prot · H809128 · 2021-05-27 00:00:00 — Därför är det oerhört glädjande att höra att det finns många partier i som kämpar för en cirkulär ekonomi. Europeiska miljöbyrån har tagit fram en rapportserie som ska väcka tankar i postcoronasamhället. Det är en rapportserie som är baserad på mycket forskning och fakta. De visar tydligt att ekonomisk tillväxt ger välstånd med utbildning, sjukvård och så vidare – sådant vi behöver. Men det leder också till många olika kriser som klimatutsläpp, minskad biologisk mångfald och ökade föroreningar. Det är oerhört viktigt att våga prata om den klassiska bnp-tillväxtens baksidor och att våga tänka nytt. DN har tagit upp frågan i en artikelserie. De har bland annat gjort en intervju med , som sägs vara vår tids nya ekonomiska tänkare. Hon pratar om både ekologiska och sociala frågor kopplat till ekonomin. Jag tycker att hon formulerar Agenda 2030 på ett väldigt bra sätt. Hon säger att man har planetens gränser som ett ekologiskt tak som vi inte får överskrida men som vi tyvärr har överskridit. Men det finns också ett socialt golv som vi inte får underskrida därför att vi måste komma bort från fattigdom och så vidare. Mellan de två har vi det säkra handlingsutrymmet för mänskligheten. Om vi lämnar den övergripande visionen, hur ska vi då göra för att komma dit? Jag vill börja med att säga hur vi inte ska göra. Det är självklart viktigt med konsumentinformation på alla sätt och vis, men vi kan inte bara lägga det på konsumenten. Det kommer aldrig att räcka. Vi ska inte hålla på med pekpinnar och moraliserande. Det är lätt att hamna där, men det leder fel. Vi politiker måste fixa strukturen och helt enkelt göra det här möjligt. Som vi hörde har regeringen tillsammans med samarbetspartierna tagit fram en strategi för cirkulär ekonomi. Den visar på de långsiktiga spelreglerna och den stadiga grunden. I strategin är visionen ”ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material”. Här finns insikten om planetens gränser och att man måste minska konsumtionen. I handlingsplanen finns olika fokusområden. Hållbar produktdesign är ett viktigt område. Här avgörs så mycket som av produktens miljöpåverkan. Det handlar om att produkter ska ha lång livslängd, ska gå att reparera och ska gå att återvinna. Ett annat fokusområde handlar om hållbar konsumtion. Det handlar om bland annat upphandling men också konsumentinformation och konsumentskydd. Att det ska vara ett giftfritt kretslopp från början är också viktigt. Och när skadliga ämnen väl har kommit in måste de förstås fasas ut. Det är även centralt att det finns drivkrafter för företag och olika aktörer att arbeta med innovation och nya framtida lösningar. Som det ser ut är dock den cirkulära ekonomin försvinnande liten jämfört med den linjära ekonomin. Vi behöver verkligen skala upp det här. Om jag ska försöka välja ut de riktigt stora och viktiga åtgärderna, som ser det, vill jag lyfta fram det produktpolicyramverk som EU jobbar med just . Regeringen och samarbetspartierna är överens om att driva en ambitiös linje i produktpolicyramverket så att man får med många produktkategorier och på ett ambitiöst vis. tog upp att man också ska ha med det i hela kedjan, från forskning till innovation, klimatkliv och industrikliv och bidrag men också över till kommersialisering med gröna krediter, som regeringen har inrättat och som kan gå till cirkulära projekt. Här behöver vi jobba ännu mer med marknadsintroduktionen. Då är upphandling väldigt viktigt, vilket också har lyfts upp tidigare. Vi har gett ett uppdrag här. Vi behöver helt enkelt jobba vidare inom det här. Det upphandlas för 800 miljarder , enligt den senaste siffran jag hörde. En åtgärd som jag också tror är viktig är standardisering. Det kan låta lite tråkigt. Men det handlar om att hitta definitioner och ett gemensamt språk, till exempel apropå det här med plast. Vi har en vansinnig mängd plast. Vissa forskare säger att vi kanske kan nöja oss med 10–15 sorters plats. Om vi kan hitta en standardisering för plast för de belastande strömmarna vore det fantastiskt bra. Vi har gett ett uppdrag i riktlinjebrevet om att titta på det. Samverkan med näringslivet är också avgörande och helt centralt. Näringslivet måste kunna jobba med sina affärsmodeller, med innovationer och ta nya lösningar vidare. är det lätt att prata om näringslivet och glömma den offentliga sektorn. Men kommunerna är verkligen också viktiga aktörer i detta. Där tror jag mycket på det goda exemplets makt. En kommun provar något, och sedan sprider det sig vidare. Jag vill också lyfta upp något som har tagits upp : end of waste-kriterier, alltså när avfall slutar att vara avfall och övergår till att vara en resurs. Det är en viktig åtgärd som nu tittar på. Här är det giftfria centralt. Det ska vara giftfritt från början. Cirkulär ekonomi är en planetfråga. Men det är också en plånboksfråga. Ett exempel som ofta används är kaffebryggaren. Man köper en kaffebryggare och sina 10 eller 30 koppar kaffe, och sedan går den sönder. Den var kanske billig i inköp, men i kostnad per användning blir en kopp kaffe ganska dyr. Om man tittar på just kostnad per användning ser man att det verkligen blir en plånboksfråga. Kommunerna köper också in produkter. Min hemkommun började till exempel köpa in begagnade kontorsmöbler och sparade enormt mycket pengar samt bidrog till stor klimat- och miljönytta. Det handlar även mycket om ny teknik, från högspecialiserad teknik till hantverkskunnande. Det är ett teknikskifte men lika mycket ett kompetensskifte, och väldigt många arbetstillfällen skapas. Det måste vi fokusera på. Det är oerhört viktigt. Jag vill summera det hela med att vi måste släppa skygglapparna kring tillväxtbegreppet och ta in de ekologiska och sociala aspekterna. Vi kan inte ha en linjär ekonomi och sedan ett litet cirkulärt lager ovanpå, som grädde på moset. Vi behöver ställa om på riktigt. Då behöver vi sammanlagt minska konsumtionen genom att öka den miljöbra konsumtionen, öka tjänsterna och minska på slit och släng, så att vi genom framtidens lösningar hittar till en ekonomi inom planetens gränser. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 155 (KD) replik: talade i sitt anförande om att vi måste komma bort från pekpinnar och moraliserande. Det är något som jag verkligen välkomnar, och jag hoppas att har med sig hela på detta. Vi har ju noterat att så har det inte alltid varit. Jag noterade även att tog upp teknikoptimism mot slutet av sitt anförande. Det faller mig verkligen i smaken. Vi måste tro och tro på tekniken. Vi kan inte klä oss i säck och aska och gå bakåt. Då kommer vi verkligen inte dit vi vill. Något som verkligen är cirkulärt, herr talman, är skogsbruk. Skogen är en fantastisk råvara som vi kan använda inte minst till substitution, alltså till att byta ut CO2-intensiva material som stål och betong. Jag har tidigare noterat att glädjande nog är för mer träbyggnation. Det är jättebra – mer av det! vill man skydda otroligt mycket mer skog i . Man vill dessutom på andra sätt sätta käppar i hjulet för våra skogsägare. Därmed sliter vi med den cirkulära ekonomin igen. Vi har ett hållbart skogsbruk , och vi måste använda oss av skogen. Ändock talar emot sig självt i den frågan. Hur ska vi klara att få till en cirkulär ekonomi och mer träbyggnation när vi enligt språkrör ska skydda så mycket mer skog? 156 (MP) replik: Tack, , för reflektionen och för frågan! Jag vill börja med det här att vi måste komma bort från moraliserande och pekpinnar. Ja, definitivt. är det också medierna som plockar upp förslag och kanske vinklar dem till något som inte är det som ursprungligen har kommit från . Jag skulle säga att det är väldigt viktigt för att jobba med strukturerna och liksom hitta förutsättningarna för att inte hålla på med pekpinnar. När det gäller teknikoptimismen är det mycket glädjande att vi delar den. Sedan vill lyfta fram att det behövs teknikoptimism men också minskad konsumtion, sammantaget. Vi kan liksom inte köra kurvorna rätt upp i taket. När det gäller skogsbruket skulle jag vilja problematisera lite grann. finns det mycket skogsbruk som görs hållbart, men det finns också exempel på att det inte riktigt fungerar – stora kalhyggen och så vidare. Det finns liksom ett spektrum. Det stämmer absolut att vi vill öka träbyggnationen. Det är väldigt viktigt. ser vi att det finns fall där stammar går till förbränning, och det är ju inte rimligt. Man får liksom ha kategorier så att stammarna används till träbyggnation och det är restmaterial som går till förbränning. Sedan måste vi komma ihåg att vi har flera kriser på gång . Vi måste tänka på klimatkrisen och den biologiska mångfaldskrisen . Vi kan inte välja bara den ena. Skogen är också en viktig kolsänka, så det handlar om balansen där. Vi tycker att det är viktigt att skydda den biologiska mångfalden och lösa klimatkrisen och att minskad konsumtion finns med i allt detta. 157 (KD) replik: Tack, , för svaret! Det genomsnittliga hygget i är mindre än . Ändå får vi ofta höra i debatten att våra hyggen är gigantiska. Dessutom måste man som skogsägare lämna hänsynsytor och så vidare beroende på hur skogen ser ut, så ett kalhygge är inte ett kalhygge. Det är inte kalt. Jag noterar att har läst . Jag vill minnas att hon tog upp det här med förbränning även i sitt anförande. Det har ju kommit väldigt mycket kritik mot det som stod i , bland annat att det stod att vi dessutom importerar skog att förbränna. Det är faktiskt så att det är restprodukterna som går till förbränning. Vi använder stockarna till att göra trävaror, och sedan använder vi mindre stockar till att göra till exempel pappersmassa. Det är restprodukterna som går till förbränning, så där var det faktiskt så att medier gick ut med felaktigheter. tog upp det här med moraliserande och pekpinnar i sitt svar här. Det jag tog upp i mitt anförande var även det här med skammen. Vi måste komma bort från skammen, även den som riktas mot markägare . I vår svenska skog har vi inte det stora utdöende som man vill låta påskina att vi har. Det är inte där artdöden är. Vi har till exempel otroligt mycket mer fågel än vi hade för bara , så där är man lite grann ute och slirar. Självklart måste vi finna någon sorts balans, men det är ändå så att om vi ska klara det här är skogen vår stora konkurrensfördel. Man vill till exempel skydda fjällnära skog och fördubbla det som redan är skyddat. Hur ska vi klara omställningen om vi inte kan använda oss av skogen? 158 (MP) replik: Tack, , för frågorna! Genomsnittet för kalhyggen är ju en sak. Det betyder att en del är mindre och en del är större. Sedan finns det exempel på att man tyvärr har hamnat ganska snett. Det finns exempel på körskador och så vidare. Jag menar helt enkelt att det finns ett brett spektrum vad gäller brukande, från väldigt hållbart till sådant som inte är särskilt hållbart. Exempel på hållbart brukande är att blanda in lövträd i skogen, att ha hänsynsytor, att verkligen ta hänsyn vid vattendrag och så vidare. Det finns många sådana saker man kan göra och fortfarande ha ekonomisk tillväxt. Men det finns också exempel på att man inte har tagit tillräcklig hänsyn. Ska vi se till i sin helhet behöver vi ha ett skydd som uppfyller olika internationella målsättningar. Här har mer att göra, helt enkelt, och vi behöver ta ett tydligt ansvar. Jag tänker att det är väldigt viktigt att se hela den här bredden. tycker att vi behöver skydda mer skog. Vi behöver vara ett föregångsland och verkligen värna biologisk mångfald. Att det inte skulle vara någon artdöd i , det skriver jag inte under på. Vi har en röd lista. Vi ser att det försvinner arter . Det här beror på många olika saker. Det beror på skogsbruk. Det beror på klimatförändringar men också på bekämpningsmedel och så vidare. Det behövs definitivt insatser även i för den biologiska mångfalden. Här har vi också en historisk skuld, då vi ser att den biologiska mångfalden minskar. Därför tycker att det är väldigt viktigt att ha ett hållbart brukande och ett högt ställt skydd i skogen. 159 (M) replik: Jag vill tacka för anförandet. Det var väldigt intressant att lyssna på. Det är roligt när man får höra om de bredare perspektiven. Det som även lyfte fram var att det faktiskt är många partier som kämpar åt samma håll. Det är viktigt att vi ser varandra och även lyssnar på varandra, för vi kan alla ha något att lära. Vi i sympatiserar med frågor om standardisering, som är oerhört viktigt, teknikoptimism och samverkan med näringsliv – och med allmänhet och civilsamhälle, vilket jag ser som självklart. Det vi saknar här är end of waste-kriterierna, alltså när avfall slutar vara avfall. Vi tar upp dem för att vi vill ha en sekundär råvara. Vi ska inte tära på jordens resurser, men om vi kan få det här avfallet att få den rätta benämningen kan näringsliv eller företag börja producera i steg två. Det skulle gynna hela situationen. Vi önskar att får fler uppdrag på det området, för det finns många fler produktslag som man skulle behöva göra detta med men som inte tas upp. Det var lite inspirerande att höra antyda en viss förskjutning när det gäller kemikalieskatten på begagnade elektroniska produkter. Jag är lite nyfiken på hur och ställer sig till något sådant. 160 (MP) replik: Tack, , för de inledande reflektionerna! när vi står inför en så här stor klimat- och miljökris är det väldigt värdefullt att kunna hitta konstruktiva vägar framåt och försöka hitta så många gemensamma nämnare som möjligt. När det gäller end of waste-kriterierna har , som vi har hört tidigare, i uppdrag att titta på detta. EU jobbar på EU-nivå, och tittar på den nationella nivån. Vi får noga följa det uppdraget och vad det resulterar i. Detta är ett första steg, och så får vi jobba vidare. Något som är oerhört viktigt är att det blir giftfritt – giftfriheten är en förutsättning. Jag tror att många partier här är överens om att vi inte kan tulla på det. Vad gäller kemikalieskatten på elektronik och begagnat är det som sa: När lagstiftningen infördes var avsikten egentligen inte att begagnat skulle beskattas. I den praktiska hanteringen av undantaget har det visat sig att detta inte fungerar. har det tagits upp i delegationens rapport, som är överlämnad till miljöminister . Denna rapport kommer att beredas, och vi kommer att titta på alla förslag som finns i den. Detta finns med där och är något att titta på framöver. 161 (M) replik: Tack, , för svaret! Jag nämnde också den rapport som Delegationen för cirkulär ekonomi har lyft upp. Men som jag förstått det lämnade de den rapporten och uppmärksammade regeringen på att det inte var en funktionell kemikalieskatt som ålades produktionen, där man jobbar för återbruk och återanvändning av olika former av elektroniska produkter. Varför framhärdar jag i detta? Jag tycker att det blir helt idiotiskt, för logiken hänger inte ihop när vi straffar ut dem som vill göra rätt. Vi brukar säga tvärtom: Det ska vara lätt att göra rätt. Men här straffar vi ut dem – eller inte vi, utan det är regeringen som gör det ihop med sina samarbetspartier. Bara så att gemene man vet: En datorskärm som kan återanvändas sparar i genomsnitt koldioxid. Det gör skillnad för klimatet. Vi hade en myndighet som ville köpa 1 000 bildskärmar. Allt detta adderar ihop. Men då gäller det också att regeringen lyssnar av vad företagen anför för kritik och, där den kan, skruvar till så att det blir rätt . Men vi hoppas; det är ju i alla fall lite positiva tongångar som avslutar denna debatt om cirkulär ekonomi. Jag är optimist. Jag kommer att följa upp det här och hoppas att vi kommer att få se detta realiseras. 162 (MP) replik: Tack, , för följdfrågan! Delegationen lämnade en rapport , ganska . Kemikalieskatten har ju varit upp tidigare också – det stämmer. Alla de förslag som kommer från delegationen vill man titta på sammantaget, helt enkelt. När det gäller kemikalieskatten över huvud taget är det ändå rimligt att titta på begagnatfrågan. Detta är något vi får bereda, undersöka och återkomma till i bred, konstruktiv anda. Jag kan också nämna att jag själv bytte ut min riksdagsdator , precis före utskottet. Jag försäkrade mig då om att man här i faktiskt återbrukar datorer. Ledamöternas gamla datorer går alltså inte till spillo, utan de går vidare och återanvänds. Det är ju oerhört glädjande. Vi får återkomma till frågan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet COM(2021) 223 Förslag till och rådets förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:766 Tryggheten i hela landet av (M) till justitie- och migrationsminister (S) av (M) till statsrådet (S) 2020/21:768 Ekonomisk jämställdhet av (M) till finansminister (S) 2020/21:769 Garantier som en del av svenskt bistånd av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:770 Praktiska verkställighetshinder av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:771 relationer med av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:772 ansvar för giftigt avfall i av (V) till miljö- och klimatminister (MP) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:2981 Militärt kuppförsök i av (SD) till försvarsminister (S) 2020/21:2982 Rymningar från Sis-hem av (M) till socialminister (S) 2020/21:2983 Fortsatta sprängningar av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2984 Hundbrist vid av (SD) till finansminister (S) 2020/21:2985 Spelutbildningsplatser av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2986 Flygtrafik från av (SD) till statsminister (S) 2020/21:2987 Hållbara drivmedel av (V) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2988 Biståndsprojekt i av (V) till statsrådet (MP) 2020/21:2989 Våldsutsatta kvinnor som lever gömda av (V) till socialminister (S) 2020/21:2990 Bistånd till av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:2991 Statsstöd till rikstäckande handikapporganisationer av (V) till socialminister (S) 2020/21:2992 invasion och kemiska attacker i norra av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:2993 Koldioxidbedövning av grisar av (V) till statsrådet (S) 2020/21:2994 Pollenprognoser i hela landet av (M) till socialminister (S) 2020/21:2995 Fördömande av agerande av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2996 Synkontroll vid körkortsförnyelse av (KD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2997 Införandet av den nationella läkemedelslistan av (KD) till socialminister (S) 2020/21:2998 Tillsynen av skolor av (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:2999 Svenskt agerande i EU om av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:3000 Utlandssvenskars möjlighet till undervisning i svenska av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:3001 Krisberedskap av (M) till statsrådet (S) 2020/21:3002 EU-medborgare i av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:3003 Underrättelser till av (M) till finansminister (S) § 13 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2020/21:2784 Mottagningscenter utanför EU av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2796 PCR-test vid tvångsutvisning av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2839 Myndighetsadministrerad varningslista av (SD) till näringsminister (S) 2020/21:2840 Utökat stöd till bestridande av felaktiga fakturor av (SD) till näringsminister (S) 2020/21:2841 regeltillämpning av Kopparklint (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2834 Säkerhetsläget i av (KD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2881 Identifiering av gode män och förvaltare av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2868 Ökad radikalisering av våldsbejakande islamism av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2870 Stöd till anhöriga när närstående radikaliseras av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2865 Den långväga kollektivtrafiken av (SD) till socialminister (S) 2020/21:2869 Vaccination under arbetstid för statligt anställda av (M) till statsrådet (S) 2020/21:2860 Granbarkborrens spridning av (C) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2857 Klassning av ”biprodukt” av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2858 Omsättningsstödet för handelsbolag av (M) till näringsminister (S) 2020/21:2879 Förhöjda strålningsnivåer i Tjernobyl av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2844 och rapportunderlag av (V) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2882 Insynsråd av i (M) till statsrådet (S) 2020/21:2895 ansvar i världen av (SD) till statsrådet (MP) 2020/21:2884 Solidarisk finansiering av i (M) till socialminister (S) 2020/21:2871 Användningen av vaccin mot covid-19 av (M) till socialminister (S) 2020/21:2888 Virkestravar vid allmänna vägar av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2892 Lång analystid vid NFC av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2953 Handläggningstiderna vid Nationellt forensiskt centrum av Boriana (M) till statsrådet (S) 2020/21:2887 Plastpåseskatten av i (M) till finansminister (S) 2020/21:2902 Punktskatt på miljövänliga bärkassar av (SD) till finansminister (S) 2020/21:2885 Branden på fabrik av i (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2886 Återbegravning av samiska kvarlevor av i (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:2890 Politiska ställningstaganden av polis i tjänst av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2889 Terrorangreppen mot av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2894 Modernisering av lagstiftningen om moderna växtförädlingsmetoder av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2891 intrång på territorium av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2903 Visande av solidaritet med genom flaggning på offentliga byggnader av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2883 Reformerat strandskydd av i (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2893 Tillbakatagande av erkännande av som stat av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2904 Krisrelaterat stöd till företagare som varit föräldralediga av (V) till näringsminister (S) 2020/21:2915 Bristande integration som ökar fattigdom och kostnader av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2874 Bilbränder och attacker mot polis av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2896 Ungdomars förutsättningar att ta körkort av (KD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2918 scenarier av (M) till socialminister (S) 2020/21:2899 Rätt till undervisning i och på punktskrift av (SD) till utbildningsminister (S) 2020/21:2923 Långtidsarbetslösheten och barnfattigdomen i av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2910 Bistånd till av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:2875 Effekterna av långtidscovid av (M) till statsrådet (S) 2020/21:2901 Mentorer till deltagare i intensivåret av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2877 Nedläggningen av kopparnätet av i (M) till statsrådet (S) 2020/21:2907 Undvikande av orden ”man” och ”kvinna” inom vården av (SD) till socialminister (S) 2020/21:2913 Lättade restriktioner för kultursektorn av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:2908 Barns grundlagsskyddade yttrandefrihet av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:2909 Elevers grundlagsskyddade yttrandefrihet av (SD) till utbildningsminister (S) 2020/21:2920 Smittspridningen i av (M) till socialminister (S) 2020/21:2924 Kostnader för tolkhjälp av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2898 Andelen manlig personal i förskolan av (SD) till utbildningsminister (S) 2020/21:2914 Vård för personer med ME/CFS av (M) till socialminister (S) 2020/21:2906 Vattenbristen i Rojava av (V) till utrikesminister (S) 2020/21:2948 Vattenförsörjningen i Rojava av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2900 Åtgärder mot långtidsarbetslösheten av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2911 Snabblån för aktieköp av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2921 Nedläggning av glesbygdsmackar av i (M) till statsrådet (S) 2020/21:2872 Vaccinpass av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2873 Beroendeställningar inom av (SD)