prot · H90934 · 2021-11-25 00:00:00 — § 1 Val av ställföreträdande justitieombudsman Val av ställföreträdande justitieombudsman företogs. Följande skrivelse hade kommit in från : Den tid för vilken är vald att vara ställföreträdande justitieombudsman löper ut . har berett frågan om val av ställföreträdande justitieombudsman. föreslår enhälligt att från till ställföreträdande justitieombudsman omväljer . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed till § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att (SD) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (SD). § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2021/22:7 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från kulturutskottet. § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:4313 till socialutskottet Redovisning av AP-fondernas verk-samhet § 6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet betänkande 2021/22:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2020/21:130) 1 (V): pensioner har ju verkligen varit en het fråga . ska vi debattera AP-fonder, som ingår i finansieringssystemet för våra pensioner. En förutsättning för goda pensioner är att fortsätter att ha framgångsrika företag och framgångsrik forskning, offentliga investeringar som tryggar tillgången på infrastruktur och bostäder, en väl utbyggd offentlig välfärd och en politik för ökad jämlikhet. anser att AP-fonderna bör användas aktivt och ta ett långsiktigt ägaransvar som kontrast till de kortsiktiga vinstintressen som präglar stora delar av finansmarknaden . Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fonderna skulle i större utsträckning än kunna utnyttjas för att möjliggöra detta. Det finns ett utbrett missnöje med de kortsiktiga avkastningskrav som styr mycket av investeringarna. uppfattning är att AP-fondsmedlen inte ska utnyttjas i spekulativa syften utan bör förvaltas utifrån långsiktiga, samhällsekonomiska kriterier. Pensionärernas pengar ska tryggas, och detta görs bäst genom att AP-fonderna tar ett långsiktigt ägaransvar i syfte att upprätthålla en hög sysselsättning och hållbar tillväxt. föreslår därför bland annat att Första AP-fonden omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Den kan då investera i till exempel miljöteknik, medicin, bostäder, gruvnäring eller infrastruktur. Första–ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. välkomnar målet för placeringsverksamheten men ifrågasätter om det kommer att göra tillräcklig skillnad. som detta mål infördes slog ju regeringen fast att miljö, socialt ansvar och bolagsstyrning ska främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. I regeringens skrivelse, som vi nu debatterar, görs en utvärdering av effekterna av de nya placeringsreglerna. Utvärderingen visar att marknadsvärdet för placeringar i fossil energi för Första–har minskat med , men Tredje och har fortfarande fossila bolag i sina portföljer motsvarande . Redovisning av AP-fondernas verk-samhet SVT:s granskning av AP-fondernas placeringar visar dessutom att Sjunde AP-fonden har över 11 miljarder investerade i fossila tillgångar. Varken Sjätte eller Sjunde AP-fonden omfattas av samma regelverk som Första–. menar att alla AP-fonder ska omfattas av krav på föredömlighet och hållbara investeringar. Det måste också ställas tuffare krav på alla AP-fonder när det gäller miljö och etik. Att Tredje AP-fonden investerar i kärnvapenbolag är inte etiskt försvarbart. föreslår att placeringarna ska vägledas av följande riktlinjer:  Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning.  AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas.  AP-fonderna ska divestera befintliga innehav i fossilindustrin, och detta ska ske .  Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi.  Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar.  AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. begränsas AP-fondernas investeringar i onoterade bolag. Vi i anser att Första–ska kunna direktinvestera i onoterade bolag, vilket vi också föreslagit i vår motion. Det nuvarande regelverket för Första–innehåller bestämmelser som begränsar AP-fondernas inflytande i de bolag de investerar i. För att vi ska kunna använda AP-fonderna som en del i en strategisk näringspolitik måste detta åtgärdas. Rörliga ersättningssystem i finanssektorn var en bidragande orsak till finanskrisen –2009. Förutom vd och övrig fondledning har de flesta anställda i AP-fonderna rörliga ersättningar utöver sin fasta lön. Ersättningssystemen riskerar att leda till spekulation och mer riskfyllda placeringar. Ett förbud mot rörliga ersättningar för anställda i AP-fonderna bör därför införas. Vi menar också att ett oberoende råd bör tillsättas i syfte att följa upp AP-fondernas placeringar och kontinuerligt utvärdera verksamheten. Rådets uppföljning och utvärderingar bör inriktas på huruvida de företag som AP-fonderna investerar i lever upp till de etiska riktlinjerna om mänskliga rättigheter och vilka miljömässiga hänsyn de tar. Såväl uppföljningarna som utvärderingarna ska presenteras för och vara föremål för debatt. Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer men yrkar här bifall endast till reservation 1. 2 (S): Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed avslag på reservationerna. Redovisning av AP-fondernas verk-samhet I en debatt om AP-fonderna och deras resultat är det inte helt oviktigt att påminna om vad deras uppdrag är. Det är att förvalta fondmedlen så att de blir till största möjliga nytta för inkomstpensionssystemet. Förvaltningen ska ta sin utgångspunkt i pensionssystemets åtagande. Uppdraget är reglerat i lag och utgör tillsammans med placeringsreglerna ramverket för AP-fondernas arbete. Av placeringsreglerna kan man bland annat utläsa att fonderna är ålagda att ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Fonderna ska inte ha näringspolitiska eller ekonomisk-politiska mål. var på många sätt ett mycket speciellt år. slog coronapandemin till med full kraft. Många förlorade nära och kära till följd av pandemin. Samhällen stängdes ned, och många var de som förlorade jobbet eller blev permitterade. Finansmarknaderna påverkades också. Men trots de kraftiga nedgångarna på världens aktiebörser i början av pandemin gav buffertfonderna ett samlat resultat efter kostnader på nästan , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet . Och överförde buffertfonderna nästan 32 miljarder till pensionssystemet för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna. När det gäller fondernas roll som buffert för att hantera löpande över- och underskott i pensionssystemen har fonderna betalat ut 271 miljarder för att täcka det förväntade underskott som bland annat uppstod när 40-talistgenerationen började gå i pension. Enligt prognos kommer underskottet i pensionssystemet att ligga kvar på ungefär nuvarande nivå , och ytterligare av fondtillgångarna kommer att behöva användas fram för att täcka underskottet. fick Första–ett nytt mål för placeringsverksamheten. Pensionskapitalet ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Det övergripande målet är dock fortfarande hög avkastning till låg risk. Syftet med det nya målet är att fonderna ska beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin kapitalförvaltning. Målet är bland annat att fonderna ska ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen, gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar pensionsmedlen inte bör placeras i samt gemensamma riktlinjer för hur resultatet av förvaltningen enligt det nya målet ska redovisas. Förhoppningsvis kan vi enas om liknande regler även för Sjätte och Sjunde AP-fonden. Hur har det då gått med AP-fondernas implementering av de nya reglerna? Gällande till exempel utvecklingen av Första–Fjärde AP-fondens placeringar i verksamhet med fossil energi tittade på regeringens uppdrag på perioden –2020, och marknadsvärdet av placeringar i fossil energi har minskat från 16 miljarder till 4 miljarder , vilket är en nedgång med . Men till bilden hör att ökade kapitalet i fonderna med 350 miljarder eller . Rapporten från noterar också att minskningen har tilltagit efter att de nya placeringsreglerna trädde i kraft . Enligt utskottet är det en bra utveckling som tyder på att de nya målen för hållbarhet bidragit till en ökad fokusering på hållbarhetsarbetet. Redovisning av AP-fondernas verk-samhet Avslutningsvis, fru talman: Att förvaltar våra pensionspengar på ett hållbart sätt behöver vi ständigt hålla under lupp och utvärdera. AP-fondernas övergripande mål är långsiktigt hög avkastning för att säkerställa trygga pensioner till löntagare. Långsiktigheten kommer att innebära att till exempel fossila investeringar fasas ut. Att förvalta våra pensionspengar är ett stort ansvar, inte minst eftersom det just handlar om våra pensioner. Då behöver också investeringarna vara långsiktigt hållbara för att vi ska ha trygga pensioner som busschauffören och sjuksköterskan kan leva på. Jag är också övertygad om att det finns en stark förväntan från spararna att de pensionspengar som AP-fonderna förvaltar går till bra verksamhet och inte till verksamhet som till exempel kränker mänskliga rättigheter eller förstör vår planet. Med detta vill jag avsluta med att säga att vi socialdemokrater på intet sätt utesluter ytterligare förändringar av regelverket om det visar sig nödvändigt. 3 (V) replik: sa i sitt anförande dels att det förhoppningsvis kommer att bli samma regler för Sjätte och Sjunde AP-fonden när det gäller föredömlighet och hållbara investeringar, dels att han för Socialdemokraternas räkning inte utesluter att det kan komma framtida förslag till förändringar. Om nu ledamoten sätter detta hopp till att det ska vara samma regler för Sjätte och Sjunde AP-fonden undrar jag när ledamoten beräknar att det kommer ett sådant förslag. Just nu har AP-fonderna minst 15 miljarder i fossila tillgångar. Det är för mig 15 miljarder för mycket. Vi måste divestera. Staten kan inte äga aktier eller liknande i företag som jobbar med fossil energi. Detsamma gäller Tredje AP-fonden, som investerar i bolag som sysslar med kärnvapen. Jag hörde det inte nämnas i ledamotens anförande och skulle gärna vilja höra om det verkligen är etiskt försvarbart och i enlighet med reglerna att investera i bolag som sysslar med kärnvapen. 4 (S) replik: Jag tackar ledamoten för frågorna. Jag kan inleda med att försöka svara på frågan när det gäller ordet förhoppningsvis. Det har väl inte undgått någon att Socialdemokraterna inte har egen majoritet här i kammaren. Men det är min förhoppning att vi kan samla en majoritet för liknande regler för Sjätte och Sjunde AP-fonden. Det ligger ju ett förslag kopplat till , och Pensionsgruppen tittar för tillfället på Sjunde AP-fonden. Vi får sedan se hur hanteringen går vidare. När det gäller investeringar i fossil energi kan det ibland vara lite komplicerat. Jag själv kommer från . På andra sidan sundet finns ett bolag som är verksamt inom energisektorn, . Det är ett bolag som tidigare hanterade de danska olje- och gastillgångarna, men man har bestämt sig för att avyttra dem och gå över till att producera förnybar energi. Redovisning av AP-fondernas verk-samhet Då är alltid frågan: Ska man vara med på den här utvecklingen som ägare eller ska man lämna den helt åt sidan? När det gäller balansgången mellan fossilt och icke-fossilt är det faktiskt också bra att man som ägare är med och driver på utvecklingen. Att bara titta på innehavet i enskilda aktier kan ibland vilseleda när man ska se vilken väg de här företagen är på väg att ta. Om man hade varit aktieägare i till exempel hade man ju fått vara med om en ordentlig resa, för marknaden har prioriterat företag som vänder utvecklingen. 5 (V) replik: Ska man tolka det som säger som att de minst 15 miljarder som staten via AP-fonderna har investerat i fossil energi håller på att omvandlas till något annat? Hur stor andel av det är detta enda bolag som ledamoten nämner? Kan ledamoten uttala sig om alla de minst 15 miljarderna? Jag konstaterar också att jag inte fick något svar på min fråga om kärnvapen. Ledamoten sa att han med ”förhoppningsvis” menade att han har en förhoppning om att det kommer att finnas en majoritet, och det hoppas självklart jag också. Socialdemokraterna och alla andra partier är naturligtvis välkomna att rösta för motion och se till att vi får en förändring här och , för vi behöver verkligen divestera. Jag är lite trött på hänvisning till Pensionsgruppen; det har hänvisats till Pensionsgruppen . Vi är en riksdag, och vi måste kunna ta initiativ och fatta beslut utan en grupp som inte är representativ. Slutligen konstaterar jag att det inte är första gången regeringspartier hellre säljer fossil energi än lägger ned den. har regeringen hellre sålt ett kolkraftverk än lagt ned det. Jag vill se lite mer initiativ från det jag hoppas är det blivande regeringspartiet. 6 (S) replik: Vi ledamöter kan vara trötta på lite olika saker. blir jag lite trött på partier som har en förmåga att måla upp allt i svart och vitt och göra det enkelt för sig och i sina motioner gå i helt olika riktningar. Sådant kan man enkelt göra i opposition. motionsyrkanden går bland annat ut på att vi ska öka innehavet i onoterade bolag. Onoterade bolag är ofta förknippade med högre risk och högre förvaltningskostnad, och ni berömmer att förvaltningskostnaderna har gått ned. Å andra sidan vill ni minska riskerna genom att ta bort de rörliga ersättningarna. har ingen röd tråd i sitt motionerande kopplat till denna verksamhet, och så kan man som sagt bete sig när man sitter i opposition. När det gäller Pensionsgruppens representativitet: Sist jag räknade företrädde de partier som sitter i Pensionsgruppen en överväldigande majoritet av väljare. I min värld är Pensionsgruppen därför mer representativ än vad är. Redovisning av AP-fondernas verk-samhet Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens infor-mationssystem § 7 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem betänkande 2021/22:JuU9 Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem (prop. 2020/21:222) 7 (SD): Vi debatterar nu justitieutskottets betänkande Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem. Initialt ska jag göra en generell reflektion över att vi har något olika uppfattningar om fördelar och nackdelar med en fri rörlighet inom och mer specifikt Schengen. som den fria rörligheten förenklar livet för enskilda och berikar våra länder på många sätt går det inte att förneka att den fria rörligheten bidragit till enorma problem, inte minst för . För vårt utskotts räkning handlar det kanske främst om en kriminalitet som kan operera fritt över gränser, vilket på många sätt utgör ett betydligt större problem för våra rättsvårdande myndigheter än kriminalitet som enklare kan utredas mot egna medborgare som befinner sig i vårt land. Inte minst ser vi också hur en fri rörlighet utnyttjas för illegal migration och de bakomliggande intressen som främjar en sådan mot EU:s medlemsstater. Den här typen av ärende kanske inte brukar utgöra en grund för stora meningsskiljaktigheter mellan våra respektive partier. Betänkandet syftar ju huvudsakligen till att anpassa svensk rätt till om Schengens informationssystem med ändringar i bland annat utlänningslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Men finner ändå anledning att rikta viss kritik mot regeringens förslag till beslut, och vi har i betänkandet ett par reservationer med anledning av regeringens senfärdighet och begränsningar. För det första ger utökade möjligheter till kontroll i brottsbekämpande syfte i ärenden där gränsöverskridande brottslighet förekommer. Mot bakgrund av den rådande situationen i anser vi att det är synnerligen oroande att regeringens utgångspunkt är att endast de ändringar av svensk lag som krävs för att ska uppfylla sina förpliktelser ska genomföras. Vi menar att behöver använda alla tillgängliga medel för att motverka brottslighetens utveckling och föreslår därför att en ny utredning ska tillsättas för att ta vara på de möjligheter till bättre kontroll som finns genom . Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens infor-mationssystem I propositionen anges att hemställan om stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter bereds inom men att det inte har funnits tid att bereda förslagen inom ramen för just det här lagstiftningsärendet. Mot bakgrund av vad anger i sin hemställan om behovet av en ny reglering och den tid som gått sedan hemställan gjordes anser vi att det finns skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om just insamling och användning av biometriska uppgifter. I hemställan pekar också på att förstörandet av biometriska uppgifter efter kontroll och avslutad sökning medför problem och i förlängningen snarare kan innebära ökade integritetskränkningar. Lagring och användning av biometriska uppgifter är ett viktigt verktyg för att kunna kontrollera personer som reser in i och vistas inom landet. Vi anser därför att det är angeläget att en utredning tillsätts och ges i uppdrag att göra en översyn av nationell lagstiftning för att möjliggöra utökad lagring av biometriska uppgifter. Detta är huvudsakligen synpunkter som har inkommit i remissvaren från både och Säkerhetspolisen. I betänkandet finns också ett särskilt yttrande från och som tar fasta på ungefär samma kritik. Jag står bakom båda våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast på reservation 2 om användningen av möjligheter till kontroll. 8 (V): Jag yrkar bifall till reservation 1 av . Anledningen är att vi av flera skäl har en kritisk inställning till Schengens informationssystem, SIS. röstade emot anslutning till när frågan avgjordes av . De tyngsta invändningarna vi hade då var att hotade den personliga integriteten och riskerade att inskränka flyktingars möjligheter att söka asyl och att det viktiga samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet borde ha organiserats i former som inte hotade den enskildes rättssäkerhet och asylrätten. Dessvärre fick vi rätt i våra farhågor. Trots de försäkringar om motsatsen som regeringen då lämnade har steg för steg genomfört förändringar av migrationslagstiftningen och transportörsansvaret som inneburit stora försämringar när det gäller flyktingars rättigheter och rätten att söka asyl. Förutom att regeringen använder undandragande av rättigheter som ett sätt att försöka skrämma bort människor på flykt eller betalar diktaturer i tredjeländer för att hålla människor på flykt borta är detta ytterligare ett sätt där vi ser att rättssäkerheten står på spel. har sedan tillkomsten av informationssystemet ifrågasatt att SIS inte bara handlar om personer som begått brott eller är misstänkta för brott. SIS används för en omfattande registrering av så kallad förebyggande natur, det vill säga registrering av personer som inte är brottsmisstänkta. En stor del av de personer som finns registrerade i SIS är personer från länder utanför Schengenområdet som av olika skäl fått avslag på sina asylansökningar. Betydelsen av en sådan registrering är att personen i fråga kan avvisas direkt vid Schengens yttre gräns. Antalet sådana avvisningar har också ökat markant. Möjligheten för en avvisad asylsökande att få rättelse måste dessutom anses som minimal då personen efter avvisning inte har tillgång till den rättsapparat som har till uppgift att rätta till eventuella felaktigheter. Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens infor-mationssystem Detta innebär att personer med helt legitima asylskäl nekas prövning i enlighet med , vilket är en mycket dålig effekt av registreringen. En asylansökan ska alltid prövas i enlighet med tillämpliga konventioner oavsett tidigare beslut. En registrering i SIS ska enligt inte få innebära att den sökande fråntas sin rätt till sådan prövning. Vi har tidigare yrkat avslag på förslaget om den nu gällande grunden för återkallande av uppehållstillstånd, det vill säga att ett annat Schengenland uppfört personen i fråga på en nationell spärrlista. I förarbetena uttalade regeringen att det krävs mycket starka skäl för att återkalla ett uppehållstillstånd som beviljats i och att endast ett mycket starkt nationellt intresse i en annan Schengenstat kan anses tillräckligt. kritiserade dock redan i det sammanhanget att det inte angavs i propositionen i vilka fall ett sådant återkallande skulle kunna ske. när regeringen föreslår en utökad möjlighet att återkalla uppehållstillstånd framstår det som ännu viktigare att grunden för återkallelse är rättssäker, tydlig och transparent. Både Asylrättscentrum och Röda Korset efterlyser i sina remissvar en tydligare motivering av i vilka situationer en återkallelse av uppehållstillstånd eller längre visering kan bli aktuell. instämmer i remissinstansernas synpunkter. En otydlig reglering av detta område öppnar för godtyckliga bedömningar, med långtgående konsekvenser för den person som på oklara grunder riskerar att få sitt uppehållstillstånd återkallat. I och med att det kommer från EU och är något som vi förbundit oss att följa kommer vi att föreslå att regeringen på ett tydligare sätt måste definiera vilka situationer som avses i de nya bestämmelserna om återkallande av uppehållstillstånd. Visserligen ska det enligt den föreslagna lagtexten i utlänningslagen fortfarande krävas tillräckliga skäl för att ett återkallande ska få ske. Vi anser dock inte att detta räcker för att förslaget ska vara rättssäkert. Därför bör den regering som ska tillträda återkomma till med ett förslag som innebär att de situationer där ett uppehållstillstånd kan återkallas definieras på ett tydligt och rättssäkert sätt. 9 (S): debatterade vi från justitieutskottet slopade straffrabatter, skärpta straff för våld i nära relationer och fler möjligheter att använda tidiga förhör. ska vi, om allt går som det ska, debattera budgeten på vårt område. Men handlar det om regeringens proposition om anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem, till vilken jag yrkar bifall i dess helhet. Detta visar vilka skilda områden vårt utskott har att jobba med. Schengens informationssystem är ett informationssystem som fungerar som ett efterlysningshjälpmedel och, i viss mån, som ett spaningshjälpmedel. Informationssystemet är ett system som använder för att utbyta information med varandra när det gäller polissamarbete, straffrättsligt samarbete och migrationskontroll. Regelverket kring detta innehåller både möjligheter och krav på att medlemsstaterna ska lägga in olika typer av registreringar. Till exempel ska ett land kunna bistå ett annat land med att gripa en efterlyst person. Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens infor-mationssystem I informationssystemet kan varje medlemsstat föra in uppgifter om personer och vissa föremål som är efterlysta eller eftersökta tillsammans med en begäran om att en särskild åtgärd ska vidtas om personen eller föremålet påträffas. Tillsynen över hanteringen av uppgifter i systemet delas mellan Europeiska datatillsynsmannen och EU-ländernas nationella dataskyddsmyndigheter. Arbetet sker i ett samarbetsorgan, och för att samordna tillsynen träffas företrädare .