prot · H90921 · 2021-10-26 00:00:00 — Det försvann och avskaffades ur redovisningarna och ersattes med tabeller med plus- och minustecken som mer indikerade att det var läsning för barn snarare än en seriös bedömning av landets ekonomi och dess ekonomiska politik. Konsekvenserna har heller inte uteblivit med sämst jobbutveckling i hela Europeiska unionen under tid. I inget annat EU-land har arbetslösheten ökat. Det har den gjort i . Tillväxten är låg. Den idé om till exempel flockimmunitet som man lät fortgå fick förödande konsekvenser för liv och hälsa. Kort och gott, fru talman: När man slutar att göra bedömningar av politikens konsekvenser blir politiken till slut undermålig. Det är vad vi har fått se och uppleva i . Ett sådant exempel där man inte bedömer effekten av politiken är när har storsatsat på nya opinionsbildande myndigheter. Men till exempel och har inte fått tillräckliga resurser för att till exempel skapa ordning och reda i folkbokföringen. Ett annat exempel är att det saknas resurser hos polisen. Men det har funnits gott om resurser i budget för att höja bidragen och göra det mindre lönsamt att arbeta. Innan man den här gången inför en skatt på ungefär 5 miljarder på dem som arbetar – antingen på dem som har bolån eller på dem som är eller ska bli pensionärer – skulle man önska att bedömningen ändå fanns där. Jag behöver återupprepa frågan, eftersom finansministern inte svarar på den. Vem kommer egentligen att betala den här skatten? är mycket pengar. Landets pensionärer och bolånetagare är givetvis oroade över att denna skatt nu ska riktas mot dem. Frågan är hur finansministern bedömer att skatten fördelar sig. Fördelar den sig mest på dem som har tjänstepensioner eller ska ha tjänstepensioner , eller fördelar den sig mest på de personer som har bolån? Någonstans ifrån kommer de som ska använda till bidragshöjningar. 40 Finansminister (S): Det är som alltid intressant att lyssna på . Jag ska bara göra några få påpekanden. Före coronakrisen var det 350 000 fler människor som hade fått jobb sedan tillträdde jämfört med när arbetade i . Det var en högre andel av befolkningen som hade sysselsättning under den djupaste krisen sedan än som jobbade i . Jag är inte säker på att alla skulle beskriva det som ett jobbmisslyckande. Däremot har vi varit väldigt framgångsrika i att få inte minst utrikesfödda kvinnor ut på arbetsmarknaden igen, efter att vi avskaffat det vårdnadsbidrag som införde och gjort om föräldraförsäkringen så att fler utrikesfödda kvinnor kommer in. Det kan också vara värt att påpeka att polisen kommer att få mer resurser än vad de själva har krävt. Vad gäller bankskatten är det precis som jag svarat en empirisk fråga som handlar mycket om hur konkurrenssituationen ser ut på marknaden. De stora bankerna har fått stora skattesänkningar under den här regeringen som motsvarar den skattehöjning som kommer. Det betyder att det bör vara plus minus noll. 41 (M): Den nonchalanta och lättvindiga inställningen till offentliga finanser och skattepolitiken från känns igen. När tillträdde som finansminister var det snabbt viktigt att få bort bedömningar av politikens effekter. redovisades de tydligt och klart för medborgare, medier och expertmyndigheter. De kunde granska vad politiken förväntade sig av de åtgärder som man vidtog. Självklart blev inte alltid alla bedömningar rätt. Då kunde man kritiseras utifrån det, och man kunde sedan göra om och göra rätt. Den typen av prövande och intellektuell verksamhet är inte intresserad av. Seriösa bedömningar grundade i forskning har bytts mot tyckande och mot plus- och minustabeller som mer kanske talar till hur ett barn tänker kring ekonomi än hur ett land borde skötas. Den typen av hafsande och nonchalans har fått allvarliga konsekvenser för . Svenska folket har genomskådat den typ av tom retorik som använder sig av med att det ska gå så bra, att fler arbetar och så vidare, för så ser verkligheten inte ut. Hundratusentals människor klarar inte sin egen försörjning. Arbetslösheten är mycket hög. Det är bara i som arbetslösheten har ökat som har varit finansminister. I alla andra europeiska länder har den minskat. Svenska folket går inte längre på olika påståenden. lovade att vi skulle få EU:s lägsta arbetslöshet. Vi fick den fjärde, femte högsta arbetslösheten i stället. ska allt detta kompenseras med att alla människor ska betala ännu mer i skatt. De ska också betala ännu fler skatter. En del av de skatterna har vi redan sett. Plastpåseskatten är ett exempel. Den har gjort att det kostar till exempel 20–för en barnfamilj att gå och handla om de har glömt tygkassar hemma. Det har varit förödande för handeln, och det skapar en massa krångel i vardagen. Detta visar också väldigt tydligt att det till slut är någon som ska betala. Det är kärnfrågan om skatten på tjänstepension och bolån som nu ska införa och kallar riskskatt, bankskatt eller vad man vill. Vem är det egentligen som ska betala? Det kan väl inte vara så att vi har en finansminister som har infört en skatt på – – utan att ha gjort analys eller bedömning av vem det är som betalar den i ekonomin. Hur slår den här skatten? Man brukar tala om skatteincidens. Det är på vanlig svenska: Vem är det som betalar egentligen? En skatt på en verksamhet kan antingen betalas av verksamhetens ägare eller av verksamhetens kunder. Någon annan finns inte att tillgå. Om man tittar på bankens kunder är det ungefär hälften av alla svenska hushåll som har bolån, och då är det de som kommer att få betala. Har någon uppfattning om hur mycket dyrare bolånen kommer att bli med den nya skatten på banker? Eller är det ägarna som ska betala? Då är det i stor utsträckning tjänstepensionsföretag som får betala, det vill säga att de flesta arbetande människors framtida pension i sådana fall ska krympa. Någon av de två grupperna blir det. Det blir antingen bolånetagarna eller de som förväntar sig att få tjänstepension. Min fråga till är: Hur ser fördelningen mellan dessa två grupper ut? Har det ens en gång gjorts en sådan analys på , och kan man i sådana fall få ta del av den? 42 Finansminister (S): Jag har svarat på frågan . Men verkar inte vara så intresserad av att höra. Vi höjer skatten med . Det är helt korrekt. Vi har precis innan det sänkt skatten med . För låntagarna bör det då bli plus minus noll. Vad gäller bedömningar som vi har med i budgeten är det någonting som vi har diskuterat och debatterat . Det är också en fråga som jag har svarat på en lång rad gånger. tycker att det är oseriöst och ointellektuellt att inte ha exakta siffror för vad varenda reform kan betyda i antal i ökad eller minskad sysselsättning. Min bedömning är, vilket jag har upprepat vid ett flertal tillfällen , att det är oseriöst och ointellektuellt att ha exakta bedömningar för vad varje reform kan ge för effekt. Det är för stora konfidensintervall, för stor osäkerhet, i de siffrorna, och jag tycker inte att det är seriöst och intellektuellt. Det är en bedömning som jag gör utifrån min bakgrund som forskare i just de frågorna. Där gör vi olika bedömning, helt enkelt. Bankskatten som vi diskuterar nu är ju ett förslag som ursprungligen kommer från . När jobbade på , vilken bedömning gjorde man då av vad den här skatten skulle betyda för sysselsättningen? Vad var bakgrunden till att man tyckte att det här var en bra skatt då men inte tycker så längre? Det kan väl inte bara vara så att man har hamnat i opposition, tappat ambitionen att vara ett regeringsbärande parti och lyssnat för mycket på lobbyisterna från , där för övrigt en statssekreterare som jobbade på när det här föreslogs är vd. 43 (M): Det är roligt att och jag delar forskningsbakgrund inom nationalekonomi. Däremot får man kanske lov att säga att det är lite svårt att ta en person seriöst som utifrån den erfarenheten har tagit med sig att man inte ska göra uppskattningar och bedömningar av den politik som man bedriver. Det är ju själva kärnan i forskning och för den delen i politiskt ansvarstagande att man så gott det går försöker att göra bedömningar och uppskattningar av politikens effekter. Men svenska folket kan såklart utvärdera det själva. Är det jag eller som har fått rätt? Jag har hävdat att den typ av hafsig och nonchalant finanspolitik som regeringen bedriver skulle leda till ökad arbetslöshet, lägre tillväxt och sämre använda skattepengar. å sin sida har mer menat att det är lugnt – överlåt detta till socialdemokratin, så fixar vi det! har vi sett vad som har hänt. Jobbutvecklingen är sämst i , och vi har ett eskalerande våld på våra gator. Det har funnits pengar över till opinionsbildande myndigheter, men det har inte funnits pengar till och för att ha koll på vilka som faktiskt bor i det här landet. Det har heller inte funnits pengar för att polisen ska kunna få fler anställda och utökade befogenheter. Möjligtvis , fem över tolv, ska det tillföras mer pengar. Den här utvecklingen har dock pågått i länge, och i stället har valt att bygga ut bidragssystemen. Anledningen till att den här dåliga skatten inte infördes som styrde var helt enkelt för att skatten inte är något bra. Den är varken genomförbar på ett bra eller rättvist sätt eller har önskvärda effekter i den svenska ekonomin. får vi väl se om över huvud taget klarar av att införa den här skatten eller om det som vanligt blir ett stort hål i budget där det kommer att saknas . är det – en sista chans för att svara på frågan: Vem kommer att få betala den här skatten? Är det bankernas kunder, det vill säga de som har bolån, som ska betala extra ? Det handlar givetvis i stor utsträckning om arbetande familjer som på ännu ett sätt ska vara med och betala för olika bidragshöjningar. Eller är det bankens ägare, i stor utsträckning alltså tjänstepensionsföretag, det vill säga de framtida pensionärerna i , som ska få betala för de mycket stora bidragsutgifter i som man kan förvänta sig blir ännu större när bidragssystemen ska bli mer generösa och lättillgängliga för fler? Det är inget konstigt att det finns olika politiska åsikter, uppfattningar och värderingar. Jag är moderat. Som moderater uppskattar vi arbetslinjen. Vi tycker alltid att det ska löna sig att arbeta. Vi tycker att det är bra att det startas och drivs företag och har ingenting emot att den som arbetar eller startar ett företag också tjänar på det. Tvärtom, vi tycker att det är bra och att det driver samhället och hela landet framåt. Socialdemokraterna tycker att man ska höja bidragssystemen och tycker inte att man nödvändigtvis ska behöva arbeta för sin försörjning. Detta är kända fakta. Däremot bör man kunna vara överens om att man åtminstone så noggrant det går ska redovisa konsekvenserna av politiken. Är det de som ska få pension som ska betala, eller är det de som har bolån ? Det måste finnas ett svar på det, . 44 Finansminister (S): låter möjligen som en papegoja. Oavsett hur mycket jag svarar på frågan ställer samma fråga igen och låtsas som om han inte har fått något svar. Jag kan svara igen. Det är nämligen så att vi just har sänkt skatten med 5 miljarder, och höjer vi den med ungefär 5 miljarder. Det blir plus minus noll. Ingen behöver alltså betala mer än i ursprungsläget. säger att man ska göra bedömningar så gott det går, och det är precis det vi gör. Vi gör bedömningar som grundar sig i forskning och vetenskap, och vi redovisar dem på ett sätt som jag bedömer är både intellektuellt och seriöst – betydligt mer så än att visa exakta siffror som har så stora konfidensintervall att de blir, som jag bedömer det, meningslösa. Vi gör alltså exakt det som efterfrågar om än inte på det sätt som önskar. Jag bedömer att det här är mycket seriöst. Vad gäller bankskatten är det sant att inte införde bankskatt. Man hade inte kommit tillräckligt långt i processen. Däremot gick man till val på att införa bankskatten, och därför utgår jag från att ändå hade gjort en seriös bedömning av vad den skulle ha för effekt. Då hade man ju inte börjat med en skattesänkning. säger att vi har hål i budgeten. Jag kan bara konstatera att när lämnade hade vi ett strukturellt underskott på ungefär 35 miljarder. har vi återigen ordning och reda i statsfinanserna. Han säger också att moderater gillar när människor arbetar. Då bör man gilla socialdemokratisk politik, eftersom det är fler som arbetar nu än när styrde. Sedan säger han att det är bra att färre lever på bidrag. är det färre som lever på ersättningar och bidrag än när jobbade på . borde vara glad över att det är en socialdemokratiskt ledd regering och en socialdemokratisk finansminister. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:4 om medlemsstaternas återhämtningsplaner 45 Finansminister (S): har frågat statsrådet hur han resonerar kring vilket krav som bör finnas för att en viss utgift ska anses främja ändamålen för . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Återhämtningsfonden hanterar EU:s upplåning för att finansiera återhämtning från covid-19 genom flera olika instrument. Dessa inkluderar bland annat återhämtningsfaciliteten, som är det till volym sett största instrumentet inom återhämtningsfonden, men också React-EU, Fonderna för en rättvis omställning och Invest EU. Jag tolkar det som att frågan avser återhämtningsfaciliteten. Facilitetens ändamål är att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. Det ska bland annat göras genom att förbättra medlemsstaternas tillväxtpotential samt främja hållbar tillväxt och sysselsättning av god kvalitet. Förordningen specificerar en rad kriterier som behöver vara uppfyllda för att en medlemsstat ska kunna få finansiellt stöd. Dessa inkluderar att medlemsstaterna ska lämna in återhämtningsplaner med förslag på både investeringar och reformer. Förslagen ska vara förenliga med landsspecifika rekommendationer eller andra utmaningar som identifierats inom den europeiska planeringsterminen. Därtill måste av facilitetens finansiering avsättas till den gröna omställningen och till den digitala omställningen. För att säkerställa att pengarna används i enlighet med facilitetens ändamål ställs det också krav på tillräckliga arrangemang för att övervaka genomförandet samt motverka och undvika korruption, bedrägeri och intressekonflikter. Finansiering betalas ut i takt med att medlemsstaterna genomför de planerade åtgärderna. Kommissionen har i uppgift att granska att kraven och kriterierna är uppfyllda samt att lämna en rekommendation om beslut till rådet. I granskningarna gör kommissionen uppskattningar av hur mycket återhämtningsplanerna kan bidra till medlemsstaternas tillväxt. Kommissionen bedömer att återhämtningsfaciliteten i genomsnitt bidrar med att öka EU:s bnp med till 2026. Detta inkluderar inte ytterligare tillväxt av planernas strukturella reformer. Regeringen bedömer att de krav och kriterier som förordningen innehåller bidrar till att främja återhämtningsfacilitetens ändamål. Regeringen har vidare instämt i kommissionens bedömning att de genomförandebeslut som har godkänts uppfyller förordningens kriterier. 46 (SD): Medlemsstaterna håller just nu på att ta fram så kallade återhämtningsplaner, det vill säga en ansökan till EU om att få ta del av den så kallade återhämtningsfonden. Landet beskriver konkret vad man vill göra med pengarna. Som vanligt när det gäller EU, fru talman, kommer att få betala mycket och få lite stöd tillbaka. är ändamålen högst oklara. Det är därför jag tänkte att statsrådet skulle få chansen att förklara hur den tänkte när man ställde sig bakom förslag till återhämtningsplan. Vi ska komma ihåg att syftet är att motverka de ekonomiska problem som har orsakats av pandemin. Vi kan börja med att kika på sidan 11, med förslag om att renovera strandpromenaden i för några miljoner. Den ska bli mer cykelvänlig. Det är i och för sig säkert trevligt, men hur ska det stärka den ekonomiska tillväxten? kanske kan förklara. Låt oss hoppa vidare till sidan 58, där det finns förslag om program för uppdatering av digitala färdigheter för värnpliktiga. Här kan man fråga sig hur den grekiska militären åstadkommer ekonomisk tillväxt. Ett skäl till att hamnade i en prekär ekonomisk situation var att landets regering lånade mycket pengar, bland annat för att finansiera en överdimensionerad militär – för övrigt en av EU:s mest korrupta. Offentlig upphandling av försvarsmateriel i är en tragisk historia. Jag skulle gärna vilja höra en fundering över varför militära utgifter över huvud taget ska vara acceptabla inom återhämtningsplaner. Låt oss gå vidare till förslag om att skapa en digital turistkarta. Den som har godkänt detta förslag har uppenbarligen inget som helst intresse för teknik. Det finns redan ett antal mycket bra appar som åstadkommer detta, till exempel Tripadvisor. Kartan uppdateras av användarna själva med hjälp av ett smart system. får gärna förklara varför hon tycker att svenska skattepengar ska användas till att den grekiska regeringen ska gå in och konkurrera med techjättarna i på deras hemmaplan. Det är uppenbart bortkastade pengar. Vi hoppar vidare till sidan 90, där det finns förslag om renovering av den grekiska arbetsförmedlingens kontor. Detta är säkert också välbehövligt i och för sig. I min ungdom var jag en gång och besökte Centro Emprego i , det vill säga . Om jag inte minns fel behövdes lite spackel och målarfärg, men är det för att arbetsförmedlingens lokaler är sunkiga som grekerna är arbetslösa? Jag tvivlar starkt på det. Statsrådet har kanske en annan uppfattning. Om lokalerna är lite gamla kanske verksamheten kan flyttas utomhus till den nya, fina strandpromenaden, som vi redan har betalat för. Vad vet jag? tycker jag att det är dags för statsrådet att lägga korten på bordet och förklara sig. På vilket sätt kommer ekonomi att stärkas av en ny strandpromenad i som det går att cykla på, it-kurser för värnpliktiga, en turistkarta som redan finns samt fina lokaler för arbetsförmedlingen? Jag är särskilt intresserad av att höra hur statsrådet resonerar om de värnpliktiga. Räknar hon det förslaget som en militär utgift? Om hon räknar det som en militär utgift, vilket det till synes är, hur kan det då passa in i planerna? 47 Finansminister (S): Om vill diskutera enskilda punkter i varje lands återhämtningsplan finns naturligtvis möjlighet att göra det. Framför allt hade det varit möjligt att göra i samband med att planerna gicks igenom i . Jag föreslår att tar upp dessa punkter i enskilda interpellationer, om han vill gå igenom varje punkt. Jag har naturligtvis inte alla punkterna framför mig och den exakta argumentationen för att dessa punkter är med på listan, men det finns möjlighet att göra ett sådant arbete i utskottet, inte minst inför att man godkänner planerna. 48 (SD): Statsrådet säger alltså här att det är för mycket att begära att någon av de tusentals anställda som finns inom faktiskt sätter sig och läser igenom återhämtningsplanerna innan regeringen ger dem sitt godkännande. Är det verkligen för mycket begärt? Det är en retorisk fråga. Jag tycker inte så. Statsrådet har en annan uppfattning. Hur som helst! Vi hoppar vidare till sociala insatser i . Här finns några riktiga pärlor, som alltså ska betalas av svenska skattebetalare: Ett program för främjande av motion och hälsosam kost och för motverkande av alkoholmissbruk. Återigen frågar jag vad kopplingen är till ekonomisk tillväxt. På vilket sätt kommer det här att skapa en robust och stark ekonomisk tillväxt i ? Jag anser att det är oklart. Jag kan också notera att grekerna inte har lämnat in något som styrker att kosthållningen i skulle vara särskilt dålig. Tänker man rent anekdotiskt är min uppfattning det motsatta; olivolja, sallader och så vidare. Och enligt – och det här är viktigt – är grekerna det folk i EU som dricker allra minst alkohol. De som dricker för mycket alkohol i , , är svenskar! Det är väl mer lämpligt att det är vi som får pengarna för arbetet med alkoholprevention. Vidare lever grekerna , jämfört med svenskar som lever . Det är nästan lika. Så varför ska vi betala för detta? – kom igen! Vi hoppar vidare till sidan 152, där nybyggnation och renovering av rättsväsendets lokaler tas upp. Återigen undrar jag var kopplingen till ekonomisk tillväxt finns. Är det på grund av att lokalerna är sunkiga som grekerna har problem med korruption och ineffektivitet inom rättsväsendet? Jag kan ha fel, men jag tvivlar på att så är fallet. Vi hoppar sedan vidare till sidorna 176–177, som är lite intressanta ur just miljöhänsyn. Här tas nämligen motorvägar och flygplatser upp, som vi ska betala för. Det gäller bland annat en motorväg på som ska förbinda städerna , och Agios – centrala motorväg. Jag ber om ursäkt om det eventuellt finns en grek som tittar på detta eftersom jag är säker på att jag uttalade namnen fel. Som kronan på verket ska vi också betala för en uppgradering av 13 regionala flygplatser. Just investeringar i motorvägar och flygplatser tycker jag, fru talman, är lite extra intressant. Jag följer nämligen vad den här regeringen säger och gör i övrigt, även utanför . Det är allmänt känt att regeringen vill lägga ned vissa regionala flygplatser, hårdbeskatta flygresor, förbjuda vissa kortare flygrutter och så vidare – förutom när miljö- och klimatministern själv ska åka till . Då får han ju flyga. Vissa är ju lite mer jämlika än andra, som det heter. Dessutom vill regeringen ha världens högsta bränslepriser och förbjuda diesel- och bensinbilar. Men det här verkar bara gälla i . I är tydligen mer flygande och ökad bilkörning helt oproblematiskt. Det står regeringen bakom, vilket är något märkligt. Jag vill få fört till protokollet att andelen elbilar i är , alltså betydligt mindre än i . Det är nästan så att man börjar misstänka att statsråden inte menar vad de säger utan att de är mest ute efter att straffa svenskar som bor på landsbygden. Så, , nu får statsrådet bollen så att hon kan förklara hur det kunde bli så tokigt. 49 Finansminister (S): Det är en process för hur planerna gås igenom. Det förs en dialog mellan kommissionen och det enskilda landet. Kommissionen granskar naturligtvis planerna noggrant för att se att de ligger i enlighet med de landsspecifika rekommendationerna och de övriga inom den europeiska planeringsterminen. Självklart tittar vi från svensk sida på planerna och inte minst på kommissionens utlåtande över planerna. Det finns säkert argument för varför var och en av de punkterna finns med i planen, men eftersom regeringen har tagit emot 15–20 planer, och varje plan innehåller hundratals punkter, och även om jag är känd för att ha mycket i huvudet, kan jag inte varje argument för varje specifik punkt i de enskilda ländernas planer. Det har också varit möjligt för att ställa de frågorna i utskotten, men mig veterligen har man inte gjort det. Det finns naturligtvis möjlighet att ställa de specifika frågorna, men då är det bra om jag eller någon annan minister som ska svara på frågorna får möjlighet att förbereda oss. Vi har stor arbetskapacitet och stor kapacitet att hålla saker i minnet. Men i ärlighetens namn tror jag inte att någon förväntar sig att vi ska hålla alla tusentals enskilda punkter i minnet – inte heller . Jag tror inte att det är syftet med interpellationen. 50 (SD): Jag begär inte att statsrådet ska svara för dialogen som sker mellan kommissionen och det enskilda landet. Det är inget som berör riksdag. Jag noterar att säger att det kanske är något annat statsråd som borde ha svarat på den här frågan. Ja, jag ställde interpellationen till från början. I svaret sa specifikt att det är hennes jobb att svara på den, så det är lite sent att ändra på det . Jag förväntar mig inte heller att statsrådet ska ha allt i huvudet. Det är många punkter. Det jag förväntar mig är att någon inom ska ha läst igenom de här planerna och reagerat på de punkter som uppenbart är fullständigt orimliga, till exempel militära utgifter, en ny fin strandpromenad i eller vad det nu kan vara – motorvägar och flygplatser, sådant som regeringen vill stoppa eller lägga ned här i .