prot · H809106 · 2021-04-13 00:00:00 — Varje enskild krona vi kan få loss i budgeten borde naturligtvis gå till den som är långtidsarbetslös för att stärka konkurrenskraften hos den enskilda individen. Det är naturligtvis så att individen alltid har ett ansvar att göra sig själv anställbar, oavsett varifrån man kommer, vilken ålder man har och vilket kön man har. Men samhället finns ju där med en trygghet för att kunna hjälpa till. Om man ska satsa 80 000 miljoner – uppemot 80 miljarder – vore det intressant om statsrådet hade någon idé om hur man ska använda dessa pengar. Är det till Game of Thrones-kurser, som en facklig organisation tyckte att det var självklart att man skulle få gå? Det kanske är bra om man spelutvecklare; det vet jag inte. Men om man inte är spelutvecklare eller någonting annat är detta kanske inte det bästa sättet att använda pengarna. Jag skulle gärna vilja veta vilket upplägg på det här friåret, till en kostnad av uppemot 80 miljarder, som statsrådet ser framför sig. Ska man till exempel kunna åka till och studera imamkurser? Ska man kunna studera Game of Thrones-kurser av lönen? Vilka kurser är det statsrådet ser framför sig? 58 Arbetsmarknadsminister (S): Jag förstår faktiskt inte varför försöker att förvirra väljarna genom att tala om ett friår. Det har aldrig någonsin varit aktuellt att den här regeringen skulle införa något friår. Det är rent struntprat. Jag vill också säga att jag egentligen inte tror att tror att detta studiestöd skulle gå till någon sorts hobbykurser. Jag tycker att det är olyckligt – och faktiskt också, helt ärligt, oseriöst – av att försöka sprida en nidbild och komma dragande med dessa exempel. Det som försöker att uttrycka handlar om en nidbild. I grunden är detta en historisk överenskommelse mellan parterna på svensk arbetsmarknad där bland annat har ingått. Jag måste säga, fru talman, att jag tycker att det här är djupt olyckligt. När arbetsmarknaden förändras måste vi kunna leverera nya reformer gällande våra trygghetssystem för att möta upp. Vi måste kunna förändra lagar och regler, och vi måste kunna se till att vi gör detta på ett sätt som stärker den svenska arbetsmarknadsmodellen. Att vi har starka och ansvarstagande parter är en väldigt stor tillgång för , och det är detta – att vi har en väldigt god omställningsförmåga och att parterna tar ett stort ansvar – som gör oss konkurrenskraftiga. , när reformen med korttidsarbete infördes, tog det innan det första kollektivavtalet var tecknat. Det var arbetsgivarna i Visita som tillsammans med Hotell- och Restaurangfacket tecknade det första kollektivavtalet, och sedan rasslade det bara till. – ett extremt svårt år – hade inte en enda konfliktdag; i alla förhandlingar om kollektivavtal kunde parterna komma överens. Jag tycker att den historiska överenskommelse som parterna har tagit fram, som omfattar både trygghet, omställning och anställningsskydd, är ett styrkebesked för den svenska modellen. har vi omhändertagit partsöverenskommelsen. Detta utreds , och uppdraget ska redovisas . I en ganska snar framtid kommer vi alltså att ha konkreta förslag på bordet. 59 (M): Apropå den våldsamma mediekritik som arbetsmarknadsministern nu gav sken av är det alltså så att jag har citerat Dagens Nyheters artikel från , där parterna intervjuas, med exakt de frågor som jag ställde till ministern. Rubriken är alltså ”Plugga vad som helst av lönen”. frågar: Ska ett vårdbiträde få läsa filosofi, en bilmekaniker lära sig batik eller en fritidspedagog plugga Game of Thrones av lönen? Jag tycker att det är fullt rimliga frågor som har ställt. Det intressanta är att läsa vad parterna svarar på de konkreta frågor jag ställt om det här friåret. Det framgår av artikeln i att även journalisten – och DN – tycker att detta är väldigt friårsliknande. På frågan om människor ska få plugga Game of Thrones säger : Ja, det ska man få plugga. svar är att de inte kan svara. Uppenbarligen finns det olika tolkningar. Det intressanta är att parterna har tecknat någon form av överenskommelse som skattebetalarna ska betala, och det är naturligtvis detta som Transport kritiserar. De anser, vilket är fullt rimligt, att varje skattekrona som regeringen kan skaka fram ska gå till att stärka långtidsarbetslösa. Vi kan inte ha ett utanförskapssamhälle, fru talman, där 700 000 människor är långtidsarbetslösa. Ministern må kalla det oseriöst, eller vad ministern sa, men jag tycker att hade en väldigt klargörande artikel. Det är också den artikeln jag har ställt denna interpellation om. Jag kan konstatera att ministern inte vill svara på vad det kan kosta och att hon inte vill svara på de konkreta frågorna om vilka kurser hon kan tänka sig. Det är i och för sig också klargörande. 60 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tycker att jag har varit väldigt tydlig under den här debatten med att detta är frågor som utreds just . Jag kommer inte att föregå utredningarna och heller inte den budgetprocess som väntar. Det här handlar inte om något friår. Det här handlar inte om att genomföra några hobbykurser. Vad det här handlar om är att stärka svensk konkurrenskraft och svensk omställningsförmåga. Vi ska vara ett land som bejakar förändring. Vi ska välkomna ny teknik och ligga i framkant i den gröna omställningen. Vi ska bejaka kunskap och konkurrera just med kunskap. För att lyckas med detta behöver vi ha en god omställningsförmåga. Där har vi den svenska modellen som ett otroligt viktigt verktyg. Detta är något som jag är otroligt stolt över. Parternas arbete och den svenska modellen är helt avgörande. Genom den historiska överenskommelse som parterna har ingått har de tagit ett stort ansvar för att utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vi behöver både bättre omställningsförmåga, ökad flexibilitet för företagen och trygghet i omställning för de anställda. Jag tycker givetvis, fru talman, att det är positivt om det finns ett engagemang i dessa frågor. Detta är viktigt och centralt såväl för framtid som för en mycket mer välfungerande arbetsmarknad och en stärkt konkurrenskraft. Jag vill uppmana riksdagsledamoten att ha lite mer tålamod och vänta in utredningens förslag, som ju kommer . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:565 om den ökande arbetslösheten 61 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten. Utbrottet av covid-19 har lett till en global ekonomisk kris och till att arbetslösheten har stigit snabbt , både i och i andra länder. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att minska konsekvenserna av pandemin för jobb och företag. Genom stöd vid korttidsarbete har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet och företagen kunnat behålla viktig arbetskraft. Svensk ekonomi återhämtade sig starkare än väntat , vilket regeringens åtgärder bidrog till. Ökningen av arbetslösheten dämpades , och arbetslöshetsprognosen har reviderats ned i varierande grad av såväl regeringen och som Arbetsförmedlingen jämfört med tidigare bedömningar. I enlighet med budgetpropositionen har tillförts 2021 för att återstarta ekonomin, som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förstärks med för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen arbetar för att etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa införs , i enlighet med parternas förslag. Reformeringen av Arbetsförmedlingen fortsätter för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och arbetskraftsdeltagandet har, till skillnad från i många andra länder, bibehållits på en hög nivå under krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. Men vi har gått in i den här krisen med ett gott utgångsläge. har 350 000 fler i arbete jämfört med när regeringen tillträdde 2014, varav omkring 100 000 fler som jobbar i välfärden. fördes också en ekonomisk politik som vände underskott i statens budget till stora överskott, vilket har lagt grunden till nödvändiga reformer och att är väl rustat att hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Att vaccineringen fortskrider ger hopp om 2021, både när det gäller människors hälsa och den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är dock stor och beror till stor del på hur smittspridning och vaccinering utvecklas framöver i och i omvärlden. 62 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Arbetsmarknadsministern har frekvent fått debattera just arbetslösheten här i kammaren. Ämnet är också ett av de absolut viktigaste för en regering, därav oro och det höga antalet debatter. När jag var tonåring var mitt första arbete jordgubbsplockare – ett sommarjobb. Alla ungdomar i min by hade ett sommarjobb. Det var plantsättning och jordgubbsplockning, och under en sommar samlade vi till och med älgspillning för export till . Glädjen och stoltheten över att få den första lönen och uppnå drömmen om att få köpa det man hade längtat efter var oerhört central för oss. Så tjänade vi också pengar inför körkortet. I i synnerhet kunde och ville de allra flesta ha körkort redan på 18-årsdagen direkt. Körkort innebar frihet, och det betydde också att möjligheten att få ett arbete stärktes. är det många ungdomar som inte har råd med körkort. Det begränsar också möjligheten att få det första jobbet. Betydelsen av ett arbete för ungdomar är alltså central. Inget har ändrats . De här drömmarna för unga lever kvar. Här har tiden verkligen stått stilla. Vi kunde även i vuxen ålder och efter studier få ett jobb, och vi kunde byta jobb. De möjligheterna fanns, alltså friheten. Vi kunde köpa de första möblerna. Skillnaden är att ungdomsarbetslösheten i mitt län, , har förvärrats så oerhört, och det gäller ju även på riksplanet. Det är anmärkningsvärt att EU:s övriga nationer var kloka nog att satsa och rusta för en bättre arbetssituation och då under en högkonjunktur. 25 av 27 nationer i EU förbättrade arbetslöshetssituationen, men inte . Här ökade arbetslösheten i stället i en högkonjunktur. låg tolva gällande arbetslösheten, 2019 låg endast tre nationer efter . och regeringen hade och har inte en arbetsmarknadspolitik värd namnet i motsats till övriga EU-länder, och det gäller i såväl hög- som lågkonjunktur – så frustrerande. I arbetsmarknadsutskottet har vi väntat och ifrågasatt frånvaron av reformer och propositioner som ska förbättra situationen gällande den mycket höga arbetslösheten. Propositionerna borde ju rasa in i ett så här svårt läge för de viktiga jobben. Men vi ser i stället en arbetslöshet som sticker ut i negativ riktning mot övriga nationer. Vi behöver en framtidstro, och det skadar när människor saknar det. Regeringens brist på lösningar skadar människor, och den psykiska ohälsan stiger också i rasande fart. Med det misslyckande vi ser inom arbetsmarknadspolitiken, och som vi nu har sett , blir min fråga till arbetsmarknadsministern: nya konkreta åtgärder avser regeringen att vidta för att avhjälpa den mycket allvarliga situationen på arbetsmarknaden? 63 Arbetsmarknadsminister (S): Den här regeringen har vidtagit historiskt kraftfulla åtgärder när det gäller att bekämpa arbetslösheten och framför allt att rädda många svenska jobb under en mycket tuff situation beroende på covid‑19‑pandemin. Jag skulle vilja fånga upp det som jag tycker är mycket viktigt som interpellanten här lyfter fram, nämligen ungdomsarbetslösheten. Jag hade så sent som möjlighet att träffa regeringens ungdomspolitiska råd för att föra ett samtal om hur vi kan samarbeta och utveckla arbetet för att ge unga människor arbete, att få dem i utbildning, att få unga människor att känna att de är viktiga och att de behövs. Det är en jättetuff situation just nu för många unga människor på arbetsmarknaden, men de ska veta att de behövs. Och vi vidtar väldigt många olika typer av åtgärder för ungdomarna. För unga människor som saknar fullföljd gymnasieutbildning är det väldigt viktigt att de fullföljer gymnasieutbildningen. Av det skälet har regeringen gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att se till att öka övergångarna till studier eller studiemotiverande insatser för ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Vi har genomfört och fortsätter att satsa på ett betydande kunskapslyft, vilket vi har byggt ut med tusentals utbildningsplatser . Det handlar om att ge individer, både unga och vuxna, möjlighet att i en tuff tid fylla på med ny kunskap och kompetens så att man står starkare när ekonomin vänder och jobben börjar komma tillbaka. Om man jämför med tidigare kriser ser det likadant ut på det sättet att unga människor drabbas hårt och drabbas snabbt i en nedgång, vilket vi såg . Om vi jämför med 90-talskrisen, då jag själv var ung och arbetslös hemma i , eller om vi jämför med finanskrisen –2010 ser vi att arbetslösheten nu har dragit i väg till ungefär samma nivåer som då. Något som är viktigt att säga, om det är några unga människor som lyssnar på den här debatten, är att när ekonomin väl vänder igen är det de unga som snabbast får jobb. Ja, unga drabbas hårt och först i en nedgång i ekonomin. Men det är också de unga som sedan får jobb när ekonomin vänder, och det är hoppfullt. Och vi kan se att de unga har kortare arbetslöshetstider än vuxna generellt. Det viktiga för oss är att se till att unga människor inte fastnar, att inte långtidsarbetslösheten biter sig fast, för det är farligt för unga människor. Därför är det glädjande, tycker jag, att enligt den senaste siffran som jag sett, , är det av alla som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen som heltidsstuderar. Nästan sex av tio ungdomar som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen är alltså heltidsstuderande. Det är någonting väldigt bra, för det är smart att passa på att använda tiden till att utbilda sig. Regeringen fortsätter att satsa på att bygga ut antalet utbildningsplatser. Jag kunde också ge besked om ytterligare förstärkningar när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Vi har förlängt Duas uppdrag, alltså Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Vi gör alltså en hel del just för att stödja unga människor att komma i jobb. 64 (M): Inför valet var Socialdemokraternas främsta vallöfte att skulle ha lägsta arbetslöshet. Man uttryckte även: Ni kan utmana mig på jobben. Det var stora ord, och resultatet vet vi ju . Jag undrar vad som hände, eller rättare sagt vad som inte hände, och ministern får gärna beskriva det. Jag uppfattar inte att vi i de debatter som har förts här i kammaren har fått en förklaring till varför regeringen inte kunde lyckas som övriga nationer i en högkonjunktur. Pandemin anges ofta som en orsak till de mycket oroväckande arbetslöshetssiffrorna. Arbetslösheten är ju i riket och gällande ungdomsarbetslösheten. Endast nationer som , och ligger bakom oss. är femte sämst i hela EU i arbetslöshet. Jag förstår att det är besvärande för arbetsmarknadsministern, som säkert har goda intentioner med sitt uppdrag. Försörjningsstödet i hårt ansträngda kommuner skenar, och regeringen satsar på extratjänster, som till fullo är subventionerade, i stället för på riktiga jobb. Hur ska vi kunna lita på en regering som inte lyckas leverera arbetstillfällen i en högkonjunktur? Vilka är reformerna för fler i arbete? Med tanke på den misslyckade arbetsmarknadspolitik vi nu sett , i högkonjunktur och lågkonjunktur, blir min fråga till arbetsmarknadsministern: nya konkreta åtgärder avser arbetsmarknadsministern och regeringen att vidta för att avhjälpa den mycket allvarliga arbetslösheten? 65 Arbetsmarknadsminister (S): försöker att beskriva regeringens politik som att vi är passiva och inte gör något. sa i sitt tidigare inlägg att det inte kommer några propositioner. Låt mig påminna om den kanske viktigaste propositionen, nämligen budgetpropositionen. Här satsar vi över 100 miljarder extra. Det är mycket kraftfulla satsningar, också på arbetsmarknadspolitiken på . jobbar vi stenhårt för att få nya reformer på plats, styra våra myndigheter och skapa förutsättningar för människor att både rusta sig och kunna komma närmare arbete. Låt mig nämna två exempel. Alldeles presenterade jag en satsning om 200 miljoner på jobb för unga. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att fördela 200 miljoner till kommuner som anställer unga människor som står långt från arbetsmarknaden, alltså de unga jag talade om tidigare som varken arbetar eller studerar och har de största behoven. Detta gjorde vi även , men nytt är att vi riktar hälften av dessa resurser till ungdomar som lever i särskilt socioekonomiskt utsatt situation. Detta är alltså även en viktig jämlikhetssatsning. får både fru talmannen och gärna lyssna när jag har min pressträff tillsammans med , generaldirektör för . Vi kommer att presentera det vi är överens om inom januariavtalet, nämligen ett intensivår för nyanlända. Vi jobbar hårt och aktivt och gör allt vi kan för att skapa de bästa förutsättningarna för att människor ska komma i jobb eller kunna rusta sig för att kunna ta de jobb som växer fram i ekonomin. Det är en tuff och allvarlig situation, och jag är förstås oroad över den ökande långtidsarbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Här jobbar vi aktivt för att se vad vi mer kan göra tillsammans med kommuner och andra aktörer för att bidra mer till att ge rätt stöd. Men det är viktigt att också höja blicken lite och se att det finns stora möjligheter. Det är inte kört. I Platsbanken ligger det mer än 100 000 lediga jobb, så det finns jobb att söka. Många arbetsgivare söker rätt kompetens. Inom många viktiga yrken råder det brist på arbetskraft, och väljer man att utbilda sig i ett yrke där det råder brist är jobbchanserna väldigt goda. Vi ska inte måla en nattsvart bild utan tvärtom se de fantastiska möjligheter vi har. Att vi kunde gå in i pandemin med ordning och reda i statens finanser och att vi har kunnat vidta kraftfulla åtgärder för att rädda jobb och företag, stötta löntagare och bidra med mer aktiviteter inom exempelvis arbetsmarknadspolitiken är givetvis oerhört viktigt för att skapa de bästa förutsättningarna för jobb i . 66 (M): kunde vi ta del av regeringens nyhet om mer pengar till Arbetsförmedlingen. Det är ganska anmärkningsvärt att ministern ser detta som en lösning på arbetslösheten. Regeringen kan tilldela ofantliga medel till en myndighet utan att få bättre resultat. Utan ledning och styrning kommer Arbetsförmedlingen inte att fungera, och jag talar om ledning och styrning från regeringen och arbetsmarknadsministern. Vi har tidigare tagit del av uppgifter om att Arbetsförmedlingen förmedlade av jobben och lämnade igen , varav nästan var avsedda för insatser för just arbetslösa. Mer pengar kommer därför knappast att lösa arbetslösheten. Det är kanske lockande att låta påskina handlingskraft via en presskonferens, men mot bakgrund av att Arbetsförmedlingen lämnade tillbaka många miljarder kan det tolkas som ett taktiskt och populistiskt utspel. Passiviteten inom arbetsmarknadspolitiken är vida utbredd. Utbildningsplikten fungerar inte heller. av målgruppen går in i reguljära studier. Redan före pandemin hade effektiva insatser som praktik och nystartsjobb minskat . Låt mig avsluta debatten med att tacka arbetsmarknadsministern för möjligheten till dialog i en för viktig fråga. Jag avslutar med att fråga: Vilka lärdomar har ministern dragit av denna situation? 67 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för debatten. Det framkommer tydligt att är kritiska till regeringens politik, och det är inget konstigt med det. Det är dock trist att jag inte hör några förslag från på hur de skulle vilja vända utvecklingen. Det regeringen gör med samarbetspartierna är att via historiskt kraftfulla åtgärder och satsningar i årets budget se till att det skapas jobb i . Det görs många fantastiska investeringar i vårt avlånga land, och inte minst i norra , som jag kommer från, ser vi en enorm utveckling. Vi ser också hur många jobb som kommer att skapas runt om i landet. Utöver att vi satsar på grön omställning och på att utveckla välfärden förstärker vi a-kassan och satsar på arbetsmarknadspolitiken i hela vårt avlånga land. Vi skapar också utbildningsmöjligheter för framtidens jobb. Det är denna politik vi står för. Jag tackar för debatten och hoppas få möjlighet att återkomma. Det är viktigt att vi debatterar dessa frågor och fortsätter att utveckla arbetsmarknadspolitiken. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:609 om kommunala lantmäterimyndigheter 68 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag avser att vidta några lagstiftningsåtgärder som gör det lättare för kommuner att bilda egna kommunala lantmäterimyndigheter, hur jag ser på det förhållandet att kommuner som är missnöjda med den statliga lantmäteriservicen fortsätter att ansöka om att få bilda en egen lantmäterimyndighet och hur förutsättningarna ser ut för de kommuner som redan ansökt eller som överväger att lämna in en ansökan att få ett beslut så att verksamheten kan starta . Kompetensbristen när det gäller lantmätare i är fortsatt ett problem, något som också Statskontoret påpekade i sin rapport ansvar för fastighetsbildning . Där konstateras också att det delade huvudmannaskapet bidrar till att resurserna inte utnyttjas effektivt, vilket i sin tur gör det svårare att uppnå lika behandling av sakägare avseende pris och handläggningstid. Regeringen har ställt krav på den statliga lantmäterimyndigheten och vidtagit ett flertal åtgärder för att uppföljningen och handläggningstiderna inom fastighetsbildningsverksamheten hos den statliga lantmäterimyndigheten ska bli kortare och mer förutsägbara. Det pågår inget arbete för att ändra lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Den lag som finns ger kommuner möjlighet att skicka in en ansökan om att inrätta en lantmäterimyndighet till Lantmäteriet. Ansökan tillsammans med Lantmäteriets yttrande skickas sedan till för handläggning. Regeringen fattar därefter beslut efter lagens krav. Uppfyller kommunen kraven ges tillstånd att inrätta en lantmäterimyndighet. Hur handläggningen av ett sådant ärende tar är inte möjligt att svara på närmare. Samtliga myndigheter, både den statliga och de kommunala, behöver ha förmåga att tillgodose och möta samhällets behov. Jag är mån om att har en välfungerande fastighetsbildningsverksamhet i hela landet. 69 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Detta är en oerhört viktig fråga, det vill säga att staten ska leverera sin del av samhällskontraktet. Tyvärr finns det stora brister på detta område. Vi har en samhällsbyggnadsprocess som rent av försvåras av statens verksamhet. Jag har tagit fram en rapport från , eller egentligen två rapporter. Den ena handlar om i förhållande till våra nordiska grannländer. Vi kan konstatera att är dyrast i och har längst handläggningstider. Jag skulle vilja läsa upp ett citat från . Rubriken är: ”Låt kommuner få ansvaret för byggprocessen”. Och sedan: ”kommuner lider av en process för bostadsbyggande som försenar, fördyrar och försvårar byggandet. Regeringen måste därför släppa fram fler kommuner som vill och kan starta egna lantmäterier.” Vem var det som tyckte så , fru talman? Jo, det var , som då var ordförande för och Landsting och som är statsrådskollega med bostadsministern. Vad har hänt ? Jo, vi har fått längre handläggningstider , 2020 och 2021. Jag antar att , om hon skulle skriva en motsvarande artikel , fru talman, skulle rasa ännu mer.