prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Den här processen går betydligt snabbare än vad många av oss hade bedömt . vet vi att en stor andel av de fordon som finns och som tillkommer i fordonsparken är beroende av flytande drivmedel. En bil lever i genomsnitt i . Därför är det viktigt att vi jobbar med en utfasning av fossila drivmedel. har varit drivande bakom införandet av reduktionsplikten, som innebär en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från reduktionspliktiga drivmedel i ett livscykelperspektiv per energienhet genom inblandning av förnybara eller fossilfria drivmedel. är också väldigt glada att vi nu har kommit till den punkt då vi kan skärpa reduktionsplikten och bana väg för hur vi med hjälp av detta verktyg ska kunna ta oss till målet om minus 70 procents koldioxidutsläpp till 2030. Skärpningen innebär att inblandningen av förnybara eller fossilfria drivmedel kommer att öka stegvis , då inblandningen kommer att vara för bensin och diesel. Skälet till att bensinkvoten är något lägre än den för diesel är att det finns tekniska begränsningar som gör att det kan bli problem med en alltför hög inblandning av etanol i bensin. I takt med att kvoterna sedan går upp kommer utsläppsminskningarna att behöva tas ut i form av inblandning av annan typ av biobensin, som är framställd exempelvis syntetiskt eller genom elektrobränslen. Diesel har inte riktigt samma utmaning, eftersom HVO är så gott som identiskt med vanlig diesel och därför kan blandas in i väldigt stor utsträckning, egentligen hur stor som helst. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Framöver blir det allt viktigare att hitta nya lösningar för flytande drivmedel. Ett viktigt steg vi nu tar är att öppna upp för elektrobränslen i reduktionsplikten. Det är viktigt även för . På så sätt kan vi producera ännu hållbarare drivmedel och spara in på det biodrivmedel som behövs även i andra sektorer. De förändringar som vi nu gör öppnar upp för att äntligen ska kunna införa E10 som standard för svensk bensin. Det är ett stort kliv framåt som innebär en snabb utsläppsminskning. När vi använder oss av biodrivmedel är det viktigt att säkerställa att det är biodrivmedel som är producerade på ett hållbart sätt. Regeringen har därför föreslagit att reduktionsplikten inte bör få uppfyllas med biodrivmedel från råvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändningen om en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras. Det innebär i princip att palmolja utesluts. Biodrivmedel baserade på palmolja ska inte användas för att uppfylla reduktionsplikten, såvida biodrivmedlet inte är certifierat i enlighet med kriterierna i den delegerade förordningen. Även PFAD omfattas av de värden som anges för palmolja. menar att det behövs en strategi för produktion av hållbara biodrivmedel och en definition av vad som är hållbart. Vi menar att det till exempel ska innebära att kolförråd i mark och växtlighet ska öka , att den biologiska mångfalden måste bevaras och stärkas och att skogsbruket behöver bli mer hållbart. Reduktionsplikten skapar goda förutsättningar med en stabil efterfrågan på biodrivmedel, vilket gynnar produktionsförutsättningarna. Vi kommer att se fler investeringar i produktionsanläggningar framöver, vilket också har gynnats av exempelvis styrmedel som Industriklivet. Regeringen har även gett i uppdrag att analysera behovet av ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsanläggningar med tekniker som befinner sig bortom demonstrationsnivån, det vill säga tekniker som vi faktiskt kan implementera. Reduktionsplikten hjälper oss att nå våra klimatmål. Biodrivmedel är inte en lösning som vi ser framför oss , framför allt inte för personbilssektorn. Men elektrifieringen och transporteffektiviseringen tar tid, och därför behövs biodrivmedlen även i den sektorn. kommer dock biodrivmedlen att fokuseras till de sektorer som har svårast att ställa om, till exempelvis flyget och sjöfarten. På så sätt skapar vi stegvis den omställning som är absolut nödvändig för att vi ska nå våra klimat- och miljömål och för att vi ska kunna nå målsättningarna om att både minska utsläppen och nå nettonollutsläpp . Jag vill med det yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 129 (M) replik: Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Tack, , för anförandet! Jag hade ett meningsutbyte med här tidigare. Det var rätt uppenbart att man får olika svar beroende på vem man frågar bland regeringspartierna. Jag tänker därför vända mig till direkt. Frågan gällde det faktum att regeringen vill att vi ska köra bil på mer biobränslen. har ni i varit väldigt tydliga med att ni inte vill se att vi ökar mängden skog som brukas. Vi har hört uttalanden från Per om att svenskt skogsbruk är ohållbart. Vi kunde läsa uttalanden i medierna från , som är talesperson för biologisk mångfald. Hon talar om att biobränslen är fel väg att gå. står här och lovordar reduktionsplikten. har partiet en politik för att minska skogsbruket. Mina frågor blir slutligen: Vad är uppfattning? Är det svenska skogsbruket hållbart? Kan vi öka det svenska skogsbruket som en del i att lyckas med omställningen av transportsektorn? 130 (MP) replik: Vi kan inte ställa de olika miljömålen mot varandra. Vi behöver ställa om så att vi minskar vårt beroende av fossila drivmedel och uppnår våra klimatmål. Men vi behöver också ta hänsyn till andra miljömål, exempelvis frågan om biologisk mångfald. Det är min och absoluta övertygelse att det går och att det går hand i hand. Det ena påverkar det andra. Därför vill vi gärna se att vi skyddar mer skog i . Vi vill också se en omställning av det skogsbruk som ändå bedrivs så att det blir mer hållbart. är vi helt övertygade om att det också kommer att bedrivas ett skogsbruk. Man kommer att ta ut skoglig råvara, och det kommer att vara möjligt att producera biodrivmedel på ett hållbart sätt i . Vi tycker att det är viktigt att vi ökar just den inhemska produktionen och säkerställer att vi går mot en ökad självförsörjningsgrad av biodrivmedel. Vi tycker inte heller att det är hållbart att vi har en så stor import av biodrivmedel som vi har från källor som kanske är osäkra och tvivelaktiga ur ett hållbarhetsperspektiv. Här måste kunna vara en föregångare som visar på att det är möjligt att producera hållbara och förnybara drivmedel och annan bioråvara. måste vi ta ett väldigt stort ansvar för att se till att det skogsbruk som vi bedriver bedrivs hållbart men också att vi avsätter och skyddar skog i en större omfattning än . Vi tror att det är möjligt att genomföra båda de sakerna . Det går som sagt inte att ställa de två målen mot varandra. Vi måste kunna uppnå våra klimatmål. Vi vet att ett förändrat klimat är ett oerhört stort hot mot hela samhället men också mot naturen och miljön. måste vi värna den biologiska mångfalden. Där vet vi att svenskt skogsbruk har problem som behöver åtgärdas. 131 (M) replik: Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Nej, vi ska inte ställa mål mot varandra. måste man inse när det finns målkonflikter. En sådan målkonflikt är att säga att vi ska köra mer på biobränslen men att vi ska bruka mindre skog. Då kvarstår min fråga. Menar att vi ska öka uttaget ur den svenska skogen? Är det rimligt att vi ökar skogsbruket? Det är en ganska enkel fråga. Det har nämnts många siffror i debatten. talade tidigare om . Det är intressant. Är det bild att vi kan få fram den mängden biobränslen i ? Finns det enligt någon gräns för hur mycket bränslepriserna får öka genom reduktionsplikten, eller är det underordnat? Det är apropå att talar om att vi inte kan bruka skogen i vilken omfattning som helst. Kan vi öka skogsbruket? Finns det någon gräns för hur mycket bränslepriserna får öka till följd av reduktionsplikten? 132 (MP) replik: Det är viktigt att man använder skoglig råvara med förnuft och att vi använder den där den ger bäst effekt och gör mest nytta. Vi kommer att ha en stor efterfrågan på skogliga produkter både i och i världen framöver när vi ska ersätta allt det som härstammar från den fossila industrin. är det väldigt viktigt att vi gör det som krävs för att få en hållbar skogsproduktion. Vi behöver skydda mer skog. Men vi behöver också ställa om de produktionsmetoder som vi har. Det är fullt möjligt enligt mig och att bedriva ett hållbart skogsbruk och ta ut råvara från skogen. När det gäller bränslepriserna vet vi att regeringen har pausat indexeringen av bränsleskatten. Man ska också utvärdera hur förutsättningarna ser ut vid kontrollstationen . Jag kan konstatera att det definitivt föreligger en möjlighet att bränslepriserna kommer att öka när efterfrågan på bioråvara stiger. Det är vanlig mikroekonomisk teori. vet vi att vi står inför ett stort systemskifte i transportsektorn. Vi vet att vi går mot en ökad elektrifiering. Det är en process som går betydligt snabbare än vad vi trodde . Vi vet att det blir allt billigare att köpa en elbil, och det kommer ut allt fler elbilar även på andrahandsmarknaden, som kanske är mer tillgänglig för den vanliga konsumenten. Därför tror jag att vi kommer att se en ganska snabb omställning av privatbilismen. Det kommer att göra det möjligt för både den som har en hög inkomst och den som har en lägre inkomst att vara med och bidra till klimatomställningen. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:UbU14 133 (M): Vi går från energifrågor till utbildningsfrågor. Det är nästan lite sommarkänsla när man kommer ut i värmen, men ändå inte. Det är lite blandade känslor just . Det är kanske lite förväntan men mest väntan. Vi kommer till högskolefrågor. Det är ett väldigt viktigt ämne. Det ser man inte minst på att det finns över 180 motioner i ärendet. När jag har lyssnat på debatten här har det talats mycket om teknikutveckling. Här spelar högskolan en stor roll. Det är här vi formar framtidens forskare. Det är väldigt viktigt att högskolan fungerar. Vem vet om det kommer att vara el eller kanske något ännu mer hållbart . Allting börjar med högskolan så att man kan komma vidare i forskningen. Inom ser vi att det är mycket som fungerar bra inom högskolevärlden, men det finns också en del vi behöver förbättra. Vi tycker förstås att alla våra reservationer är bra. Men jag vill yrka bifall till reservation nummer 13 om dimensionering av högskolan. anser att en mångfald av utbildningar är väldigt viktigt inom högskolan. Det finns många olika behov och önskemål både från individen och från samhället och näringslivet. Vi är medvetna om högskolornas autonomi. Men det är också viktigt att man följer samhällets utveckling och behov. Vi ser även att det är viktigt att det finns olika sorters utbildningar vad gäller längd, innehåll och möjlighet att studera i kombination med arbete. Det ställer förstås olika och höga krav på utbildningsanordnarna. Hög kvalitet och konkurrenskraft är våra grundstenar. När vi skrev motionen om detta betonade vi att det är väldigt viktigt att man också kan ge utbildningar på distans. är det lite mer regel än undantag att det sker på distans. Det kanske är en lite onödig mening. Det har hänt väldigt mycket . kan man göra väldigt mycket på distans. Men det finns även en del utbildningar som måste ges och sker bäst fysiskt på plats. När vi talar om kortare utbildningar är det också viktigt att högskolorna får den ersättning de ska ha. Det fungerar inte alltid optimalt . vill också se ökade möjligheter att utföra uppdragsutbildningar. Snabb omställning behövs till spetskompetens, och nya forskningsrön kommer . Vi har alldeles pratat om elektrifiering här, och på säger man att det kommer att behövas minst 20 000 personer som ska utbildas inom just elektrifiering. 20 000 är väldigt många! Det här ställer väldigt höga krav på både flexibilitet, utveckling och utökning för högskolorna. Det finns några specifika områden som måste utvidgas mer och förstärkas. Det finns ett område som tyvärr är väldigt aktuellt. Det handlar om barn- och familjehemsutredningar. Jag kan tänka mig att alla känner till ”Lilla hjärtat”, och det pågår nu en utredning av en större lagöversyn som har tagit initiativ till. vill se en förstärkt socionomutbildning med ökat fokus på vetenskaplig utredningsmetodik – detta för att ge bättre verktyg för att göra bra, säkra och tydliga barn- och familjehemsutredningar. Det finns ytterligare områden som vi behöver prioritera. Ett sådant angeläget område är barnonkologi, alltså barncancer. Detta är en komplex verksamhet, och det utvecklas nya behandlingsmetoder. Här saknas nu både läkare, sjuksköterskor och undersköterskor. Det har alltså inte skett någon riktig nyrekrytering, och många går i pension. Man har inte kunnat fylla på i den utsträckning som skulle behövas. Här behöver vi egentligen göra en nationell översyn av utbildningsbehovet och utveckla så att det blir fler platser. I förra vecken debatterade vi om ämneslärarutbildningen på tre olika lärosäten. Då pratade vi bland annat om begreppet KPU, alltså kompletterande pedagogisk utbildning. Detta är för personer som har en ämnesutbildning, en yrkesutbildning eller en forskningsutbildning och som vill byta yrke och börja arbeta som lärare. Det här är ett väldigt viktigt komplement. Det behövs fler lärare, och vi behöver behålla de lärare som finns. De behöver ha fler kollegor. vill se en särskild satsning på Teach for . De har en väldigt bra KPU, där man kombinerar studier och praktik. Man utbildar kommande högstadielärare just där behoven är som störst. Jag vill yrka bifall till reservation 13. Eftersom läget är lite osäkert just nu tänkte jag inte önska en fin sommar ännu, utan jag säger fin midsommar så länge! 134 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 21. Vi håller på att ta oss ur den pandemi som har hållit oss i ett järngrepp under . Jag är säker på att vi nu är på väg ur den. Sommaren kommer med sol och värme och minskar smittspridningen. Massvaccinationer pågår för fullt. Jag har själv fått min andra spruta, så immunförsvaret börjar väl kicka in . Jag ser ett starkt ljus i tunneln, om det inte kommer en fjärde våg med den nya deltavarianten. Vi får hålla tummarna. Vi har pratat mycket om det kunskapstapp som helt säkert har skett inom och gymnasieskolan. Jag är säker på att vissa utbildningar inom högskolan också har drabbats av ett omfattande kunskapstapp. Jag tror att det skiljer sig väldigt mycket mellan olika utbildningar. Vissa utbildningar kanske inte har drabbats alls, och andra har drabbats väldigt mycket. Jag vill ändå höja ett varningens finger för att det kanske måste och lagas på vissa universitetsutbildningar. Det har pratats en hel del om den akademiska friheten. Det är väl i och för sig en ständig debatt, och det ska det också vara. Min notering är ändå att olika partier och intressegrupper plockar ut en del av den akademiska friheten som gynnar den egna agendan och den egna ideologin, och så talar man inte om allt annat. Detta är ju en stor helhet. Om man gör så undrar jag hur mycket man verkligen bryr sig om den akademiska friheten. Eller handlar det om att plocka snöda politiska poäng? En annan sak som jag, men ingen annan, brukar nämna är att detta är en balans mellan statens, alltså regeringens, intressen och universitetens och högskolornas intressen. Det har nog alltid varit så, och så kommer det alltid att vara så länge det handlar om skattepengar. När det gäller den här balansen tycker jag att det har blivit för mycket riktade bidrag som helhet. Varje bidrag för sig ser jättebra ut, och är säkert bra, men som helhet blir det för lite fria pengar – det vi kallar basanslag – för högskolor och universitet. idé är att öka denna andel försiktigt, med ett steg i taget. Det skulle absolut öka den akademiska friheten. Jag tror att om högskolor och universitet får styra själva blir det lika bra som om staten eller regeringen, som det ju handlar om, styr pengarna. I samband med det här tänkte jag ta upp det vi kallar cancelkulturen. Det har vi heller aldrig pratat om i den här kammaren, så jag tänkte ta upp det. Jag har läst en hel del artiklar från och . Där är det ett omfattande problem. Cancelkulturen innebär att de inom akademin – det kan vara lärare, någon lektor eller vem som helst – som säger sanningar, som är obekväma, som inte följer med sin tid och som kanske är lite politiskt inkorrekta inte får de anslag som det vore naturligt att de fick. De får inte de tjänster som de kanske är de mest meriterade för. Jag har läst artiklar från och där det i princip är fråga om ren, klassisk skolgårdsmobbning. Det här tycker jag är under all kritik. Så här ska vi inte ha det, och det förekommer i också – men kanske inte i samma omfattning som i och . I tror jag till och med att har kommit med lagförslag mot detta. Så långt behöver vi inte gå i , men jag tycker att alla bör sätta ned foten mot sådant här beteende. Det är inte ett beteende som vuxna människor ska ägna sig åt, inte ens akademiker. Det här tycker jag är under all kritik. Jag ska också nämna en händelse som skedde för typ en månad sedan. skulle anordna ett simpelt frukostseminarium. Det skulle handla om vänsterprofilen bok existens. Jag har inte läst boken, och jag tänker inte läsa den. Men jag har i alla fall läst recension av boken. ställde in seminariet. vill jag slå fast att högskolor ställer in och anordnar vilka seminarier de vill; det är deras frihet. Men här lämnar de en motivering till att de ställde in seminariet, och det var att studenter skulle kunna känna sig kränkta av boken och det Ekis skulle diskutera. Jag har själv lyssnat på recensionen. Det finns massvis med saker som jag inte håller med om, men jag bara ryckte på axlarna. Och det här skulle alltså svenska studenter känna sig så kränkta av att ställde in seminariet! Jag tycker att det är under all kritik. Det är som resultat i , och det vet vi vad vi tycker om. Om ska bli en framstående kunskapsnation, vilket vi alla säger att vi vill, måste vi ha tuffare studenter än så här. Det handlar om hela verksamheten inom universiteten. Det som skiljer universitet och högskolor från gymnasieskolor är att på universiteten prövas teorier och slutsatser. De kritiseras, och man prövar varandras teorier och granskar dem kritiskt. Det är själva kärnverksamheten, och det här måste man tåla. Jag tänkte som vanligt nämna lite om utbildningens kvalitet på våra högskolor. Vi måste erkänna att det finns en konflikt eller att det kan bli en konflikt mellan kvantitet och kvalitet när det gäller utbildningen. Jag tycker att denna regering och tidigare regeringar, även alliansregeringar, har fokuserat för mycket på kvantitet, som är lättare att mäta. Om man fokuserar för mycket på kvantitet blir kvaliteten lidande. Det kan till exempel bli för lite lärarledd undervisningstid om man inte ökar resurserna i motsvarande grad, och det gör man oftast inte. Det ska sägas att universitetsstudier innebär mycket egenstudier, egenplanering och eget ansvar, men det ska vara en rimlig andel lärarledd undervisningstid. Den blir lidande om man bara fokuserar på kvantitet. Jag hörde i någon debatt att regeringen i pandemins spår vill ordna 19 000 nya högskoleplatser. sitter den ju inte kvar, men det var i alla fall dess vilja. Det är av välvilja, inte av elakhet, men jag är orolig för kvaliteten på våra utbildningar. Det är, som jag har sagt förr, möjligt att vårt finansieringssystem gynnar kvantitetstänkande i stället för kvalitetstänkande. Jag tycker att vi helt enkelt får förändra finansieringssystemet. Slutligen, herr ålderspresident, tänkte jag komplettera lite kring det som jag sagt tidigare om kvotering. Jag står fast vid att vi är emot kvotering och detaljerade könsmässiga mål, men med detta sagt – jag tror att vi har glömt att säga det tidigare – accepterar vi naturligtvis inte vilka obalanser som helst. Det ska vara balans mellan olika grupper – mellan könen och andra grupper. Om vi har en högskola där det är manliga professorer tycker ingen att det är okej. Jag tycker inte det och ingen annan här inne heller. Då får man titta på vad det beror på och åtgärda det. Jag ville bara ha detta sagt. 135 (C): Vi debatterar högskolan och motioner som inkommit under den allmänna motionstiden. Jag vill inledningsvis prata om högskolan , då vi har sett en stor omställning till distansstudier bland de studerande inom den högre utbildningen. Både studenter, lärare och forskare har gjort otroligt viktiga insatser där för att möjliggöra minskad smittspridning i den mån det går. Det är imponerande insatser som vi alla ska vara tacksamma för som vi hoppas att campusmiljöer och liknande snart får öppna upp igen. För att möta pandemin har bidragit som en konstruktiv kraft i förhandlingar med regeringen och Liberalerna. Det har gjorts flera insatser, inte minst när det handlar om att högskolan ska kunna bidra till den omställning som många människor har varit i behov av så att de har kunnat ställa om till att under en korttidspermittering läsa korta kurser för yrkesverksamma eller andra utbildningar, till exempel digitala distansutbildningar av kortare karaktär. Det blir också fler platser så att fler kan studera på högskolan och stå mer rustade i det läge då ekonomin vänder, fler människor behöver komma ut på arbetsmarknaden och vi i framför allt behöver stärka kompetensen. Senast hade jag diskussioner med stora företag som ser behovet av nya kompetenser. Där spelar högskolan men också andra utbildningsformer en nyckelroll för att företag fortsatt ska etablera sig i eller söka sig till och därmed bidra till vår konkurrenskraft, till att vi får skatteintäkter och till att vi därmed kan satsa på vår välfärd framöver. Utbildning gör nytta såväl för individer som för samhället i dess helhet. Det ska finnas tillgång till högre utbildning i hela landet. Att den är av god kvalitet är viktigt för . Det ökar människors möjlighet till jobb och trygghet, det gynnar näringsliv och välfärd och det bidrar till människors bildning, vilket är ett viktigt perspektiv, inte minst inom den högre utbildningen. Det har som jag nämnde inledningsvis gjorts flera saker inom högskolans område med anledning av pandemin, men det behövs också andra saker framöver. Där vill vi i peka ut några områden som vi ser som särskilt viktiga när det gäller den högre utbildningen. För det första behöver vi stärka kvaliteten inom den högre utbildningen. ligger bland de lägsta, eller lägst, när det gäller lärarledd undervisningstid i , vilket är ett tecken på att vi behöver göra satsningar framöver på kvaliteten inom den högre utbildningen. Detta är viktigt, inte minst för att klara den kompetensutveckling och högteknologiska kompetens som behöver finnas i näringslivet framöver så att fler lämnar utbildningen med mer kunskaper och bättre färdigheter. är det viktigt att poängtera att svensk högre utbildning redan håller hög kvalitet . Vi fick för bara någon vecka sedan en kvalitetsgranskning av ett internationellt analysinstitut som pekade på att vi fortfarande har många lärosäten. Två svenska universitet tillhör de hundra bästa, och totalt sex stycken svenska lärosäten har avancerat på listan. För det andra tycker att det är viktigt att göra det lättare för blivande studenter att jämföra sina studier – vilka studier man vill bedriva, vilken utbildning man vill läsa och vilket universitet man vill gå på – för att därmed kunna bidra till kvalitet men också till att minska felvalen för de blivande studenterna. För det tredje, fru talman, tycker jag att det är viktigt att i denna debatt lyfta fram studenthälsan, som spelar en viktig roll. Studenter var den population som före pandemin hade stora utmaningar när det gäller den psykiska hälsan. Utmaningarna har dessutom ökat för många studenter med anledning av pandemin, då hemarbete och ensamhet försvårar för många. Vi ser indikationer på att den psykiska hälsan har försämrats med anledning av pandemin.