av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Vid en sådan översyn kommer övriga synpunkter att behandlas. Vi vidtar nu för svensk försvarsverksamhet och därmed för viktiga åtgärder. Vi måste ställa oss frågan om vi som demokrati har rätt att försvara oss eller inte. Det handlar om att vi ska kunna samarbeta med andra demokratiska nationer för att bygga upp en motståndskraft mot antagonistiska hot mot våra öppna och fria samhällen. Det handlar också om att stärka demokratins motståndskraft i . Regeringen har aviserat att man kommer att återkomma med övriga delar som rör författningar efter genomförd lagöversyn. Det innebär inte att det finns några skäl att låta hela eller delar av propositionen anstå till dess att en sådan översyn är genomförd. Det är angeläget att och Försvarsmakten redan nu får en modern personuppgiftsreglering och att nödvändiga tydliggöranden görs i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet i fråga om Försvarets radioanstalts internationella samarbeten. Detta handlar i grunden om och svenska intressen. 6 (V) replik: Tack för anförandet från ledamoten! Det är alltid intressant när man som kritiker till en lagstiftning får höra sin kritik tolkad av dem som är för lagstiftningen. Jag tror att vi som är kritiska ser den beskrivning som ledamoten gjorde som något förstorad. Jag vill fråga Socialdemokraterna hur ni ser på den kritik och de farhågor som vi framför vad gäller till exempel de händelser som vi såg i och som vi ju har pratat en del om. Där skedde signalspaning från ett land genom ett annat mot ett tredje land. Utifrån denna ganska komplicerade lag tolkar vi det som att det finns en möjlig risk att detta skulle kunna hända här i också. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och Jag vill alltså fråga hur Socialdemokraterna ser på den kritiken. 7 (S) replik: Tack, , för frågorna! Jag skulle egentligen vilja börja i änden att det här är ytterligare ett sätt att stärka kontrollen över den verksamhet som bland annat bedriver. Det framgår tydligt av både propositionen och utskottets överväganden att den personliga integriteten är oerhört viktig och ska tas på allvar. Det poängteras också att det är som har mandatet över vilka uppgifter som delas med vilka nationer. Eftersom jag har hyfsad insikt i hur arbetet går till på de berörda myndigheterna kan jag för egen del säga att jag känner mig trygg med den lagstiftning vi har och med den insyn i och möjligheter till kontroll som vi har av verksamheten. Jag ser därför inte de här farhågorna på samma sätt som kanske gör. 8 (V) replik: Det är på ett sätt skönt att höra att Socialdemokraterna inte ser den typen av farhågor. Vi vet dock att detta har hänt i närtid i vår geografiska närhet, i ett land som är väldigt likt vårt. Jag tänker inte stå här och avkräva ledamoten någon form av garantier, för det tror jag är omöjligt – och det är bara dumt att göra. Ett internationellt samarbete är ett givande och ett tagande. Självklart är detta mandat, för det är vår lagstiftning och våra myndigheter. Men från sida ser vi det här som en ganska stor utökning av möjligheterna att bedriva signalspaning och avlyssning. Vi känner oss inte lika säkra som regeringen gör på att det här faktiskt inte riskerar att användas på ett felaktigt sätt. Jag tror att vi är på väg åt ett felaktigt håll. Men jag hoppas att den socialdemokratiska ledamotens tankar och känslor är det som sedan kommer att gälla så att vi inte hamnar i de situationer som till exempel har befunnit sig i. 9 (S) replik: Fru talman och ! Både och jag konstaterar att det var i det hände. Det var inte i det hände. Det visar på att om det här händer kommer det också att uppmärksammas, i eller någon annanstans. Med tanke på vad som har hänt i är det onekligen så att ljuset faller även på svenska myndigheter i de här frågorna. Jag tror att man kommer att vara oerhört uppmärksam på om någon del i organisationerna är på väg i fel riktning och att man i så fall kommer att slå larm om det. 10 (C) replik: Jag har hört ClasGöran säga att balansen mellan den nationella säkerheten och skyddet av den personliga integriteten genomsyrar regeringens produkt. Det är starka ord, måste jag säga! Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och I är vi väldigt kritiska till det här eftersom förslagen är mycket långtgående. Vi menar att det saknas analyser av behov, metoder, gränsdragningar, risker och hela integritetsskyddet. Sådana hade man rimligtvis behövt göra. Man kan inte låtsas som att dom inte har inträffat. Därför blir detta väldigt märkligt. Det är inte bara som ifrågasätter om balansen är väl avvägd. Vi har en fällande dom mot , och det är inte blir fällt i när det gäller grundläggande fri- och rättigheter. Jag vill därför ställa två frågor till ledamoten; man får ju tolka ClasGöran medverkan här som att han företräder regeringspartierna. När kommer översynen av signalspaningslagen? När avser regeringen att återkomma till med en sådan översyn? Det är det första jag skulle vilja ha svar på. Det andra jag skulle vilja problematisera är ledamotens tal om ”kan” och ”om”, alltså de närmare förutsättningarna under vilka kan ha inriktning att utföra signalspaning åt utländska myndigheter. Det är att lägga väldigt mycket ansvar från statens sida på en myndighet. Det här har vi varit kritiska till i när det gäller pandemihanteringen – att regeringen sätter sig i baksätet och låter myndigheterna köra. ser vi ännu en sådan ordning. Det är fint att ClasGöran känner sig bekväm och trygg med dagens ordning. Men det är inte bara som känner sig otryggt, utan det gör även . Jag vill därför höra på vilket sätt detta är så oproblematiskt som ledamoten har låtit förstå härifrån talarstolen. 11 (S) replik: Tack, , för frågorna! Jag ska börja med den enklare av dem: När kommer en översyn av signalspaningslagen? Regeringen har aviserat att den kommer –2025. Min egen bedömning efter kontakter med är att den förmodligen kommer under den första delen av perioden, det vill säga i närtid. Det är svaret på frågan om när. När det sedan handlar om den andra delen i frågeställning ska man ha i beaktande att det här i grunden är en proposition som var på väg fram som dom beslutades . Ärendet är alltså de facto inte knutet till utslag , utan det handlar mer om att man hade möjlighet att omhänderta någon eller några av synpunkterna från . säger ju även att hela översynen kommer i den aviserade översynen, det vill säga den stora och genomgripande genomlysningen av signalspaningslagen och dess effekter. Jag tycker att det blir lite tokigt om man enbart kopplar ihop propositionen med utslag , för sådan är inte processen under vägen framåt. 12 (C) replik: Det är tämligen normalt för en regering att ha en omvärldsanalys. Om man har en plan för sina propositioner och går på en sådan häftig smäll som det här ändå får sägas vara mot kanske man måste stanna upp och reflektera över det. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och Det är ingen lättvindig kritik som lanserar. Man konstaterar att det brister i den personliga integriteten just när delar med sig av data till utländska samarbetspartner. Det saknas en effektiv kontroll av FRA:s verksamhet. har aldrig påstått att det inte föreligger någon kontroll av FRA. Naturligtvis finns det en sådan, men låt oss vara ödmjuka inför det faktum att anser att den inte är tillräckligt effektiv. Det är också på det sättet att signalspaningslagen, som kollegorna här har konstaterat, har på nacken. Det är alltså ingen överraskning att det finns ett behov av att se över den. Den rimliga utgångspunkten är att säkerställa balansen mellan den personliga integriteten och behovet av att stärka den nationella säkerheten. Det här måste gå hand i hand; det är rätt givet i en liberal demokrati. Det är därför det är väldigt bekymmersamt att ha den tågordning som regeringen nu med stöd av M och KD genomför. Det är att kasta in jästen efter degen. Först äventyrar vi möjligen enskildas integritetsskydd, och sedan ska vi komma efteråt och stärka det. Det är det som ställer sig kritiska till. Vi är bekymrade över att det här är mycket långtgående förslag. Vi är bekymrade över att man trycker ned så här mycket ansvar på en enskild myndighet – låt vara att den är mycket kompetent. Hela tågordningen känns bakvänd. Vi önskar att respekten för den personliga integriteten hade värderats högre. Kommer som stat att fortsätta bortse från den kommer vi nämligen att gå på fler minor och underkännanden i Europarätten, där man har en helt annan syn på balansen mellan den privata integriteten och behovet av exempelvis nationell säkerhet. 13 (S) replik: gör sig skyldig till en felaktig beskrivning. Allt ansvar läggs inte på en enda myndighet i det här fallet. Det krävs regeringens inriktning. Det krävs tillstånd i Försvarsunderrättelsedomstolen. Du har myndigheten som hanterar inriktningen och tillstånden och sedan bedriver sin verksamhet, och du har en efterkontroll, bland annat av Siun, Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. Det är inte så att all makt och myndighet läggs på . Det finns ett fungerande kontrollsystem. Bland annat kom för i sin granskning fram till att detta system utgjorde en fungerande kontroll av signalspaningsverksamheten. Återigen: Jag känner mig trygg med det system som vi har byggt upp men delar också uppfattningen att det behövs en total översyn av signalspaningslagen. Den är aviserad av regeringen och kommer förmodligen under det närmaste året. 14 (SD): välkomnar förslaget om två nya lagar om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och . Det är positivt att de nya lagarna som kommer till är anpassade efter ett skärpt säkerhetsläge och de behov som finns hos olika myndigheter för att ha möjlighet att möta detta nya läge. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och är det naturligtvis mycket viktigt att värna den personliga integriteten i dessa sammanhang och noga överväga vilka nya förslag som ska antas på området. Utifrån propositionen kan vi dra slutsatsen att dessa överväganden har gjorts. Det starkaste argumentet för att bifalla propositionen är det förändrade omvärldsläget och de krav som detta ställer på underrättelse- och säkerhetsverksamheten. Omvärldsläget har kraftigt försämrats , och det ser ut som att denna utveckling tyvärr kommer att fortsätta. Detta gör att kraven på underrättelsetjänsterna ökar för att de på ett effektivt sätt ska kunna bidra till den svenska säkerheten. Under detta arbete finns det behov av att behandla personuppgifter på en mängd olika områden. behandlas ett stort antal personuppgifter av Försvarsmakten och FRA, och det finns ingen anledning att tro att dessa behov kommer att minska när denna kammare är överens om fortsatta satsningar på totalförsvaret. En annan mycket viktig aspekt av denna fråga är det underrättelsesamarbete som har med olika samarbetspartner. Det finns även i denna fråga en stor enighet om vikten av en mängd olika försvarssamarbeten och en vilja att utveckla dem. I vilken riktning och exakt hur långt dessa samarbeten ska utvecklas finns det givetvis olika åsikter om, men att behovet av internationella samarbeten finns råder det garanterat inga tvivel om. Dessa internationella samarbeten blir inte mindre viktiga i det skärpta omvärldsläge som vi nu ser. I de internationella samarbetena finns också en mycket viktig komponent som består av underrättelsesamarbeten. Samarbetena inom underrättelsesfären kan av förklarliga skäl inte diskuteras detaljerat i denna kammare, och i många sammanhang går det inte heller att se de direkta resultaten. Men att samarbetena inom underrättelsesfären ger viktiga resultat för säkerhet kan det inte råda några större tvivel om. Historiskt finns exempel på hur dessa samarbeten bidragit till säkerhet, och det finns inga skäl att tro att situationen skulle vara förändrad . Därför är det välkommet att nu liggande förslag ger möjlighet att på ett ändamålsenligt sätt utbyta personuppgifter med andra aktörer och därigenom stärka underrättelsesamarbetena med våra partner. Det ligger även i förslaget att mottagaren av dessa uppgifter ska garantera skydd av uppgifterna. Slutligen vill jag påminna om att den nu liggande propositionen ger möjlighet för berörda myndigheter att agera inom nya ramar och att dessa ramar ger möjlighet och förtroende för myndigheterna att agera. Vi har förtroende för att både Försvarsmakten och FRA kommer att agera omdömesgillt när det gäller att hantera personuppgifter, och vi har också förtroende för att det finns granskande instanser som har möjlighet att följa upp om felaktigheter skulle begås. Vi tycker att det är viktigt att denna kammare ger detta förtroende till dem som har som uppgift att ytterst verka för säkerhet. 15 (MP): Vår personliga integritet är viktig att värna, och det är viktigt att vi kan lita på att den skyddas. Den omgärdas av lagar, regler, förordningar, konventioner och annat som reglerar skyddet. Vi har regeringsformen, , dataskyddskonvention, EU-stadgan, EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och Det är avgörande för ett demokratiskt samhälle att tillse att det finns en tydlighet kring upprätthållandet av vår personliga integritet. debatterar vi regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och samt lag om ändring i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. utgör dataskyddsförordningen grunden för generell personuppgiftsbehandling inom EU. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i alla EU:s medlemsstater, men behandling av personuppgifter som sker inom verksamheter som inte omfattas av , som försvar och nationell säkerhet, är undantagen. som EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen trädde i kraft upphävdes den så kallade personuppgiftslagen. Enligt övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen har dock personuppgiftslagen fortsatt att gälla i sådan verksamhet hos Försvarsmakten och som inte omfattas av unionsrätten. föreslår regeringen lagar som ersätter lagen om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens underrättelseverksamhet och säkerhetstjänst och hos . Genom de föreslagna lagarna säkerställs att Försvarsmakten och kan behandla och utbyta personuppgifter med andra aktörer på ett ändamålsenligt sätt, som fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter skyddas. De nya lagarna ska tillämpas i stället för EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen. Båda lagarna syftar alltså till att skydda individer mot att deras personliga integritet kränks. Det internationella samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet har ökat, och den tekniska utvecklingen har lett till att en nödvändig skyddsnivå för personuppgifter, som varit svår att uppnå, numera är möjlig att nå. Det har gjorts en avvägning mellan integritetsskyddsintresset och de starka försvars- och säkerhetsintressen som motiverar att berörda myndigheter ska kunna delta på ett effektivt sätt i det internationella samarbetet. När samarbete i hög grad förutsätter skyndsamhet och syftar till att gemensamt följa ett skeende kan det visa sig vara nödvändigt att tillgängliggöra information genom direktåtkomst till samarbetsparten. En sådan situation skulle exempelvis kunna uppstå inför ett förmodat förestående terrordåd. Den omfattande tillsyn och de krav på granskning som redan gäller och fortsatt ska gälla för den behandling av personuppgifter som den föreslagna lagstiftningen omfattar är centrala för att skydda den enskildes integritet. Vi har ett starkt skydd för den personliga integriteten, och det ska vi ha. Så länge lagarna vi har efterlevs har vi det, och efter vad vi ser utifrån de myndigheter som kontrollerar efterlevnaden fungerar det väl . Säkerhetsläget och utvecklingen i och i omvärlden leder till att kraven på förmåga att värna landets säkerhet skärps. Detta gäller inte minst på området försvarsunderrättelseverksamhet, där internationell samverkan i många fall är helt nödvändig för att Försvarsmakten och ska kunna lösa sina uppgifter. När det gäller regeringens förslag att ge utökade möjligheter till signalspaning inom ramen för myndighetens internationella samarbete i försvarsunderrättelseverksamheten är det övergripande syftet att säkerställa att får del av sådan information som helt enkelt är nödvändig för säkerhet. Signalspaning är en viktig del av försvarsunderrättelseverksamhet och bidrar till att ge regeringen underlag för en självständig svensk utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitik och till att ge andra myndigheter underrättelseinformation om utländska förhållanden för att de i sin tur ska kunna fullgöra sina uppgifter. Behandling av person-uppgifter vid Försvars-makten och Den bredare hotbild som finns mot medför behov av att stärka samverkan mellan säkerhets- och underrättelsetjänsterna för att säkerställa tillgång till en god gemensam lägesuppfattning över hela hotskalan. Internationella samarbeten inom underrättelseområdet är av grundläggande betydelse för svensk underrättelseförmåga och av avgörande betydelse för svensk utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitik. För att säkerställa att ska få del av sådan information som landet behöver är det för nödvändigt att upprätthålla samarbeten gällande såväl inhämtning, bearbetning, analys och teknik som utbyte av underrättelser. Slutligen – ja, har påtalat brister i den svenska regleringen av signalspaning. kommer självklart att rätta sig efter domar i de mål där är part. Ett analysarbete kring avgörandet har inletts på . I den kommande översynen av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet är jag trygg med att dessa brister kommer att hanteras och åtgärdas.