prot · H90919 · 2021-10-21 00:00:00 — Sedan blev lag har samhällets ansvar att väga in barnets bästa blivit tydligare. Men det tycks tyvärr alltför ofta bara gälla på papperet och inte i verkligheten. I stället hamnar barnfamiljer efter vräkning alltför ofta i kortsiktiga och otrygga boenden såsom hotell, vandrarhem, jourlägenheter eller i värsta fall härbärgen. Jag vet detta, för jag bor i där antalet vräkta barnfamiljer ökar. Kortsiktiga, otrygga boenden strider mot och är framför allt direkt skadliga för barnets hälsa. Vad kunde gjorts annorlunda under pandemin? Jo, mycket. Regeringen stoppade först tilläggsbidraget för att sedan återinföra det . Jag uppskattar att bostadsministern är självkritisk här. Hon sa till och med i en intervju att man inte borde ha stoppat tilläggsbidraget. Ändå har man valt att inte förlänga stödet mer än – detta trots att pandemin fortfarande pågår och inte minst att fortsatta effekter av den är att vänta för de invånare som har minst ekonomiska marginaler. Att bostadsministern lyfter fram att regeringen under pandemin i två omgångar har infört ett tillfälligt tilläggsbidrag till de barnhushåll som har bostadsbidrag som en stark insats blir lite märkligt eftersom samma regering ju stoppade detta bidrag och stoppar det igen . Men eftersom bostadsministern själv lyfter upp denna fråga i sitt svar till mig får hon gärna svara på om regeringen har för avsikt att förlänga tillägget . Både och fortsätter att upprepa att regeringen inte har några planer på att införa vräkningsstopp för barnfamiljer. Men det behövs. Varför ska man inte införa det? Andra länder har ju gjort det. Det är viktigt att vi skyddar våra barn i linje med den barnkonvention vi har lovat att följa. Anser statsrådet att vräkning av barn är i linje med , och vad avser hon att göra på långt sikt för att säkerställa att inga barn ska vara hemlösa? 19 Statsrådet (MP): Nej, jag anser inte att något barn ska stå utan bostad, och jag anser inte att det är värdigt när barn slussas runt på vandrarhem. Jag tror att jag och interpellanten är helt överens här. Min syn är att vår politik ska syfta till att inget barn ska hamna i en situation där vräkning är aktuell. Kommun och socialtjänst ska klara av att sätta in de insatser som krävs, och länsstyrelserna har ett mycket tydligt uppdrag att stötta kommunerna i detta arbete så att familjer inte ens ska stå inför hot om vräkning. Det måste vara vår politik. När pandemin slog till gjordes en rad stora insatser, inte bara i form av tillägg utan för att förhindra att man förlorade sin inkomst på grund av denna extraordinära situation och för att säkra upp trygghetssystemen så att man kunde ta sig igenom pandemin så smärtfritt som möjligt. Korttidspermitteringar för att undvika stora varsel, höjningar av a-kassa och borttagen karensdag har syftat till att stärka hushållens möjlighet att betala, även barnfamiljernas. Vi vill se långsiktiga lösningar för barn och en långsiktig strategi för att personer inte ska förlora sitt hem. Att lägga ett moratorium är förknippat med en lång rad juridiska problem som jag inte ska gå in på i detalj här och . Jag vill dock peka på att de länder som interpellanten nämner har väldigt svaga trygghetssystem jämfört med våra. Det vi gör i och som jag är stolt över, vill fortsätta utveckla och vill att ska bli ännu bättre på är att se till att familjer inte hamnar där. Våra trygghetssystem ska kliva in innan det är aktuellt med vräkning. Vi har i medierna läst att familjer har blivit vräkta på grund av en skuld på . Jag kan inte avgöra om det verkligen handlar om den skulden, för jag kan inte bedöma enskilda fall. Jag kan dock konstatera att vi ska ha system på plats och kommuner som klarar att fånga upp familjer . Kommuner ska kunna gå in och se till att barnfamiljer inte vräks på grund av små skulder. Vi har systemen, och ska de användas. De nationella riktlinjer som har tagits fram behöver användas lokalt, och det arbete som länsstyrelserna gör för att stärka upp kommunerna i dessa frågor är mycket viktigt. Målsättningen, som jag ändå tror att ledamoten delar med mig, är att inga barnfamiljer ska stå inför en vräkning över huvud taget. All vår samlade kraft och politik och de stödsystem vi har måste syfta till att barn ska kunna växa upp i ett tryggt hem där familjen inte hotas av vräkning. Det är här vi ska sätta in vår kraft så att det aldrig ens kommer dithän. 20 MOMODOU (V): Jag hör vad statsrådet säger om att man måste kliva in med insatser innan barnen hamnar i en vräkning, och jag håller med henne. Det är precis detta jag försöker säga med att man kan ha två tankar i huvudet . Man kan göra långsiktiga insatser för att undvika att detta sker, men vi kan inte blunda för det faktum att det finns barn som vräks och blir hemlösa. Det innebär att vi har misslyckats med våra insatser. Vi måste titta på dagens situation och försöka hitta kortsiktiga lösningar för dem som är vräkta som vi gör långsiktiga insatser för att undvika att fler barn blir hemlösa. Kronofogden menar att om inget görs kommer det att bli fler . Det långsiktiga är bra, men vad avser ministern att göra för de hundratals barn som redan är vräkta? Vad tänker man göra för att dessa barn i enlighet med ska få ett hem? Vi vill ha ett stopp för vräkning av barnfamiljer. Vi vill även ha ett stopp för fortsatt försäljning av allmännyttans bostadsbolag, för det är samhällets bästa verktyg för att få fram bostäder snabbt. behöver en stark allmännytta med ett stort bestånd som man direkt kan förfoga över när en kris som denna uppstår. Vi måste därför sluta sälja av vår allmännytta. Vi måste genomföra den kartläggning av barnhemlösheten i som har efterlyst. Vi måste också ha en nationell handlingsplan med nollvision för barnhemlöshet, och den måste tas fram så fort som möjligt. Jag hoppas att statsrådet tar detta på allvar och inte bara pratar om det utan agerar, snabbt. 21 Statsrådet (MP): Jag vill upprepa mitt allra viktigaste budskap här , nämligen att när det har gått så långt att man står inför en vräkning är skadan redan skedd. Att skjuta flytten är inte en hållbar lösning där, utan samhället måste komma in med insatser redan innan man är framme vid en situation där man hotas av vräkning. Det absolut viktigaste vi kan göra för att förhindra att någon blir vräkt är att se till att man från början kan betala hyran. Att fler har ett jobb att gå till och att skapa starka trygghetssystem för dem som förlorar sin försörjning är de absolut mest grundläggande delarna där. Sedan har pandemin skapat en extraordinär situation, och vi har infört insatser för att täcka upp för den, för att möta utvecklingen och för att stärka utsatta barnfamiljers plånböcker. Det har handlat dels om de stora generella insatserna, såsom förstärkning av a-kassan och korttidspermitteringar, dels om att tillföra riktade pengar för att stärka utsatta barnfamiljers förutsättningar att klara av att betala hyran och ställa mat på bordet, genom tillägget i bostadsbidraget. Framöver kommer vi att behöva fortsätta jobba med att alla ska ha råd att betala hyran från första början, men vi måste se till utbudssidan. Kommunerna behöver fler bostäder för att kunna ta sitt ansvar för bostadsförsörjningen. Här vill jag lyfta fram regeringens investeringsstöd, som har beviljats för byggande av nästan 50 000 bostäder och som är en viktig del av detta pussel. Det innebär att antalet lägenheter i allmännyttan har ökat i stället för att försvinna ut, och ombildningarna har också minskat. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta från många olika håll och kanter för att minska vräkningarna, i synnerhet där barn är involverade. Där kommer inte minst hemlöshetsstrategin att vara en viktig pusselbit. I grund och botten måste målsättningen vara att inget enda barn ska vräkas från sin bostad och att alla barn, både de som är i hemlöshet och de som hotas av hemlöshet, i stället ska få en trygg situation, möjlighet att fokusera på sin utbildning och växa upp trygga och säkra i ett hem. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av ålderspresidenten att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 22 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , statsrådet , arbetsmarknadsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 23 (M): Före valet utlovade att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet . har bara tre EU-länder högre arbetslöshet än . Vi har alltså verkligen inte blivit bäst utan ligger nu på plats 24 av 27 länder. Vi har dessutom högre arbetslöshet än genomsnittet i EU, något som hänt sedan vi gick med i EU 1995. Vi har också tappat positionen som det EU-land som har högst sysselsättningsgrad. I ett läge där arbetslösheten är bland de högsta i EU, där långtidsarbetslösheten är den värsta som uppmätts i modern tid och där antalet nyanlända utan egen försörjning är rekordstort skulle man kunna tänka sig att förslagen från regeringen på detta område skulle vara oerhört omfattande. Men, tro det eller ej, arbetsmarknadsministerns departement aviserar inte en enda proposition denna höst. Är arbetsmarknadsministern och regeringen nöjda med situationen? Om inte, varför har man inga planer alls på förslag inom arbetsmarknad och integration? 24 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för den viktiga frågan om hur vi kan pressa ned arbetslösheten. Jag kan börja med att konstatera att gick in väldigt starkt i pandemin. Sedan valet , under regeringen tid, har 300 000 fler kommit i jobb, varav 230 000 utrikesfödda, fram till pandemin. Vi har drabbats hårt av pandemin, och det gäller förstås också på arbetsmarknaden. Regeringen har gjort väldigt kraftfulla insatser för att pressa ned arbetslösheten och se till att rädda jobb och företag. Bara i och med åtgärden gällande korttidsarbete har 600 000 personer omfattats av den trygghet som det innebär att slippa bli av med sitt arbete. Regeringens politik har räddat tiotusentals jobb. tar vi nästa steg. kan jag berätta att vi har 117 000 lediga jobb på Platsbanken. Det är en tuff tid just , men framtiden är ljus. 25 (M): Sanningen är ju den att situationen har försämrats i ända sedan valet och att långtidsarbetslösheten har ökat. Vi ser också hur vi har tappat jämfört med andra länder i vår omvärld. Det är inte pandemin som är orsaken. Min fråga är fortfarande: Vilka nya grepp avser arbetsmarknadsministern att ta för att vända situationen? Den politik som redan har misslyckats kan ju inte vara svaret. När läggs nya förslag på bord? 26 Arbetsmarknadsminister (S): Jag är glad över att få möjlighet att berätta om de väldigt viktiga reformer som regeringen vidtar för att rädda jobb och företag men också för att se till att vi får möjlighet att pressa ned långtidsarbetslösheten och se till att arbetsgivare har möjlighet att anställa. Vi vidtar nu de största reformerna i modern tid på svensk arbetsmarknad. Vi reformerar Arbetsförmedlingen för en effektivare matchning och lägger fram förslag för ökad flexibilitet och möjlighet till omskolning genom ett helt yrkesliv genom trygghet, LAS och omställning – för att ta några exempel. Personalbristen i hotell- och restaurangnäringen 27 (SD): med pandemi och efterföljande neddragningar i hotell- och restaurangbranscherna har dessa branscher svårt att hitta personal när de får tillbaka gästerna till hotellen och restaurangerna. Många av dem som stod utan jobb för lite har gått vidare till andra branscher, och nyrekryteringen har varit i stort sett obefintlig. skriker hotell och restauranger efter personal, personal som ofta inte går att finna. Därför har många företag till och med vänt sig utanför EU för att söka personal till hotell och restauranger. Det är nästan absurt att vi inte kan hitta personal till restauranger och hotell, med tanke på att arbetslöshet är bland de tre högsta i hela EU. Vilket ansvar har regeringen för detta? Vad avser regeringen att göra för att komma till rätta med den helt absurda situationen? 28 Arbetsmarknadsminister (S): Vi har 117 000 lediga jobb på svensk arbetsmarknad just . Det är därför det är så viktigt med de åtgärder som regeringen vidtar. Vi skapar fler lokala jobbspår, där arbetsgivarnas behov av att anställa paras med de möjligheter som vi ser i form av att många personer vill gå en utbildning och lära sig ett yrke. Det är ett sådant exempel. Regeringen har även sett till att starta igång en helt ny form av arbetsmarknadspolitisk insats som vi kallar för intensivår. Vi kommer snart också att sjösätta etableringsjobben, som kommer att vara helt centrala för att se till att människor som står långt från arbetsmarknaden samt nyanlända får möjlighet att komma i arbete. 29 (SD): Att restaurangerna har svårt att hitta personal i ett land med en arbetslöshet som är bland EU:s högsta är naturligtvis ett misslyckande. Det kan inte vara någonting annat. Hur kommer det sig att man inte har förberett dem som finns på arbetsmarknaden för att ta de jobb som finns? Det har uppenbarligen inte skett. Vi har en av EU:s högsta arbetslösheter, och restaurangerna måste söka personal utanför EU. Det är en absurd situation. Hur ser regeringen på sitt ansvar? De fagra talen har vi hört ett tag , men det händer ingenting. 30 Arbetsmarknadsminister (S): Vi vidtar historiskt kraftfulla åtgärder för att se till att människor kommer i utbildning och för att förbättra och förstärka matchningen. Det här är ett allvarligt problem, men det finns också enormt stora möjligheter, för jobben växer nu till i svensk ekonomi. Jag vill också påminna om att det inte finns någonting från oppositionens sida som vi kan ta fasta på. Vi driver idéutvecklingen själva. Så fort tillsammans med får möjlighet slaktar de resurserna till arbetsmarknadspolitiken. Det är inte rätt väg att gå. Barns och föräldrars rätt vid orosanmälan 31 (C): En orosanmälan kommer in till om att ett barn far illa hos sina föräldrar. En utredning startar, och insatser ges till familjen. Det är mycket bra. Men det är inte ett rättssäkert system om det finns vidare utredningar med underlag om att omhänderta barnet utan att föräldrarna vet om det eller vet vad skälen till det är, så att de kan arbeta med förändringar för att åtgärda sina brister. Om dessutom samtal med barn sker på ett sätt som inte ger rättssäkerhet och det inte säkerställs att det är barnens berättelser som kommer fram och inte svar på ledande frågor kommer det att bli så att barn omhändertas fast de inte behöver det och att barn som behöver omhändertas inte omhändertas. Min fråga till minister är: Vad avser ministern att göra för att säkerställa att rätt kompetens finns och att det finns evidensbaserade metoder som säkerställer barns och föräldrars rätt både inom och i rättsväsendet? 32 Socialminister (S): Det är självklart så att orosanmälan ska göras. Det är en skyldighet för dem som arbetar med barn och unga i skola, vård och andra sammanhang. Det är naturligtvis också så att har i uppdrag att hålla samtal med föräldrar. Ambitionen är förstås alltid att ge allt tillgängligt stöd för att föräldrarna ska kunna fortsätta vara välfungerande vårdnadshavare och för att man ska fortsätta vara en välfungerande familj. Det ska inte göras för många omhändertaganden och inte heller för få. Det där är förstås alltid en balansgång. Det är ofta ganska svårt att utifrån göra bedömningen av huruvida det där stämmer eller inte, för det är förhoppningsvis väldigt mycket arbete som har föregått detta. Om frågeställningen var hur man jobbar evidensbaserat och hur man ser till att man gör rätt saker tänker jag att det är en uppgift för såväl som andra delar av välfärden att ta del både av den forskning och av den empiri som finns så att man gör rätt. Det är förstås syftet. 33 (C): Tack för svaret! Jag saknar dock att regeringen tar steg framåt och pekar på vilken typ av kompetens som behövs för att hjälpa till att stärka de här sakerna i alla delar – både inom och inom rättsväsendet. Det saknas enhetliga metoder där man säkerställer att man tar vara på varje barns rättigheter och varje förälders rättigheter och möjligheter att vara så goda föräldrar som vi alla vill. Här behöver regeringen ta ett kliv framåt och peka på vilka steg vi ska ta. 34 Socialminister (S): När det gäller vilken kompetens som är bäst och som krävs och vilken typ av vägledning man kan behöva som personal för att göra rätt är det förstås ett uppdrag som ligger inte minst hos . Det handlar om att utfärda den typen av både vägledningar och riktlinjer och att hålla i olika former av kompetensutvecklingsutbildningar för att personalen ska kunna följa med i det som händer. Jag tar gärna fortsatta diskussioner med om detta, för frågan är sannerligen inte enkel. Men jag vill nog påstå att svensk socialtjänst gör ett fantastiskt arbete och har stora utmaningar framför sig. En höjning av de lägsta pensionerna 35 (V): Min fråga går till , och det gäller frågan om pensionerna. Vi från tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen inte har valt att höja de lägsta pensionerna rejält. Alldeles fick man besked om det pensionstillägg som regeringen har tagit fram, och de med de lägsta pensionerna blir helt utan. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har man valt bort att höja de lägsta pensionerna med , som ställde krav på i regeringens budget? har flest fattigpensionärer i . När kommer regeringen att tillgodose deras behov och se till att de får en värdig pension? Är för mycket begärt när vi sänker skatten med dubbelt så mycket pengar så att alla kan köpa en latte? 36 Statsrådet (S): Tack, , för frågan och för engagemanget i pensionsfrågan! Det gläder mig att det nu finns fler partier i riksdag som bejakar pensionshöjningen. Pensionerna måste höjas. Vi har genomfört ett pensionstillägg, som betalades ut i . Det innebär att många som har slitit ett helt yrkesliv men som har låga pensioner får en höjning av pensionen. De som träffas som mest får en höjning med . Nästa naturliga steg är att höja pensionsavgiften så att vi säkerställer att vi ökar inbetalningarna till pensionssystemet så att vi har möjlighet att fortsätta att höja pensionerna. Dessutom har regeringen i den här budgeten lagt in en höjning av bostadstillägget för pensionärer som riktas till de pensionärer som har svagast ekonomi. Både taket i bostadstillägget och konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs. Det är viktiga steg. Men jag instämmer i bedömning: Pensionerna måste fortsätta att höjas. 37 (V): Det är bra att statsrådet har den uppfattningen. är det väldigt tydligt – om inte jag har misstagit mig – att Socialdemokraterna värnar den här pensionssänkargruppen, där inte ingår. Att prata om att avgifterna ska höjas hjälper ju inte om man inte tar fram sådana förslag. När kommer regeringen att se till att avgifterna höjs? Och när kommer de med lägst pension, oavsett om man har ett bostadstillägg eller inte, att kunna ha en värdig ålderdom? 38 Statsrådet (S): Fru talman och ! Socialdemokraterna och regeringen ser ett behov av ett långsiktigt samarbete i pensionsfrågan, för de här frågorna är långsiktiga. De beslut som vi fattar här och kan få konsekvenser . Då är det rimligt att vi har ett blocköverskridande samarbete på området. Det förpliktar dock, självklart. Partierna i Pensionsgruppen måste alla ta ansvar för långsiktigt höjda pensioner så att vi kommer upp i anständiga nivåer för våra pensionärer. Vi jobbar med denna fråga, inte minst vad gäller pensionsavgiften. Åtgärder för kortare vårdköer 39 ACKO ANKARBERG (KD): De plågar patienterna, och de plågar personalen. Pandemin har gjort att vi har fått uppskjuten vård, och det har varit nödvändigt. Men vi hade redan före pandemin rekordlånga vårdköer, som nästan uppfattades som ett normaltillstånd. Det vi behöver göra nu är att kraftsamla för att kunna korta vårdköerna. Pengar finns för att klara den uppskjutna vården, men det krävs mer än pengar. Regeringens egen utredning har varit på remiss, och den föreslår bland annat en statlig kommitté. Jag tror inte att en kommitté kommer att göra någon större skillnad för patienterna. Däremot menar vi kristdemokrater att patienterna behöver information om var den lediga kapaciteten finns i landet. Och var informerar man enklast? Jo, genom en webbsida, förstås. Det behövs också ett avtal mellan vårdgivare och ansvarig region, och gärna en ekonomisk ersättning till patienter som behöver göra långa resor. Min fråga till socialministern är: Vad gör regeringen, förutom pengarna? Det krävs mer. 40 Socialminister (S): Tack, Acko Ankarberg , för en fråga som jag tänker kommer att prägla de här frågestunderna framöver och säkert hela den politiska debatten, inte minst fram till valrörelsen och i den! Människor har rätt att känna trygghet i att man får vård och att man får vård efter behov. Man ska inte behöva åka onödigt långt, men såklart ska man vara beredd att åka om det finns vård att få någon annanstans. Det är ju det som dagens vårdgaranti innebär: Får man inte vård i sin egen region, före detta landsting, får man vända sig till en annan del av landet. För mig är det viktigt att också säga att man då inte själv ska behöva ringa runt, utan vården måste hjälpa till med detta. Det finns strukturer i varje region för hur man ska kunna hjälpa till och stötta detta. Regeringen är dock inte helt nöjd med det här, och det är också skälet till att vi har haft och har en delegation som ska arbeta för ökad tillgänglighet i vården. Den har lämnat förslag, och det är inte bara det förslag som Acko Ankarberg nämnde, utan det finns också flera andra. De bereds , och vi ska titta vidare på dem. 41 ACKO ANKARBERG (KD): Jag betvivlar inte regeringens ambitioner, men det räcker inte med en förhoppningspolitik. Man måste också säkerställa att patienterna faktiskt får del av var den lediga kapaciteten finns. Även om jag gärna är med och diskuterar lagändringar om vårdgarantier och sådant är det , och , som vi måste göra allt vi kan för att patienterna ska få del av den lediga kapacitet som finns. Om vi lyckas med det underlättar vi både för patient och för personal, som har att hantera en väldigt stor omställning framöver. Regeringens besked behöver vara tydligare. 42 Socialminister (S): Fru talman och Acko Ankarberg ! Resurser, kompetens, fler utbildade och den samverkan och den totala uppslutning som fanns i början av pandemin skulle vi förstås behöva också i ett sådant här sammanhang. Både offentliga och privata aktörer kanske kan lägga annat åt sidan för att prioritera att vi ska se till att de som har fått vänta inte behöver vänta . Jag tror inte att man ska förenkla diskussionen alltför mycket. Det kommer att vara svårt, och det kommer att ta tid. Men vi ska göra allt det vi kan. När det gäller huruvida man ska ha en enda kö eller flera olika typer av kanslier får nog den frågan diskuteras vidare med regionerna. 43 (L): Fru talman och fru statsråd! När DN pratar med , som har hemtjänst, säger hon att hon vill att de som kommer in i hennes hem och kommer nära henne ska vara vaccinerade. Men hon säger också att hon inte vågar ställa det kravet. Till DN säger hon: Man är ju i beroendeställning för att få sin hjälp, och då är man inte så kaxig. Det tror jag att vi kan känna igen oss i, allihop. Jag hyser ingen tvekan om att statsrådet och jag är eniga om att vaccinationer räddar liv. Statsrådet har också lyft fram exempelvis som ett föredöme när de säger att den som inte är vaccinerad kanske behöver få andra arbetsuppgifter. Därför undrar jag: Är statsrådet villig att se över om lagen kan bli tydligare? Vi vet ju att många kommuner säger att lagen är otydlig och att rättsläget är osäkert. De säger att utredningar behövs, eller så försöker de utreda själva. Kan regeringen tänka sig att ta ansvar för att det inte ska spela någon roll var man bor?