prot · H90946 · 2021-12-15 00:00:00 — Det sätt på vilket detta finansieras, genom att man skär kraftigt i andra insatser inom arbetsmarknadspolitiken, är naturligtvis mindre bra. Detta har även förtjänstfullt redogjort för. Jag har en fråga som gäller budgetmotion. Man lägger ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap, vilket man sedermera inte fick gehör för i den med KD och SD framförhandlade budgeten. I stället ges till och med ett högre anslag. Hur resonerar man från sida när det gäller förslaget att lägga ned den myndighet som man sedan, en månad senare, ser som så värdefull att man till och med skjuter till ytterligare medel? Jag hänger inte riktigt med i logiken när det gäller hur den moderata riksdagsgruppen har resonerat. 63 (M) replik: Jag tackar för att han möter mig i debatten. Jag vet att har ett genuint intresse för dessa frågor. Vi sitter också båda i insynsråd och har därför extra kunskap. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Det krävs också mod av en socialdemokrat att i en debatt begära replik på en moderat i dessa frågor. I M-KD-SD-budgeten läggs alltså 50 miljoner mer på just , vilket leder till fler inspektioner, bättre tillsyn och åtgärder mot arbetslivskriminalitet. borde jubla över denna budget. Det är många andra som verkar inom detta område som gör det. Frustrationen borde vara stor för Socialdemokraterna. Nollvisionen för antalet dödsolyckor har misslyckats. Preskriptionstiderna är för långa; vi hinner inte utreda arbetsmiljöbrott. Arbetssjukdomarna ökar, särskilt inom den kvinnodominerade sektorn. Arbetsolyckorna har ökat dramatiskt. Polisen har för lite resurser och hinner inte utreda. Arbetskriminaliteten växer med Socialdemokraternas politik. , med 60 000 företag knutna till sig, hävdar att man saknar stöd och handledning för att kunna arbeta optimalt med arbetsmiljöfrågorna. Vi har myndigheter som inte samverkar med mera. Vi kan fortsätta i nästa replikskifte. Så till frågan om Mynak. är klart medveten om missförhållandena vid expertmyndigheten på arbetsmiljöområdet. Vi har haft konsulter för att handleda expertmyndigheten gällande just arbetsmiljö. Det har förekommit kränkningar och så vidare. Konsulter och arbetstagare har slutat. Det handlar också om en effektivisering; ska ta över dessa arbetsuppgifter. 64 (S) replik: Jag trodde att ledamoten aldrig skulle komma till ett svar om Mynak när det var så mycket annat som redovisades. Men på slutet kom det. Jag har förmånen att sitta i Mynaks insynsråd, tillsammans med en representant från den moderata riksdagsgruppen. Där har vi fått väldigt bra redogörelser för det arbetsmiljöarbete man har internt på myndigheten. Jag känner mig för egen del fullt till freds med att man har rätat ut en hel del av de frågetecken som funnits mot bakgrund av en . Jag hoppas att det inte är den som ligger bakom att vill lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap, för då är man väldigt illa ute. I så fall finns det fler myndigheter och organisationer som kanske behöver läggas ned. Jag tror inte att det är så enkelt. var väldigt drivande när lades ned – en myndighet som jag känner väldigt väl till, inte som riksdagsledamot utan som facklig företrädare. Vi hade stor nytta av den verksamhet som bedrevs i . Man gjorde ett väldigt stort arbete när det gäller framför allt forskningen om arbetslivet i stort och inte bara arbetsmiljöarbetet, något som var väldigt eftersatt. har det hänt saker i . Flera högskolor jobbar med dessa frågor . Men det finns ingen sammanhållande myndighet för detta, vilket Mynak är. Jag och vi socialdemokrater har stora förhoppningar om att man kommer att komma fram till ett väldigt bra resultat. Det pågår väldigt mycket intressant forskning i pandemins fotspår. Jag tycker återigen, , att du blir svaret skyldig när det gäller nedläggningen av Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 65 (M) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen För att fördjupa resonemanget om Mynak lite grann är som sagt klart medveten om de missförhållanden på arbetsmiljöområdet som inledningsvis rådde inom myndigheten. Personal slutade, och det förekom direkta kränkningar. Vi hade konsulter inne som skulle handleda expertmyndighetens personal i arbetsmiljöfrågor. Det är klart att detta är oacceptabelt. Det förvånar mig att Socialdemokraterna inte har tagit tag i dessa problem. Jag vet att generaldirektören var uppkallad till dåvarande arbetsmarknadsministern, som såg väldigt allvarligt på detta. Det är denna myndighet försvarar. Vi har sagt att denna kunskap och förmedlingen av denna forskning kan ligga på andra enheter. Det handlar alltså inte om att ta bort detta. Ämnet som sådant är viktigt, men det handlar om en effektivisering. Det ligger också generellt i arbete att se över myndigheterna och effektiviteten. När det gäller hade vi 31 000 inspektioner 2013. Med Socialdemokraterna som styr hade vi 27 000 inspektioner 2018 plus att vi har 87 personer till. Det handlar om ledning, styrning, effektivitetsmål och uppföljningar av verksamheterna. Det här verkar inte Socialdemokraterna leva efter. Jag tycker att jag har svarat på just de här frågorna. Vi får säkert anledning att fortsätta diskutera det här i andra sammanhang, men det handlar alltså om effektivisering och om att ha kvar forskning och så vidare men vid en annan instans, till exempel . 66 CICZIE WEIDBY (V): Det är intressant att vi är tre ledamöter som går upp här i talarstolen specifikt för att prata om just arbetsliv och arbetsmiljö och att det är samma tre ledamöter som sitter i insynsråd. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling – en arbetsmiljö som gör det möjligt att avsluta sitt yrkesliv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. finns det stora brister i arbetsmiljön på svensk arbetsmarknad. LO har analyserat hur arbetsmiljön och den arbetsrelaterade hälsan har förändrats –2016. Analysen visar att många aspekter av arbetsmiljön har försämrats . Försämringarna följer påfallande ofta mönster relaterade till klass och kön. Kvinnor i arbetaryrken är de som är hårdast drabbade av arbetsmiljöproblem, medan män i högre tjänstemannayrken i många avseenden har den bästa arbetsmiljön. Försämringen av arbetsmiljön har såklart flera orsaker. Maktförskjutningen på arbetsmarknaden till arbetsköparnas förmån, ökade lönsamhetskrav i näringslivet och nedskärningar samt nya styrsystem baserade på marknadstänkande i offentlig verksamhet har inneburit att nya hierarkiska organisationer har vuxit fram. Besparingar och rationaliseringar medför ofta att stressen och hetsen ökar på arbetsplatserna. Forskningen visar på samband mellan arbetsrelaterad ohälsa och slimmade organisationer med höga prestationskrav och bristen på demokrati i arbetslivet. Bristen på inflytande har blivit en riskfaktor för ökad ohälsa i arbetslivet. Hög arbetsbelastning, stress och låg bemanning leder till skador, ohälsa och arbetsplatsolyckor som i en del fall tyvärr får dödlig utgång. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen En rapport från visar att förekomsten av arbetsrelaterad stress har ökat påtagligt . Forskarna bedömer att den arbetsrelaterade dödligheten på grund av stress kommer att fortsätta öka framöver. har den stressrelaterade psykiska ohälsan dominerat sjukfrånvaron. sjukskrevs 70 000 personer på grund av stressrelaterad psykisk ohälsa, varav var kvinnor. År är det samma yrkesgrupper som drabbas hårdast: så kallade kontaktyrken inom vård, skola, omsorg och sociala tjänster. Enligt besvär 2018 hade nära tre av tio sysselsatta personer besvär på grund av arbetet . Kvinnor hade, återigen, besvär i större utsträckning än män. För hög arbetsbelastning var den vanligaste orsaken till arbetsorsakade besvär. Trötthet och fysisk smärta och värk var de vanligaste besvären. De anmälda arbetsskadorna visar att antalet arbetsolyckor med sjukfrånvaro minskade något jämfört med . ökade dock antalet anmälda arbetssjukdomar kraftigt jämfört med , vilket man såklart kan hänföra till pandemin. inträffade 24 arbetsolyckor med dödlig utgång i den svenska arbetskraften. Det är en minskning jämfört med de två föregående åren. Män drabbades oftare än kvinnor av arbetsolyckor med dödlig utgång och anmälde också oftare arbetsolyckor som ledde till sjukfrånvaro. Kvinnor anmälde dock fler arbetssjukdomar och arbetsolyckor utan sjukfrånvaro än män. Många människor trivs förstås på sina arbeten, och det har gjorts jättemånga framsteg, särskilt vad gäller den fysiska arbetsmiljön. Men ofta tas framsteg i arbetsmiljöfrågor för givna när den genomsnittliga levnadsstandarden förbättras. Så borde det också vara, men i praktiken är framgångar, till exempel den långsiktiga nedgången i antalet dödsolyckor, något som man måste kämpa fram och anstränga sig för att upprätthålla. Det är hög tid att ta tag i såväl gamla kvardröjande som nya och växande problem och vända utvecklingen. Den ohållbara stressen måste få ett slut. Det är hög tid att flytta fokus från enskilda individers ansvar till ohållbara strukturer i arbetsmiljön. Arbetslivets villkor behöver reformeras. Utvecklingen under den borgerliga regeringen åren 2006–2014 innebar en kraftig försvagning av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Anslagen till skars ned, medlen för den kvalificerade skyddsombudsutbildningen togs bort och lades ned. –2018 genomförde och S‑MP-regeringen flera viktiga reformer på arbetsmiljöområdet: anslag förstärktes, det statliga bidraget för regionala skyddsombud utökades och en ny myndighet, som vi har hört debatteras tidigare, Mynak, det vill säga Myndigheten för arbetsmiljökunskap, inrättades med en väldigt viktig och efterlängtad funktion som helt hade saknats i sedan den borgerliga regeringen lade ned just . –2022 har S-MP-regeringen och dess borgerliga samarbetspartier dessvärre valt att prioritera skattesänkningar för höginkomsttagare framför fortsatta reformer på arbetsmiljöområdet. , som granskat det svenska arbetsmiljöarbetet, satsar betydligt mindre på arbetsmiljö än vad våra nordiska grannländer gör sett till antalet sysselsatta. Sammantaget visar Arbetets granskning på allvarliga problem och brister inom det svenska arbetsmiljöarbetet, vilket i förlängningen hotar arbetstagares liv och hälsa. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen För att motverka denna utveckling krävs kraftfulla åtgärder. Jag tittar lite förstulet på klockan, fru talman, för jag skulle kunna rada upp och utveckla alla förslagen, men jag nöjer mig med att bara räkna upp några: företagshälsovård åt alla arbetstagare, att stärka skyddsombudens roll och deras utbildning, en utökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud, krav på arbetsmiljöutbildning för företag som vill anställa, en kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet, en lag mot trakasserier i arbetslivet och att stärka rättsväsendets arbete med bland annat arbetsmiljöbrott. Sedan har vi många förslag som har med arbetstider att göra, till exempel att begränsa delade turer, ha bättre och enklare regler om dygnsvila och rätt till ökad sysselsättningsgrad . Som du kanske förstår vill jag och verkligen markera att har en central roll i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Det arbete med att stärka resurserna till myndigheten som regeringen påbörjade tillsammans med under förra mandatperioden behöver verkligen fortsätta. När jag hör tala blir jag glad, för jag hör att det är många av de förslag som vi delar engagemang för. Jag hoppas verkligen att vi kan driva dem framåt. behöver få ökade resurser för att prioritera arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. Myndigheten behöver som sagt även ges mer resurser till särskilda uppdrag i form av tillsynsinsatser, analyser, kunskapssammanställningar med mera. Det gäller också resurserna till skyddsombuden. Skyddsombuden har en viktig och central roll i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det är viktigt att resurser verkligen avsätts för att stärka utbildningsinsatserna. Jag konstaterar att förslag innebär en bred och ambitiös arbetsmiljösatsning på ett sätt som övriga partier dessvärre inte verkar se samma behov av. Jag har inga övriga yrkanden än min kollega har anfört tidigare. Jag vill passa på att önska kammarkansliet, presidiet, utskottets personal och åhörare en riktigt röd jul. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning betänkande 2021/22:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (prop. 2021/22:1 delvis) 67 (S): Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning debatterar vi socialförsäkringsutskottets betänkande SfU1 om utgiftsområde 10. Vi socialdemokrater deltar inte i beslutet utan utvecklar vår ståndpunkt i vårt och gemensamma särskilda yttrande. En fungerande sjukförsäkring är en viktig del av välfärden. På samma sätt som vi förväntar oss att skola, vård och omsorg ska fungera måste vi kunna lita på att vår sjukförsäkring finns där och ger oss den trygghet vi kan kräva när vi behöver den. vet vi dock att detta inte är fallet. Sjukförsäkringen har inte gett alla den trygghet den borde. Några har fått gå tillbaka till arbetet sjuka. Andra har fått gå ned i arbetstid. Innan vi socialdemokrater avskaffade stupstocken tvingades svårt sjuka att söka nytt arbete eller i värsta fall försörjningsstöd. Regeringen har mot den bakgrunden tagit fram flera förslag för att återigen göra vår sjukförsäkring trygg och bättre fungerande. Jag är glad och stolt över att vi kommer att rösta igenom ett antal förbättringar och förstärkningar i sjukförsäkringen, i sjuk- och aktivitetsersättningen och för äldre och för funktionsnedsatta. har den socialdemokratiskt ledda regeringen inlett arbetet med att göra sjukförsäkringen bättre. Vi har genomfört en lagändring vid som gör att uppåt färre får avslag jämfört med . Fler ska hinna få rehabilitering; fler ska kunna bli friska. Om mer talar för än emot att du kommer tillbaka i arbete hos din arbetsgivare ska du få rätt att fortsätta med rehabilitering och rätt till sjukpenning. Det är slut på hittepåjobben. Vi har förändrat arbetsmarknadsbegreppet, en djup orättvisa som innebar att inte behövde förklara vilka arbeten man förväntades klara av. En mer begriplig sjukförsäkring kräver faktiskt beslut som man förstår och kan acceptera. genomförs den lagändringen. Vi har förstärkt sjukförsäkringen som en del av pandemistöden. Vi har infört en karensersättning som möjliggjorde för vanliga arbetare, också för dem som inte kan flexa, att stanna hemma. Vi har också infört ett undantag för prövning mot rehabiliteringskedjan om man har drabbats av inställd vård eller åtgärd på grund av covid-19. Det är en förändring som kommer att gälla hela 2022. Vi har genomfört utredningar, med hjälp av utredarna , med tydligt fokus på hur vi ska genomföra förbättringarna. Vi har också jobbat med styrningen av myndigheterna. går vi vidare och förbättrar sjukförsäkringen med ökad flexibilitet vid prövning vid dag 365, förändrad arbetsförmågebedömning för sjukpenning och mer flexibel förläggning av arbetstid vid deltidssjukskrivning, vilket gör det lättare att jobba med rehabilitering. Vi går vidare med lättnader i sjukpenningen för behovsanställda, alltså för de mängder av människor, framför allt unga och i kvinnodominerade yrken, som jobbar med osäkra anställningar som sms-anställningar. De får också rätt till sjukpenning. Vi går vidare med höjt inkomsttak i sjukförsäkringen från åtta till tio prisbasbelopp. Vi förstärker sjukförsäkringen. Vi utreder också karensersättningen för att titta på hur alla som jobbar i yrken där man riskerar att bli sjuk ofta men inte har möjligheten att flexa bort sjukdagen ska få bättre förutsättningar. För några kommer det här som en överraskning, men vi lever i ett klassamhälle. En av våra största orättvisor är hur klass, kön och bakgrund fortfarande påverkar våra liv. Särskilt hårt drabbas de som jobbar i ett yrke med fysisk och tuff arbetsmiljö. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Dagens regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen är en rest från alliansåren. Det görs inte skillnad på en 34-åring eller 64-åring. Kraven på omställning tvingar bort äldre från deras arbeten. Den som är i slutet av yrkeslivet och inte får stödet tvingas därför ta ut sin ålderspension tidigare. Det är orättvist, och det bidrar till livslång fattigdom. Därför är förslaget om trygghetspension viktigt. Vi behöver särskilda regler för äldre som har kvar i yrkeslivet. Det kommer att underlätta för undersköterskan som har tagit hand om de äldre men som på grund av tunga lyft och pressad arbetsmiljö inte orkar hela vägen till pension. Det kommer att göra att betongarbetaren som har tappat arbetsförmåga slipper ta ut sin pension . Det kommer att hjälpa sjuksköterskan och städaren. Det är en rättvis reform. Den är efterlängtad, och den träffar många i LO-yrken som under hela sina yrkesliv med sina kroppar har byggt vårt land. Vad står egentligen M, KD och SD för? Jag tror att vi är många som frågar oss det. Tittar man på er gemensamma reservation, som ledde till ett budgetförslag som vi ska ta ställning till här, ser man att sjukförsäkringen inte nämns. Tittar man på era enskilda motioner ser man att det är väldigt spretigt. avfärdar i stort sett alla förbättringar som vi genomför här . De föreslår miljardbesparingar på de allra sjukaste. De föreslår nya karensdagar och avfärdar trygghetspensionen. Men står vi här och har bara ett förslag till beslut: Socialdemokraternas och förslag till . Ni är bara överens om en enda sak på vårt utgiftsområde: besparing. Ni drar ned på pengar. En direkt konsekvens är att ni gör livet mycket svårare för alla småbarnsföräldrar som med egna pengar ska finansiera familjeveckan. Ni väljer dessutom att upprätthålla en djupt orättvis men borgerlig princip i skattesystemet när ni återinför funkisskatten. Det leder till frågan: Vem är det som styr den här koalitionen? Berätta gärna för oss om stupstocken kommer tillbaka och om ni kommer att dra tillbaka våra ekonomiska förbättringar av ersättningarna. Berätta för landets äldre som jobbar och sliter med sina kroppar men som inte längre klarar av att jobba ända fram till pension om det är de som ska betala era skattesänkningar för de rika. Avslutningsvis vill jag säga att sjukförsäkringen är en del av vår välfärd. Den som är sjuk ska kunna känna trygghet och få stöd och rehabilitering. Vi betalar gemensamt, och när vi behöver ska vi få ekonomisk trygghet och hjälp med rätt insatser. Inkomsten ska vara skyddad. Med förbättringarna i den här budgeten förstärks inkomstbortfallsprincipen, och många fler kommer att få sin inkomst skyddad vid sjukdom. Det är en fråga om rättvisa. Man ska få det man betalar för. Men det är också en fråga om anständighet. Fattigdom gör ingen frisk. I regeringens budgetförslag tas stora steg framåt. Vi förstärker hundratusentals människors ekonomi. Vi förbättrar försäkringsskyddet. Vi förstärker många funktionsnedsattas ekonomi genom höjt tak i bostadstillägget och grundnivåerna i sjukersättningen. Och vi tar bort funkisskatten. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är jag både stolt och glad över att vi här i kammaren verkar överens om att socialförsäkringen måste fungera bättre. Men vi vet att dessa förbättringar inte är givna . Därför måste arbetet för att förbättra välfärden fortsätta. För oss socialdemokrater är det tydligt och klart, och valet är enkelt. Vi sätter investeringarna i vår gemensamma välfärd före skattesänkningar för dem som har allra mest pengar. Med det sagt vill jag önska kansliets personal, alla som har lyssnat, utskottets ledamöter och talmannen god helg och gott nytt år. 68 (SD) replik: Jag tackar för anförandet. Jag satt nästan och väntade på att det här med funkisskatten skulle komma upp, så att alla får höra i ett replikskifte hur det egentligen ligger till. Men först skulle jag vilja säga att jag tycker att det är lite ohederligt av ledamoten att säga att vi inte nämner någonting om sjukförsäkringen. Vepsä har suttit ett tag i nu och vet att det som nämns framför allt är de skillnader som finns. Att det står så lite beror på att det bara är några småsaker som skiljer sig – det är då fråga om administrativa kostnader för familjeveckan. I övrigt är vi överens. Vi står bakom och stöder reformerna för sjukförsäkringen. Vepsä borde väl tycka att det är bra. I stället säger han att vi inte nämner något om sjukförsäkringen. Det beror alltså på att det inte finns några skiljelinjer där och att vi står bakom dessa viktiga reformer. Var står vi då i sjukförsäkringen? Ja, vi har ju i föreslagit en höjning av garantinivån i sjukersättningen, men Socialdemokraterna har röstat nej. Vi har föreslagit stärkt bostadstillägg, men Socialdemokraterna har röstat nej. Vi har föreslagit förändringar vid dag 180 och dag 365, men Socialdemokraterna har röstat nej. Det är jättebra att det äntligen kommer reformer i sjukförsäkringen. När det gäller funkisskatten: Den enskilt största satsning som vi gör i budgeten är att stärka ekonomin för människor med sjuk- och aktivitetsersättning. Vi sänker skatten med . Vi höjer garantinivån med . Om man då framställer det som att vi skulle införa någon ny skatt, så att det blir en skatteökning, stämmer det inte. Vi inför ett jobbskatteavdrag, och det blir en liten liten skillnad. Men den stora skillnaden tas ju bort , och ekonomin förbättras avsevärt för den här gruppen. Det är väldigt viktigt att det kommer fram. 69 (S) replik: Jag tackar för inlägget. Låt oss börja med den lilla lilla skillnaden i skatt mellan dem som har funktionsnedsättning eller är sjuka och dem som jobbar. Det är en liten skillnad, men den avslöjar mycket om vilken inriktning man har och vilka prioriteringar man gör när man får chansen att styra. I regeringens förslag till förvärvsavdrag handlar det om att sänka skatten lika mycket för alla plus att göra de här förändringarna i sjuk- och aktivitetsersättningen och i bostadstillägget, så att vi förstärker ekonomin för de mest utsatta i vårt samhälle. Men när ni i den här koalitionen får chansen väljer ni att visa åt vilket håll framtida skattesänkningar kommer att gå. med en alliansregering har visat vägen. Jobbskatteavdragen byggde in denna djupa orättvisa i systemet. Jag tycker att detta är ett stort och viktigt bevis på hur man gör sina prioriteringar, snarare än en liten skillnad. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning När man tittar på de förslag vi debatterar under vårt utgiftsområde ser man att det på punkt efter punkt är våra förslag som ligger på bordet. Det är våra utredningsförslag, och det är vår regering som har lagt fram budgetförslaget. Ni har egentligen valt att ställa er bakom det. Det är klart att vi tacksamt tar emot det stödet och tycker att det är viktigt. Men frågan till är ändå: Vem är det som kommer att avgöra framtidens socialförsäkringar? Är det , med karensavdrag, borttagande av ersättningsnivåer och fortsatta prioriteringar av att sänka skatter för de allra rikaste? 70 (SD) replik: Vad gäller prioriteringar vill jag återigen säga att det här är en grupp som vi har prioriterat. Det är en stor satsning, och det läggs mycket resurser på att ta bort den här tidigare skillnaden i skatt. Vi sänker skatten med och höjer garantinivån med . Det är en grupp som prioriteras i den här budgeten. Ingen ska tro någonting annat. Vi får heller inte glömma att det är Socialdemokraterna som tidigare under dessa snart två mandatperioder inte har prioriterat sjukförsäkringen. Det är jättebra att det kommer i det sista budgetförslaget. Men det är ju Socialdemokraternas styrning av sjukförsäkringen, där man tidigare hade ett siffermål för hur många som fick vara sjukskrivna, som har lett till att utförsäkringarna ökat lavinartat.