prot · H809101 · 2021-03-26 00:00:00 — Det är kanske i den änden man borde börja rota för att hitta svaren på varför det byggs så få småhus i . Som jag konstaterade inledningsvis är det utrett att den absoluta merparten av alla de flerfamiljsbostäder som har byggts med hjälp av investeringsstödet hade byggts ändå. Den enda effekten av detta är att byggherren har kunnat få en lite bättre deal, och det är ju märkligt från ett parti som i många andra sammanhang uttrycker sig kritiskt till konceptet vinst i välfärd. Men när det kommer till byggsektorn är det plötsligt okej att ösa 11 miljarder skattekronor över diverse byggherrar utspridda över landet. Många av dem är säkert jätteglada, men vi ska komma ihåg att merparten av dessa hus hade byggts ändå. Då inställer sig frågan: Hade det inte funnits bättre användning i eller utanför statskassan för dessa pengar? 127 Statsrådet (MP): Jag ska börja med att förklara vad jag menar med demokratiaspekten av detta. Det handlar inte minst om överklagandena. När man vill minska sakägarkretsen i till exempel en kommuns planering innebär det en inskränkning i den demokratiska processen i kommunen. När man vill göra undantag från de detaljplaner som är fastslagna innebär det också en förändring av den demokratiska processen. Vi har en översiktsplanering – en regional planering – som syftar till att man ska kunna ta ett större grepp om bostadsplaneringen i en region, inte minst för att kunna peka på var man ser att det kommer att byggas kollektivtrafik och var man kommer att kunna hitta kollektivtrafiknära lägen. Interpellationen tog sin grund i hur vi ska bygga fler bostäder. Om vi vill bygga fler bostäder är kollektivtrafik, inte minst fast kollektivtrafik i form av järnväg, oerhört central för att få mer bostadsbyggande. Något som verkligen satte fart på bostadsbyggandet – där vill jag verkligen ge beröm till alliansregeringen som satt 2010–2014 – var det initiativ som togs till Sverigeförhandlingen. När den rödgröna regeringen sedan tog detta vidare skapade det planering för en stor mängd bostäder. Nästan 200 000 bostäder skakade man hand på i processen. Efter detta har och backat om projektet, men vi har för avsikt att gå vidare. Det har varit en viktig del. Anledningen till detta är att vi får förstorade arbetsmarknadsregioner och att man får möjlighet att bo och arbeta på fler ställen i en region. Detta skapar efterfrågan på bostäder, och det skapar bostadsbyggande. De bostäder som har byggts med investeringsstödet hade inte kunnat byggas med sådana hyror utan detta stöd. De bostäder som har kommit fram hade inte i samma utsträckning gått till sociala kontrakt eller till unga personer om vi inte hade haft investeringsstödet. Den typen av handskakning och överenskommelser gör skillnad på bostadsmarknaden. Vi har gjort stora regelöversyner, och vi har gjort stora förenklingar under hela den förra mandatperioden och även senare, för att förenkla för byggandet. Det som behövs nu är investeringar från samhället i stark kollektivtrafik, i större arbetsmarknadsregioner och i bättre möjligheter till arbetspendling. Jag hade hoppats att skulle bejaka ett sådant initiativ och en sådan investering i vår gemensamma arbetsmarknad och vår gemensamma utveckling, snarare än att backa tillbaka och minska den demokratiska insynen i planeringsprocesser och vilja minska möjligheten till inflytande för de boende i en kommun när det gäller gemensamma ytor, och att de skulle lyfta blicken lite och titta på var vi vill vara i planeringen av våra regioner, städer och bostäder. 128 (M): Bostadsministern får gärna redogöra för vad den ”regelförenkling” som ägde rum under den förra mandatperioden har resulterat i. Jag tror inte att vi är så många som har märkt något av den. Det som jag redogjorde för precis är hur läget ser ut . Om man efter ”regelförenklingen” är nöjd med att har 3 000 byggregler som på totalen har gjort det dyrare att uppföra en vanlig villa i har man inte satt ribban jättehögt i sin ambitionsnivå, kan jag tycka. För att svara på bostadsministerns fråga: Anledningen till att vi inte tycker att Sverigeförhandlingens utfall fungerar är att vi har fått en presumtiv nota för att bygga höghastighetsjärnvägarna. Alla bedömningar gör gällande att det är samhällsekonomiskt olönsamt. Då måste man som politiker ställa sig frågan om man som en envis – jag vet inte vad – vill köra på i samma hjulspår utan att kunna omvärdera den positionen. Naturligtvis måste svaret vara nej. Om man får beskedet att varje satsad krona i ett sådant projekt ger tillbaka i samhällsekonomiska vinster är man envis, för att inte säga naiv, om man ändå vill gå vidare med det. Det är där vi befinner oss . Det finns en alternativ kostnad för att göra denna satsning. De 300 miljarder eller kanske 700 miljarder som det kostar att bygga höghastighetsjärnväg kan naturligtvis användas för att rusta upp det befintliga infrastrukturnätet och därmed möjliggöra många fler bostäder på en lång rad ytterligare platser än vad de nya stambanorna skulle kunna medföra. Det är naturligtvis detta som vi ser och föreslår. 129 Statsrådet (MP): När det gäller hur reglerna ser ut och vad effekterna av det har blivit föreslår jag att riksdagsledamoten läser statistiken för bostadsbyggandet lite noggrannare och ser hur många fler bostäder som har byggts de senaste två mandatperioderna. När det gäller höghastighetsbanor skulle jag vilja påpeka att det fanns en bild av att var ett företagsvänligt och marknadsliberalt parti. ser jag bara konservatism. Vi vet att handelskamrarna efterfrågar nya stambanor, vi vet att nya stambanor kan innebära en förstoring av våra arbetsmarknadsregioner och vi vet att vi kan få en bättre arbetsmarknad för fler, där fler kan komma i arbete och där fler företag kan hitta rätt kompetensförsörjning om de har effektivare kommunikationer mellan sina företag och medarbetarnas bostäder, och när vi vet att regionala nyttor kommer ut av detta, även om de inte ingår i ändpunktstrafikberäkningarna, och när vi ser de 200 000 bostäder som man har skakat hand på därför att det kommer nya stambanor är det lite ledsamt att höra att är intresserade av att investera i vårt samhälle 100–framåt, som med våra tidigare stambanor. Det är fullt på våra stambanor. Det är fullständigt knökfullt. Det hjälper över huvud taget inte att lappa och laga, utan vi måste få in ny kapacitet och nya stambanor in i systemet. När vi gör detta kan vi bygga för snabba hastigheter så att vi får större arbetsmarknadsregioner och fler i arbete. Detta är ett sätt att öka bostadsbyggandet som jag och regeringen avser att gå fram med, tillsammans med investeringsstödet och bättre regler för förstagångsköpare. Jag kan bara hoppas att åter kommer att ställa sig bakom en utveckling och framtidstro för svensk bostadspolitik och arbetsmarknadspolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2020/21:569 om investeringsstöd till hyresbostäder 130 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag tänker verka för att avveckla investeringsstöden och när det i så fall kan ske. Jag vill börja med att säga att det inte är aktuellt att avveckla investeringsstödet till hyresbostäder och bostäder för studerande. anser att stödet är kostsamt och ineffektivt. Jag delar inte den uppfattningen. Vi behöver bygga mer hyresrätter i , och då är det här stödet viktigt. Det behövs för att få fram fler hyresrätter med rimliga hyror, framför allt i de regioner där det behövs mest. Stödet infördes och har formellt sett funnits . I praktiken har det dock varit något besvärligare än så eftersom beslutade om en budget för staten som innebar att stödgivningen fick avslutas tvärt. Det blev inte möjligt att bevilja stöd till ansökningar som redan hade inkommit, detta trots att många företag lagt ned mycket tid och pengar för att projektera lämpliga projekt i förlitan på att staten hanterar sin stödgivning, inklusive eventuell avveckling, med respekt för de resurser som man har lagt ned. Stödet kunde dock återstartas inom ramen för januariavtalet, men det har tagit tid att få alla pusselbitar på plats. Trots detta finns tydliga indikationer på att stödet har varit framgångsrikt. Fram till och med har investeringsstöd beviljats till anordnande av 45 000 nya bostäder, varav 21 000 bostäder redan finns på plats. Dessa bostäder har också en lägre hyra än andra nyproducerade hyresbostäder och villkor som gör att fler hushåll kan efterfråga dem. Investeringsstödet har varit och är ett viktigt verktyg för att upprätthålla en hög byggtakt, vilket är särskilt viktigt om vi går in i en lågkonjunktur. 131 (M): Regeringen har lagt 11 miljarder på investeringsstödet till hyresrätter. Man säger att man gör det för att lindra konsekvenserna av marknadens systemfel. I stället sätter man dyra plåster på ett marknadsmisslyckande, ett systemfel, snarare än att försöka lösa systemfelets orsaker. Konsekvensen blir ett sådant ineffektivt stöd som investeringsstödet är. har vi i flera tidigare interpellationsdebatter hört bostadsministern hänvisa till stödet som en anledning till att det byggs mycket och att byggandet har ökat, särskilt för unga och äldre. Men stöden har utvärderats ett flertal gånger. Bland annat har tittat på det. kom en ny studie från Evidens, gjord på uppdrag av Fastighetsägarna och Byggindustrierna. Den visar återigen hur ineffektivt investeringsstödet är. Man kan fråga sig hur många utvärderingar av investeringsstödet som krävs för att bostadsministern och regeringen ska ta till sig av kritiken. Det framgår bland annat att , som väldigt ofta beskrivs som den kommun som har landets största bostadsbrist, återfinns på plats 14 när det gäller antalet beviljade stöd. Det som Kommuner och Regioner brukar benämna mindre städer får i högre utsträckning stöd beviljade. Om man tittar på antalet bostäder som det har lett till kan man inte se någon korrelation mellan stödet och att det byggs fler bostäder. Utan det går i stor utsträckning till bostäder som annars ändå hade byggts. Ytterligare något som framkommer i de många utvärderingarna är att resultatet, det vill säga bostäder som går till unga och äldre, är , om man går på siffror, fru talman. Det blir ungefär 2 500 bostäder. Detta bör man särskilt ta till sig givet att man säger att det ska gå till målgruppen unga och äldre. Av de 21 000 som är byggda har övriga inte gått till denna målgrupp. Man kan tvärtom se att köerna till de bostäder som tagit emot investeringsstöd är längre än till andra lägenheter. De som bor i dem har generellt högre inkomster än vad andra personer har som bor i området. Med detta som bakgrund skulle jag vilja fråga bostadsministern … 132 Statsrådet (MP): I detta finns många frågor, och jag kan ana mig till ungefär vilka riksdagsledamoten var ute efter. Först vill jag säga att stödet i sin nuvarande form inte är utvärderat annat än i en beställd rapport utförd av Evidens. Stödet har omformats för att det ska få just en högre träffsäkerhet. Det är riksdagsledamoten säkert medveten om, så jag behöver inte fördjupa mig i det. När det gäller hur effektivt stödet har varit och hur det har uppnått målen vill jag, med all respekt för Evidens som har tagit fram rapporten och för dess beställare, påpeka att de utvärderar mot mål som inte har funnits. Det har aldrig varit ett uttalat mål att just skulle få fler bostäder. Vad vi vill ha är fler bostäder i en funktionell region. Det har investeringsstödet däremot gått till. När riksdagsledamoten pekar på mindre städer ingår bland dem kranskommuner till . När man tittar på den funktionella arbetsmarknadsregionen, vilken jag utgår från att också är besjälade av att det ska finnas bostäder i, går investeringsstödet dit där det är tänkt. Vad investeringsstödet heller aldrig var tänkt att vara var ett social housing-projekt. Det här är nyproducerade bostäder. Jag är övertygad om, fru talman, att riksdagsledamoten är medveten om att nyproduktion är dyrare än befintligt bestånd. Att jämföra kötiderna i en nyproducerad fastighet med kötiderna i hela det befintliga beståndet blir inte att jämföra äpplen och äpplen, utan man jämför äpplen och päron. Vi ser däremot att vi har skapat möjligheten att vika en åttondel av bostäderna i varje projekt till antingen unga eller till personer som står långt ifrån bostadsmarknaden, till exempel genom sociala kontrakt. Eftersom vi kan göra sådana uppgörelser tillför det här ett väldigt värdefullt tillskott av bostäder. Det här handlar dock fortfarande om nya bostäder. Nya bostäder lättar däremot på trycket i det befintliga beståndet, det vill säga om man kan tillföra många nya bostäder frigörs också billigare bostäder i det befintliga beståndet. Det här är en grundläggande mekanism på bostadsmarknaden, och jag tror att riksdagsledamoten också är väl medveten om detta så jag ska inte föreläsa om det. Jag tror att vi är överens om det här. Investeringsstödet infördes som sagt . Det har förändrats . Vi har inte samma bild av att det är ineffektivt. Tvärtom visar alla signaler vi får nu att det ger nya bostäder. Framför allt ger det en typ av bostäder som fler kan efterfråga än i den normala nyproduktionen. Innan vi hade investeringsstödet på plats såg vi hur nyproduktionen visserligen tillförde nya bostäder, inte minst genom Sverigeförhandlingen som vi har pratat om tidigare, men de var oerhört dyra. Investeringsstödet skapar en ny typ av bostäder in i nyproduktionen som har rimligare hyror. De är inte lika billiga som i det befintliga beståndet – så kommer det aldrig att vara – men de tillför en ny typ av bostäder, och det är ett väldigt viktigt tillskott. Dessutom håller det byggtakten uppe i när vi har ett oerhört stort behov av att inte tappa fart i bostadsbyggandet. Jag skulle säga att investeringsstöden har varit mycket effektiva, och jag avser inte att avveckla dem. 133 (M): Investeringsstöd och marknader som regleras nästan in absurdum blir lätt väldigt komplicerade, och det får konsekvenser i många fler led än bara direkt. Om man jämför statistiken kan man se att en konsekvens av investeringsstödet är att det bor färre unga i nyproducerade hyresrätter som har fått stödet än i nyproducerade hyresrätter som inte har fått stödet. Jag använder begreppet unga för jag har förstått på bostadsministern att de är en av de grupper som man vill främja med stödet. Det är alltså färre unga som bor i hyresrätt med stöd än unga som bor i nya hyresrätter utan stöd. Det här beror på att det finns ett kösystem även till de hyresrätter som har fått stöd. Kösystemet, som inte finns som ett stort problem i särskilt många andra länder, skapar ett extra högt tryck på de bostäder som tar emot stöd eftersom hyran är lägre. Det är fler som köar dit. Det säger sig självt att en ung person har sämre möjlighet att ha byggt upp en lång kötid än vad en äldre person har. Återigen får stödet inte den effekt för exempelvis unga som man är ute efter. Det är också lite naivt att bortse från de andra problem som kvarstår på hyresmarknaden. Det här systemet döljer också något. Bostadsministern har rätt i att det byggs mycket bostäder . Vi har också väldigt låga räntor , så det är för tillfället väldigt gynnsamt att bygga bostäder. När konjunkturen går ned kommer de allvarligare konsekvenserna av den icke-fungerande hyresmarknad som vi har att synas ännu tydligare än vad de gör . Det här vet vi. Så har det varit förut, så det är egentligen inga nyheter. Så länge man inte tar tag i detta utan försöker sätta plåster på såren med hjälp av dyra investeringsstöd kommer inte det grundläggande problemet att bli löst. Jag undrar därför hur bostadsministern ser på att det bor färre unga i nyproducerade hyresrätter som har fått det här stödet än i andra nyproducerade hyresrätter. 134 Statsrådet (MP): Jag ser inget stort problem med det. Investeringsstödet är fortfarande inte tänkt för att bygga särskilda bostäder för särskilda grupper, utan vi har en generell bostadspolitik i . Investeringsstödet tillför bostäder och möjliggör för fastighetsägarna att avdela en åttondel av lägenheterna. Det är inte minst viktigt för de sociala kontrakten för dem som inte kommer in på bostadsmarknaden över huvud taget. Men om de här bostäderna når en annan grupp, så att de frigör billigare bostäder i det befintliga beståndet, ser jag inte riktigt problemet med det. Det är ju i så fall bra. Det är positivt att vi får in nya bostäder på bostadsmarknaden. De som har höga inkomster kan efterfråga dessa bostäder, och då kan de som är yngre med lägre inkomster i större utsträckning efterfråga de lägenheter som finns i det befintliga beståndet. Det här är anledningen till att vi jagar efter byggtakten. Vi vill ha en hög byggtakt därför att man före de senaste två byggde alldeles för lite . Vi har en boskuld. Vi behöver fler bostäder, och vi behöver jaga i kapp för att vi ska få en bättre fungerande bostadsmarknad, både i det hyrda och i det ägda. Det är mycket riktigt så att räntorna är väldigt låga. Det har också inneburit att bostadspriserna stuckit väldigt högt . Det här innebär en enorm tröskel för unga personer – och för den delen för förstagångsköpare som inte är unga – att ta sig in i det ägda boendet. Det är anledningen till att regeringen nu försöker hitta sätt att överbrygga detta, men också anledningen till att amorteringskraven är viktiga, något som jag debatterat med riksdagsledamotens kollega . Vi kan hamna i en situation där räntorna går upp, något som uppenbarligen även riksdagsledamoten ser en risk för. Om de går har vi en dubblering av räntekostnaderna, och då kommer det att finnas familjer vars ekonomi slås sönder om de inte har tillräckliga marginaler. Därför är de bostäder som tillförs i och med investeringsstödet och som har lägre hyror viktiga för bostadsmarknaden, för bostadsmarknaden hänger ihop. Vi ska inte bygga bostäder och säga att bara en viss grupp får bo där. Bostadsmarknaden är kommunicerande kärl. När vi tillför bostäder med rimliga hyror i en ände frigörs också möjligheter i andra änden. Vi ska kunna hjälpa förstagångsköpare att ta sig in på den ägda bostadsmarknaden utan att skuldsätta sig så högt att de riskerar att få sin framtida ekonomi sönderslagen av en räntehöjning, vilket jag är gammal nog att minnas effekterna av . Vi måste ta möjligheterna att få människor att kunna efterfråga ägt boende utan de konsekvenserna. Vi måste göra det möjligt för unga att ta sig in på bostadsmarknaden och ha någonstans att bo. De ska kunna tacka ja till en studieplats eller tacka ja till ett jobb utan att skuldsätta sig. I stället ska det finnas tillgängliga billigare och enklare boenden att få tag i. Om det då är en bostad i det befintliga beståndet eller en bostad byggd med investeringsstödet är inte det centrala. Det centrala är att det kommer in tillräckligt mycket nya bostäder på bostadsmarknaden för att det ska finnas bostäder för alla. Det har investeringsstödet bidragit till. Det har gjort att vi har hållit uppe det här. Investeringsstödet har också gjort att det tillförs hyresrätter. före investeringsstödet byggdes det mycket, men det som byggdes var dyra bostadsrätter och dyra hyresrätter. får vi en bättre mix i nyproduktionen och därmed också en bättre tillgänglighet även i det befintliga beståndet. 135 (M): Jag måste tacka för att bostadsministern tar upp en sak i detta regelverk som jag ännu inte hade hunnit gå in på och som jag faktiskt i ärlighetens namn hade glömt bort lite. Det är i alla fall en intressant iakttagelse som jag tycker att man ska ha med sig. Som investeringsstödet är utformat byggs den typ av hyresrätter som tar emot det här stödet i områden som redan har en snarlik hyresnivå. Man får alltså inte, fru talman, den mix som jag uppfattar att bostadsministern är ute efter. Det är inte lönsamt och inte möjligt för producenterna av bostäder att bygga dem i ett område där värdet på bostäderna ligger betydligt högre, för man måste kvala in till den lägre hyresnivån. Man kan inte få så mycket stöd per bostad att man kan bygga bostäderna i ett område med väldigt eftertraktade lägen, utan man måste anpassa sig till ett område som är kvalificerat för den hyresnivån. Det är också en av de faktorer som gör att , med högre bostadspriser och högre priser på mark, hamnar på plats nummer 14. Med det sagt kan jag konstatera att den här debatten visar att uppenbarligen står väldigt långt ifrån och regeringen i synen på investeringsstöd och huruvida det är en effektiv åtgärd för att få till stånd bostäder efter behov. 136 Statsrådet (MP): Vi har 290 kommuner i . Om är på plats 14 av dem som fått investeringsstöd tycker jag att det ändå låter rätt rimligt. Vad vi kan vara väldigt säkra på är att investeringsstödsnivåerna, kraven som ställs på hyrorna och markpriserna tillsammans innebär att bostäderna inte kommer att byggas på , på eller över huvud taget i . Markpriserna är för höga. Men är en betydligt större arbetsmarknadsregion än så. I de kommuner som ingår i arbetsmarknadsregionen byggs det däremot. av de bostäder som har fått stöd finns i de regioner och kommuner där de största behoven finns. Investeringsstödet har alltså träffat de regionerna. Det har träffat för dem som studerar på , studerar inom regionen eller arbetar inom regionen. Regionen är större än bara . Det här är viktigt i kristider, eftersom det på en svag marknad är hyresrätter som driver byggtakten. Det ser vi väldigt tydligt just . Regeringen har ansvar för att hålla uppe byggandet i dåliga tider. Investeringsstödet har varit och är ett viktigt verktyg för att upprätthålla en hög byggtakt, särskilt i lågkonjunktur. Jag avser att fortsätta använda det för ett ökat bostadsbyggande, för det behövs mer hyresrätter i . Stödet behövs för att få fram fler hyresrätter med rimliga hyror, framför allt i de regioner där de behövs mest. Där har också investeringsstödet träffat. av de bostäder som har fått stöd finns i de här regionerna och kommunerna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 22 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:599 Frigivning av armeniska krigsfångar av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:600 Tillväxt och ökad operativ militär förmåga av (M) till försvarsminister (S) 2020/21:601 Konsekvenserna av reduktionsplikt i drivmedel av (M) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:2314 Kontrollstation för vattenkraften av (KD) till statsrådet (S) 2020/21:2315 Handlingsutrymmet för extremistiska rörelser av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2316 Den växande hundsmugglingen av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2317 En god djursjukvård för husdjur av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2318 Bristen på veterinärer av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2319 Åtgärder inom EU för att stoppa djursmugglingen av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2320 Utbildning av besiktningsveterinärer inom av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2321 skydd av säkerhetskänsliga verksamheter av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2020/21:2322 En stärkt Sverigebild av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2323 befogenheter att beslagta insmugglade hundar och andra djur av Kopparklint (M) till finansminister (S) 2020/21:2324 Drivmedel till rimlig kostnad av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2325 Sverigebilden i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2326 Frigivning av armeniska krigsfångar av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2327 Ansvarsutkrävande för arbetsförhållandena i av (SD) till utrikesminister (S) 2020/21:2328 Uteblivna svar från av (M) till statsrådet (S) 2020/21:2329 Varor från Xinjiang av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:2330 En ökad spridning av rabies till följd av insmugglade hundar av Kopparklint (M) till socialminister (S) 2020/21:2331 EU:s investeringsavtal med av (M) till statsrådet (S) 2020/21:2332 Förstärkta vård- och stödinsatser för utsatta barn under pandemin av Kopparklint (M) till socialminister (S)