prot · H90945 · 2021-12-14 00:00:00 — För mig blir det en väldigt märklig diskussion. Först vill man slå sönder det man har för att man inte vill ha det, och sedan säger man att det är ofattbart att vilja ha humanare drivmedelspriser. En 50-öring gör inte mycket, men med tanke på hur man resonerar verkar den å andra sidan göra skada. Jag skulle gärna vilja höra hur tänker kring detta. 138 (MP) replik: Tack för frågan, ! Vad gäller , slakt och vilka ord man använder tycker jag att det är ganska tydligt att man med precision har plockat ut väldigt viktiga klimatsatsningar och även skydd av natur. Det är det jag lägger in i ordet. Satsningarna på energieffektivisering har försvunnit, och så har vi bensinskatten. Det handlar alltså inte bara om procenten utan även om vilka satsningar som man har plockat ut, och här har man med precision skjutit in sig på klimatet. Landsbygden är en oerhört viktig fråga, och Socialdemokraterna och hade pengar till mackar på landsbygden i den budget som vi lade fram. Jag vill också understryka att det är väldigt viktigt att man ser både och. Man kan ju inte bara ta bort någonting, utan man måste också ha någonting därtill. Vi vill alltså inte bara ta bort bensinen utan att se till att det finns andra möjligheter att ta sig fram. Det är oerhört viktigt. Vi har till exempel haft en konverteringspremie för att man ska kunna konvertera den bil som man har om man inte har råd att köpa en elbil. Vi har förstås även satsningar på järnväg, inte minst i norra . Det är oerhört viktigt. Men där det inte finns järnväg ska man kunna köra sin konverterade bil, helt enkelt. 139 (M) replik: Det här landet befinner sig i ett läge med stora problem med en rödgrön regering. Det handlar om hela rättsväsendet, där vi också väljer att lägga medel. Det är jätteviktigt för oss. Vi har också en sjukvård som behöver hanteras. Som vi hörde i tidigare inlägg finns det också pengar – 3,5 miljarder mer än vad regeringen lägger – just för att man ska kunna beta av vårdköer, få fler vårdplatser och även utrota livmoderhalscancer. Det är alltså olika delar i den här budgeten som ska leda framåt. Jag tänkte återkomma till det här med drivmedel. Man kan ju inte ställa om och konvertera en bil till elbil om de fortfarande inte funkar, vilket vi hörde på ett möte med fordonsindustrin . Det finns en bit kvar innan man kommer dit. Människor behöver kunna ta sig in , annars kommer vi att stanna av och stoppa. 140 (MP) replik: Självklart är det väldigt viktigt att satsa på polisen och sjukvården, och det finns också med i den rödgröna budgeten. Det finns också flera andra förslag utöver budgeten. Jag håller med om att det verkligen är väldigt viktiga frågor. Transportfrågan är väldigt komplex. Vi ska inte ensidigt satsa på elbilar, utan det är också väldigt viktigt att satsa på att bygga ut möjligheten till biogasbilar som ett komplement. Det måste helt enkelt finnas olika alternativ för att ta sig fram. Hela cykelinfrastrukturen är för övrigt fullkomligt undermålig och trafikfarlig på landsbygden. Man behöver se alla de olika pusselbitarna i transportinfrastrukturen och se till att det funkar även för landsbygden. Det är oerhört viktigt. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 13 (forts.) Näringsliv (forts. NU1) 141 (M): Debatten som pågår gäller näringsutskottets betänkande NU1 Näringsliv om utgiftsområde 24. Betänkandet hanterar en bredd av frågor på näringslivsområdet, inte minst besöksnäringen – som har åkt på en rejäl smäll under pandemin. I vårt budgetunderlag konstaterar vi att behöver en ny kurs. En aktiv närings- och handelspolitik är en viktig hörnsten i en ekonomisk politik som kan lösa akuta samhällsproblem i . har flera problem och utmaningar som påverkar vårt land och förutsättningar för företag, till exempel otrygghet med gängligor som för ut kapitalvaror och gör inbrott. Det är ett stort bekymmer. De ökade kostnaderna för att skydda företag mot brottslighet när de ska investera i skyddande åtgärder är en belastning. Det finns olösta problem med migration och integration, och vi behöver få talanger till landet för att näringslivet ska klara av sin kompetensförsörjning. är ett fantastiskt land, och det finns en stor potential att utnyttja om vi vill fortsätta att vara ett land i framkant – vilket vi vill. Enligt en OECD-mätning ligger inte i framkant vad gäller 5G och digitalisering på det sätt som vi borde. har bland annat tappat en placering i , Digital Economy and Society Index 2021. Både och är bättre. ligger på plats 14 av 36 när jämför de digitala förvaltningarna i i e-Government Benchmark 2021, där halkar efter inom alla fokusområden. vet vi att det på området immaterialrätt och innovation finns en strategi på plats i vårt grannland . De ligger nu i startgroparna för version 2.0. arbetar med sin strategi som ska sjösättas, men har ingen. En sådan behöver komma på plats. I har man också tagit ett rejält kliv för att nyttiggöra sina innovationer. har samlat näringsliv, akademi och politik för att gemensamt leverera innovation. Detta borde också få på plats. Det behövs en politik för att skapa utvecklingskraft, tillväxtpotential och möjligheter till sysselsättning för att vi ska kunna fortsätta att ha den välfärd vi har. Människor och företag ska ges möjlighet att växa och utvecklas, och vardagen ska fungera. Tillväxt gör att vi får pengar in till välfärden. Tillväxt gör att företag kan verka och anställa. Tillväxt gör att människor har ett jobb och en försörjning samt att det skapas fler jobb och entreprenörer. Genom att vara proaktiv, inte minst i , i svenska frågor kan vårt land driva i stället för att drivas av andra. Det här är oerhört väsentligt, inte minst ur aspekten att kunna upprätthålla frihandel i en värld som sluter sig. Vårt land behöver exportera och importera. Den näringspolitik som beslutas måste därför värna och utveckla det svenska näringslivet, som den främjar export och lägger en grund för nya affärsmöjligheter för svenska företag. Återhämtningen i världsekonomin har tagit kraftig fart, men vi står också i ett läge där ökningen av smittspridningen av virus har tagit fart igen i vår omvärld. I går varnade premiärminister för nästa våg av virus: omikron. Fram till nu har hävda restriktioner medfört att konjunkturläget växer sig starkare . Såväl globalt som i den svenska ekonomin finns en stark återhämtningskraft, men det gäller att vara försiktig och se vad som ligger framför oss. Vi ser nu att restaurangbesök ställs in inför julen, och detta tär på den ansträngda besöksnäringen. Trots den starka återhämtningen generellt i ekonomin är det många företag som inte har tagit sig tillbaka till produktionsnivån före pandemin. Det är därför viktigt att nu tar tydliga steg för att skapa bättre förutsättningar för att nå såväl små och medelstora företag som basindustrin så att de kan växa och skapa jobb. Alltför många och krångligt utformade lagar och regler kostar på. är kostnaden för regelkrånglet runt 1 miljard för företagen, och vi är nu uppe i 7 miljarder. Upplevelsen inom näringslivet av regelkrångel är påtaglig, och vi har noterat att regeringen har lämnat en skrivelse till om nya mål på regelförenklingsområdet. Men jag vill ändå understryka att takten i regelförenklingsarbetet behöver ökas väsentligt. har halkat efter ytterligare i regelförenklingsarbetet jämfört med inom . ligger nu under OECD-genomsnittet på merparten av de granskade områdena. Svenska myndigheter har ofta helt orimligt långa handläggningstider och tillståndsprocesser. Det kostar för mycket och tar , och det upplevs ofta som oklart av den sökande vad som krävs för att få ett nödvändigt tillstånd. Det är välkommet att regeringen har tillsatt vissa utredningar, men de verkar gå i stramare riktning än att underlätta för företag och företagande. Då är på fel väg. Ett exempel på att ett företag har drabbats av problem med miljötillstånd är Cementas ansökan om fortsatt brytning av kalken i på . Cementa skulle kunna vara i världsklass när det gäller cement om det hela rättar till sig. Mark- och miljödomstolen stoppar från att bygga ut i . i vill stoppa Kaunis Irons gruvbrytning i . Jag skulle vilja gå in på det ämne som tidigare sa att vi inte skulle tala så mycket om eftersom det rör ett annat område; jag gör det ändå. Jag nämner elen eftersom det är en stor sak. har stora möjligheter framför sig med nyindustrialisering: tusentals nya jobb i olika delar av landet, elektrifiering av industri och transporter samt utfasning av fossilberoendet till fossilfritt. finns stora problem med elbrist. Det är höga priser. Det finns exempel på företag som inte kan etablera sig, inte kan växa eller har sagt upp jobb på grund av elproblemen. Omställningen och nyetableringen är av godo, men är det så att av dem som använder el i sina företag finns i södra delen av . När norra delen av landet ska öka sin användning av elen, och regeringen har slagit undan benen för den planerbara kraften som har funnits med , blir det negativ effekt för hela landet. Detta ställer stora krav på politisk handlingskraft. Den som tar bort viktig baskraft måste också berätta vad som ska finnas i dess ställe. Exempel på företag som har drabbats är Pågen, som inte kunde expandera i , och Klippans Bruk, som varslar en tredjedel av personalen 2021. I vardera och kommun i har över 2 000 jobb gått förlorade 2021. höjer man även brödpriserna i Pågen med skenande elpriser. Men det här har inte bara med elpriserna utan även med drivmedelspriserna att göra. Då kommer livsmedlen att kosta konsumenterna i slutändan. Det handlar om priset på gödsel, foder, energi och drivmedel. Extrema elpriser har också tvingat Holmen att stänga produktion . Politiken behöver skapa långsiktiga förutsättningar för att denna trend inte ska hålla i sig. Till exempel behövs grundläggande förutsättningar för att säkra elleveranser samt en stabil och fossilfri elproduktion, vilket inte är fallet . Sist, men inte minst, vill jag säga följande: Vi kommer från ett läge där hela coronakrisen har kantats av senfärdig hantering. Det har tagit tid att ge besked om vilket stöd som ska ges, och det har tagit tid att få stöd – om det ens kommit fram. Den här situationen vill vi inte se framåt. När vi nu kanske står inför en ny våg hoppas vi verkligen att regeringen har en plan för att stöden ska gå i takt med pandemins utveckling. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 142 (SD): Det är riktigt roligt att debattera utgiftsområde 24. Det är ett utgiftsområde som berör något av det viktigaste vi har i vårt samhällsbygge, nämligen företagare och näringslivet. Som egenföretagare har dessa frågor engagerat mig, och trots att det finns mycket gott att säga om det svenska företagsklimatet finns också en del orosmoln som behöver adresseras. Detta gäller inte minst eftersom de orosmoln som näringslivet självt flaggat för inte har hanterats tillräckligt snabbt. Dessvärre har det blivit symtomatiskt för denna regering. Det verkar som om regeringen väntar in i det sista med att hantera problemen, kanske på grund av beslutsångest eller för att man helt enkelt inte vågar ta ledartröjan. Antingen väntar man på att andra länder ska gå före och visa vägen, eller så inväntar man myndigheter för att slippa ta ansvar – ett beteende som vi sett inte minst nu under pandemin. För att nämna några av de här orosmolnen kan jag börja med brottsligheten, som blivit den viktigaste frågan för företagen och då inte minst småföretagen. räknar med att brottsligheten kostar företagen i runda slängar 100 miljarder . Det är 100 miljarder som kunde ha använts till något betydligt viktigare, till exempel att anställa. Men förs pengarna väldigt ofta ut ur landet av utländska stöldligor, vilket är ett jättestort problem. Innan jag fick det hedersamma uppdraget som riksdagsledamot arbetade jag som agent inom sport- och modebranschen. Det gav mig möjligheten att resa runt i landet och träffa hundratals butikschefer, butikspersonal och andra som jobbar i branschen. Återkommande, inte men väldigt ofta, fick jag höra historier om hur otryggheten och brottsligheten har ökat för detaljhandeln i . Det kan vara trakasserier, inbrott, stölder och annat. Alldeles för ofta är det stöldligor och grupperingar från utanförskapsområdena som i stort sett uteslutande ägnar sig åt den här brottsligheten, och det är ett problem som får både kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser för samhället. Tullens presstjänst menar att den tandlösa svenska tullen utnyttjas helt öppet av de kriminella, vilket gjort till ett smörgåsbord för utländska ligor. I kombination med den fria rörligheten blir det katastrof. Jag vill också understryka att den satsning som sker på tullen har kritiserats hårt. Sakkunniga menar att den är alldeles för svag och att den inte riktar in sig på godset som förs ut ur landet utan på det som kommer in i landet. Det går för långsamt, fru talman. Därför vill vi satsa på höjda polislöner, fler poliser, fler övervakningskameror, pengar till och satsningar på bättre teknik för polisen och förvarsplatser hos . Vi vill även satsa på tullen och men också på rättsväsendet i stort. Något annat som jag skulle vilja lyfta fram, fru talman, är kompetensbristen. Det är en fråga som just nu bekymrar många företagare inom många olika branscher i vårt land, inte minst inom hotell och restaurang. träffade vi Visita, som gav oss färska siffror. Branschen skriker efter personal till både enklare jobb och mer komplicerade. Närmare bestämt finns det just nu 7 000 lediga platser, lediga jobb, i branschen. finns det cirka 46 000 personer inskrivna på Arbetsförmedlingen som har en direkt koppling till branschen. Av dessa är 15 500 inskrivna i Hotell- och restauranganställdas A-kassa, vilket betyder att de skulle kunna ta ett jobb . Varför får då inte branschen tag på folk när det uppenbart finns kompetens att tillgå? Detta vittnar naturligtvis om en bugg i systemet. Utöver det finns det totalt 377 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen, och det finns enkla jobb. Det finns också många komplicerade jobb på vår arbetsmarknad, men det finns absolut enkla jobb. En teori om varför det ser ut så är att Arbetsförmedlingen vanskötts av olika regeringar. Dess uppdrag har gått från att arbeta med matchning på arbetsmarknaden till att arbeta nästan uteslutande med integrationsprojekt. Tyvärr har vi sett att även till stor del fallit offer för detta och misslyckats med sitt kärnuppdrag, som var att ge människor med funktionsnedsättning en värdig sysselsättning. Detta har uppmärksammats mycket i medierna. Därför kom vi i överens om att vi behöver reformera Arbetsförmedlingen. Den mindre del arbetslösa som står nära arbetsmarknaden får inte den uppmärksamhet de förtjänar medan de som står långt från arbetsmarknaden tar en stor del av resurserna. Exempel på det kan vara de subventionerade låtsasjobben, som ger extremt dåliga resultat. Av de nyanlända som går igenom etableringen får inte ens ett riktigt jobb. Här vill jag passa på att lyfta fram de 28 miljarder som regeringen satsade på extratjänster, som skulle fungera så mycket bättre än alla de andra liknande satsningar man testat tidigare. Extratjänster är till subventionerade anställningar, primärt riktade mot offentlig sektor. Den ursprungliga tanken var att långtidsarbetslösa och personer med särskilt behov av stöd skulle få en väg in i arbetslivet genom meningsfulla aktiviteter. Enligt har dessa låtsasjobb resulterat i att fått ett riktigt arbete. , fru talman. I vilken annan verksamhet kan man vara nöjd med en sådan avkastning och sedan fortsätta göra samma investering år ? Det är för mig en gåta. Oavsett är detta ett totalt misslyckande för svenska skattebetalare. Det är pengar som till exempel kunde ha gått till att förenkla för småföretagen. Småföretagen skapar nämligen fyra av fem jobb på vår gemensamma arbetsmarknad. Att reformera Arbetsförmedlingen är centralt för att komma till rätta med problemen, men det behöver göras i kombination med att man får sänkta kostnader för att anställa. Därför vill vi i vår budget ta bort just extratjänsterna. En tredje punkt jag vill ta upp är regelkrånglet som förhindrar tillväxt och innovation. Enligt som kom har kostnaderna för företagen ökat trots regeringens ambition att sänka desamma. Jag citerar ur rapportens sammanfattning: ”Sammanlagt uppskattas företagens årliga administrativa kostnader ha ökat med strax mellan åren 2013–2020 (exklusive GDPR).” Längre ned i samma rapport kan man läsa att andelen små företag som upplever lagar och regler som ett hinder för utveckling och tillväxt ligger stabilt på . , fru talman, upplever att detta hindrar tillväxt och utveckling. Det är en enorm siffra, och det är ett gigantiskt problem eftersom vår nations förmåga att vara världsledande i utveckling och innovation är en ledstjärna för oss. Regeringen släppte en utredning vid namn Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Visst var förslagen bra, absolut, men de kommer återigen . Svenskt Näringslivs regelförbättringsexpert menar att det finns mer att önska. Han sammanfattade det bra: ”För lite och .” Med de orden, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 143 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. I har vi ansvaret att förvalta andras pengar till förmån för att skapa ett bättre land för alla som bor här – för barn och för vuxna, för kvinnor och för män, för framgångsrika entreprenörer och för långtidsarbetslösa, för kärnfriska och för långtidssjuka, för Södermalmsbor och för rospiggar och för dem i glesbygd och på landsbygd, ja, kort sagt för alla. För att göra detta möjligt, för att det ska finnas något att fördela, måste det ju först komma in lite skatter. Dessa kommer som en följd av ett levande näringsliv, som är den absoluta basen för vårt välfärdssamhälle. Varje skattekrona som sedan fördelas till vårt gemensamma bästa skapas av företag. ekonomiska politik vilar på insikten om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att personer, familjer, företag och civilsamhället tillsammans tar ansvar för vårt gemensamma samhälle. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker. De skapas när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Vi kristdemokrater slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa arbeten och tillväxt. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Vi vet att en majoritet av de nya jobben växer fram i små och växande företag. Jag noterar att den nye näringsministern har gått ut i en charmoffensiv och deklarerat att socialdemokrater älskar gruvor. Den förra regeringssambon verkar känna sig lite sviken på grund av detta, och själv känner jag mig nyfiket avvaktande. Det skulle onekligen vara en intressant vändning om vårt land får en regering som intresserar sig för denna basnäring som, förutom att den skapar mycket annat, är en nyckelfaktor i klimatomställningen. Vi vill ju ha elektrifiering; vi vill ha batterier; vi vill ha ett fossilfritt samhälle. Någonstans ifrån måste de så nödvändiga metallerna komma. har fallit som en sten i rankning över de mest attraktiva gruvländerna och återfinns nu först på plats 36. Svenska gruvor betyder arbetstillfällen, skatteintäkter och finansiering av välfärd och är även en viktig pusselbit i den nödvändiga klimatomställningen. Placeringen på rankningen skickar signaler till företag världen över om huruvida det är en god idé eller inte att investera i ett land. Gruvnäringen borde betraktas som en framtidsbransch och förtjänar en lagstiftning som underlättar detta. Mot denna bakgrund har vi i näringsutskottet lyft gruvornas betydelse och försökt baxa regeringen framför oss. Det är mycket roligare att vara optimist än att vara pessimist, så jag noterar den nya regeringens kärleksförklaring till gruvorna och sätter hoppets låga på en hög förväntansnivå. Framtiden kommer att visa om jag får anledning att bli besviken eller inte. För vårt näringsliv har pandemin inneburit, och innebär fortfarande, konkurser. Många har blivit permitterade, varslade eller uppsagda. För att mildra de ekonomiska och sociala effekterna har beslutat om flera olika stödpaket. Mycket har vi varit överens om över partigränserna medan en del hade kunnat göras annorlunda, om man frågar oss kristdemokrater. Men utöver att ge stöd och i viss mån konstgjord andning är det viktigt att anlägga moteld för att skapa så bra förutsättningar som möjligt för företagandet i vårt land. Regelgivning utförs av en rad offentliga aktörer, och jag vill påstå att samordningen är så pass dålig att företag har svårt att få en överblick över vilka regler som gäller och vilka insatser och regelförändringar som pågår och planeras framöver. I stället för att relevant information finns samlad på ett ställe tvingas företag söka på olika platser, och det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilka regler som gäller och hur man ska göra för att göra rätt. Jag vill därför framhålla att en central plattform för denna typ av information kan göra det mer transparent för företag när olika regelarbeten börjar och slutar och hur man kan gå till väga för att lämna synpunkter. Jag tror att en sådan plattform även kan stärka företagarperspektivet i regelgivningen och motverka problem som exempelvis att företag får kort om tid för att anpassa sig till nya regler. När jag för ställde en interpellation till den före detta näringsministern menade han att det redan finns en plattform. Han hänvisade till regeringens egen hemsida – där finns allt! Jag är inte säker på att det var detta menade när de gav rekommendationer om inrättande av en central plattform för regelgivning. En annan åtgärd som jag ser som viktig för att minska regelbördan för företag är att ett så kallat förenklingsforum inrättas. Här finns erfarenheter att hämta från våra danska grannar, och bör inrätta ett förenklingsforum med inspiration från andra sidan . Det är dags för att få en regering som tar företagen på allvar. Det gäller kompetensförsörjning, trygghetssystem och regellättnader. Framför allt måste regeringen visa attityden att varje företag är viktigt för . Vi vet att varje skattekrona skapas i företagen, som ser till att vi har en välfärd vi kan lita på. Jag som kristdemokrat jobbar för ett du ska kunna lita på. Med detta, fru talman, tackar jag för ordet. Detta är näringsutskottets sista debatt för denna termin, så jag vill också passa på att önska en god jul till talmanspresidiet och alla tjänstepersoner som finns här, liksom till utskottet och alla er som har följt våra debatter under den gångna terminen. 144 (C): Jag vill bara yrka bifall till reservation, vilket jag glömde när jag var uppe senast. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:67 Deltagande på distans i styrelsesammanträden i samordningsförbund 2021/22:68 Vissa frågor om sekretess när Justitiekanslern bevakar statens rätt 2021/22:72 Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till och med . COM(2021) 731 Förslag till och rådets förordning om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam med anledning av prop. 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund 2021/22:4334 av m.fl. (SD) 2021/22:4335 av m.fl. (KD) 2021/22:4336 av m.fl. (M) 2021/22:4337 av m.fl. (L) 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:193 Cementbrist och bostadsbyggande av (M) till statsrådet (S) 2021/22:194 Ett ökat småhusbyggande av (M) till statsrådet (S)