prot · H80992 · 2021-03-11 00:00:00 — har under den här pandemin haft en mycket svår uppgift att se till att skolorna har kunnat hålla öppet och att undervisningen har kunnat pågå. Min bedömning är att de svenska eleverna är bättre rustade än elever i många andra länder just eftersom vi har kunnat hålla skolan öppen så mycket, och jag är väldigt tacksam och glad över det starka stöd jag har haft från så många av partier i det hårda arbetet. Jag är dock väldigt medveten om att det är lärare, rektorer och annan personal i skolan – och inte minst eleverna själva – som står för det viktigaste och hårdaste arbetet. I en pandemi är det svårt att upprätthålla skolan, och vi måste se till att lärarnas tid kan användas till undervisning. Att i det läget sätta igång med någon ny sorts prov som ska delas ut till lärarna och som de får lägga tid på att administrera i stället för att undervisa eleverna tycker jag hade varit felanvänd tid för lärarna och felanvända möjligheter för eleverna. I det läge vi har gör vi bäst i att ge lärarna så goda förutsättningar och så stort förtroende som möjligt att sätta betyg. Skulle det sedan visa sig att vi får kunskapsluckor och kunskapstapp ska eleverna inte stå ensamma, utan då ska hela samhället finnas där och se till att de får hjälp att täppa igen luckorna. Det viktigaste vi kan göra är dock att här och se till att kunskapsluckorna inte uppstår. 128 (M): Problemet är ju att vi upptäcker luckorna . har vi i svensk skola, tycker i alla fall jag, tillfört den hjälp och det stöd som barn och elever behöver när det nästan är , även om det aldrig riktigt är . Man borde i alla fall sätta in stöd tidigare. Problemet nu är att vi inte mäter varje elevs kunskapstapp och hur eleven mår, till skillnad från andra länder som gör det och som tycker att det är viktigt att se individuellt precis vilket stöd man ska sätta in. hade vi i utbildningsutskottet besök av generaldirektören för SPSM, Specialpedagogiska skolmyndigheten, som berättade om just barn med särskilda behov och barn med olika funktionsvariationer. SPSM berättade att det inte fungerar för dessa barn under pandemin. Det som också är ganska skrämmande och, tycker jag, tydligt är att Specialpedagogiska skolmyndigheten redogör för att huvudmännen runt om i – om man frågar dem – säger att det fungerar ganska bra men att barnen säger att det inte fungerar bra. På samma sätt är det med hela denna pandemi även när det gäller den vanliga . Det vi gör med och Skolinspektionen är att fråga huvudmän, lärare och rektorer hur det går, men vi frågar inte varje enskilt barn vad det tappar, vilka behov det har och hur vi kan hjälpa till. Om vi inte börjar göra det väldigt snart, fru talman, ser jag med oro när det gäller hur vi ska kunna upptäcka vilka luckor och brister barnen har fått under denna svåra tid. Jag tror att det vore djupt olyckligt om vi väntar tills det är . 129 Utbildningsminister (S): har alldeles rätt i att det är väldigt viktigt att fånga upp kunskapsluckor . Detta är skälet till att vi arbetar hårt med olika förslag till språkförskola och liknande tillsammans med våra samarbetspartier men också till att vi infört en läsa-skriva-räkna-garanti som gäller. Där är det nationella provet i årskurs 3 en viktig komponent, och detta prov behålls ju också. Skälet till att har beslutat sig för att ställa in de nationella proven är att det bedöms att proven inte kan genomföras på ett rättssäkert och smittsäkert sätt. Detta är sorgligt. Jag tycker om de nationella proven; de är bra och fyller en viktig funktion i den svenska skolan. Jag hade varit mycket gladare om vi hade kunnat genomföra dem, men jag förstår beslut. I en pandemi kan man inte genomföra prov smittsäkert och rättssäkert, och de olika signaler vi får både från den vanliga skolan och från högskolan om hur lätt det är att fuska på olika former av digitala prov borde stämma till eftertanke. Den svenska skolan har en tuff uppgift under denna pandemi. Min övertygelse är att det viktigaste vi kan göra är att se till att skolan hålls öppen, att arbeta ännu hårdare med att se till att den kan hållas öppen på ett smittsäkert sätt och att se till att lärarna kan använda sin arbetstid åt det allra viktigaste, nämligen att säkerställa att eleverna får så mycket kunskap med sig som möjligt. I den tuffa och hårda prioriteringen är jag övertygad om att det är bättre att lärarna ägnar sin tid åt att undervisa än åt att mäta de kunskaper som undervisningen annars inte hade kunnat ge. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:436 om förskolor med koppling till extremism 130 Utbildningsminister (S): har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att agera för att hindra extremister från att bedriva förskoleverksamhet och skolverksamhet, hur regeringen tänker skärpa Skolinspektionens uppdrag kring förskolans verksamhet samt om regeringen avser att skärpa lagstiftningen så att den också omfattar verksamheten pedagogisk omsorg. Låt mig inleda med att barns och ungas utsatthet för extremism är en allvarlig och angelägen fråga för regeringen. Extremism och radikalisering hör inte hemma i förskolor och skolor. Vårt arbete med att stärka skolans arbete med demokratiuppdraget och att motverka alla former av extremism fortsätter. Alla huvudmän inom skolväsendet, det vill säga både kommunala och enskilda huvudmän, har ansvar för att utbildningen genomförs utifrån de bestämmelser som finns i skolförfattningarna. All utbildning i skolväsendet ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Motsvarande gäller för pedagogisk omsorg. Från gäller nya bestämmelser om lämplighetsprövning för ägar- och ledningskretsen för enskilda huvudmän. Bestämmelserna skapar förutsättningar för kontroll av att den som äger eller leder en skola inte bara har tillräckliga resurser, erfarenheter och kunskaper utan även är laglydig, benägen att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna och i övrigt lämplig för uppgiften. Även personer som på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten omfattas av lämplighetsprövningen. I Skolinspektionens prövning ingår att inhämta underlag från bland annat . Skolinspektionen kan i varje enskilt fall ta ställning till om ytterligare underlag bör hämtas in från andra myndigheter, till exempel , eller . Även kommunernas tillsyn av enskilda förskolor omfattas av ägar- och ledningsprövningen. Jag kan konstatera att de skärpta bestämmelser för ägar- och ledningsprövning som regeringen införde redan har använts och har varit ett nödvändigt verktyg för att upptäcka och stoppa olämpliga huvudmän från att driva så viktiga skattefinansierade välfärdsverksamheter som förskole- och skolverksamhet. För pedagogisk omsorg finns inte motsvarande ägar- och ledningsprövning som i förskolan. Enskilda som bedriver pedagogisk omsorg kan ha rätt till bidrag, och det är kommunerna som fattar beslut om bidrag. För att beviljas bidrag ska huvudmannen bland annat ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller. Kommuner ska även utöva tillsyn av enskild pedagogisk omsorg som bedrivs i kommunen. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att bland annat lämna förslag för att stärka kvaliteten i pedagogisk omsorg (dir. 2018:102). Utredningen tillsattes bland annat mot bakgrund av att det uppmärksammats behov av att stärka tillsynen av enskilda huvudmän. Uppdraget redovisades i betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34). Utredningen föreslog bland annat ökade krav på den som är huvudman för pedagogisk omsorg och att kommuner ska ha tillsyn över att kraven uppfylls. Betänkandet har remitterats, och förslagen bereds inom . Regeringen bereder även förslag från betänkandet om nya konfessionella skolor (SOU 2019:64) som kan innebära att ytterligare krav ställs vid ägar- och ledningsprövningen. Regeringen är beredd att se över behovet av att vidta ytterligare åtgärder som kan behövas för att stoppa olämpliga huvudmän och säkerställa att alla barn och elever får en trygg och bra utbildning. 131 (L): Tack, utbildningsminister , för svaret på min interpellation! Liberalerna har lyft upp frågan om inhemsk extremism och radikalisering samt behovet av åtgärder mot terrorism. Jag konstaterar att vi fortfarande har omfattande problem, inte minst på lokal nivå, med ökad radikalisering och med miljöer där man stöttar, finansierar och på olika sätt förstärker den våldsbejakande islamistiska extremismen i vårt samhälle. Några av de personer eller organisationer, fru talman, som utnyttjar detta berör också förskolans och skolans verksamhet. Jag tycker inte att regeringen riktigt svarar när det gäller de krav som jag efterfrågar för att kunna stoppa dessa verksamheter. Enligt har vi fortfarande ett tiotal förskolor och skolor i som drivs med offentliga medel där personerna har koppling till våldsbejakande islamistisk extremism eller terrorism. Låt mig vara oerhört tydlig och klar: Dessa personer ska under inga omständigheter få driva förskolor eller skolor med offentliga medel i . Dessa problem har varit kända i samband med nämndbeslut i och i samband med Försvarshögskolans rapport och analys. uppmärksammades de i olika medier, och senast – 2021 – upptäckte vi att det finns ett aktuellt fall i , där en förskola drivs av personer inom den våldsbejakande islamistiska miljön. Det här visar att inte har gjort tillräckligt när det gäller den nationella skolpolitiken – annars skulle vi inte ha stått här och diskuterat dessa frågor, fru talman. Flera av dessa saker, som att man ska skärpa ägar- och ledningsprövningen och skärpa Skolinspektionens uppdrag, låter ju bra, men problemet finns kvar. Jag har hört både socialdemokratiska och miljöpartistiska företrädare kommentera detta och skriva väldigt arga artiklar i tidningen. Men det hjälper inte, utan de här förskole- och skolverksamheterna bedrivs fortfarande. Jag tycker inte att Skolinspektionen har ett tillräckligt tydligt uppdrag att ha ett nationellt ansvar för både pedagogisk omsorg och förskolans verksamhet när det gäller tillståndsprövning och kvalitetsuppföljning. På den punkten får jag inte riktigt svar, menar jag, från utbildningsministern, fru talman. Liberalerna har också ställt frågor särskilt om pedagogisk omsorg, för det är uppenbart att de här personerna som inte har barnets eller skolans bästa för ögonen missbrukar och utnyttjar regelverket. Ena dagen startar de en förskola, och när kommunen – då talar jag om stora kommuner med kapacitet och resurser – väl kommer åt dem byter de några personer i sin verksamhet, skapar en annan administrativ verksamhet och kallar det för pedagogisk verksamhet eller pedagogisk omsorg och får sedan fortsätta. Det är dessa luckor som vi från Liberalerna menar måste täppas till, och de måste täppas till omgående. 132 Utbildningsminister (S): Tack, , för ett starkt engagemang i den här frågan! Tack också för att vi genom våra partier i januariöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna har slagit fast att vi tillsammans ska arbeta för att möjligheterna för Skolinspektionen att stänga skolor med stora brister, såväl fristående som kommunala, ska öka. Där pågår ett arbete inom . Jag är stolt över att vi följer de beredningsrutiner som följer av vår konstitution och är förhoppningsfull om att vi ska kunna komma tillbaka med olika former av bestämmelser som resultat av det arbetet. Det är ett av många skäl till att jag tycker att vårt gemensamma januariavtal är bra. Dessutom följer av januariavtalets punkt 57 att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning. Det är inte direkt förskolor, men det är ändå en näraliggande verksamhet och ett område där vi tillsammans arbetar för att vi ska genomföra etableringsstoppet. Jag tror att det blir väldigt bra, även om det inte berör förskolor. Jag är också väldigt tacksam över att berör pedagogisk omsorg. Vi är ju vana vid att diskutera förskolan i det här sammanhanget. Och jag är, precis som , väldigt upprörd över de fall som upptäcks där extremism får råda i svensk förskola. Svensk förskola ska inte vara en tummelplats för extremism eller våldsbejakande islamism. Svensk förskola ska vara en plats där man lär sig och leker. Man ska inte utsättas för den typen av extrema händelser som redogör för. Möjligheterna att stoppa den typen av verksamhet kommer att öka betydligt när vi gemensamt har tagit fram förslag i enlighet med januariavtalet. Jag är också väldigt glad över att tar upp pedagogisk omsorg. Vi har alltför länge låtit pedagogisk omsorg gå lite under radarn i den politiska debatten. Och jag är väldigt glad över att regeringen har tillsatt en ordentlig utredning som har gått till botten med de problem som finns inom pedagogisk omsorg, och som också har lämnat ett antal skarpa förslag. Det är förslag som handlar om väldigt långtgående saker som etableringsstopp för nya former av pedagogisk omsorg men också en rad förslag som skärper möjligheterna till kontroll och olika former av verksamhetsstopp. Jag ser fram emot att i laga ordning gå vidare med dessa förslag och hoppas på ett gott samarbete med i det arbetet. 133 (L): Det hjälper inte att Socialdemokraterna hänvisar till de förslag som Liberalerna driver. Jag vet vad vi driver. Att etableringsstoppet när det gäller fristående gymnasie- och grundskolor tillkom i utredningen var ju på vårt initiativ. Det fanns inte med i den utredning som Socialdemokraterna och initierade . Men det är politiskt förlorade år. Att det fortfarande finns ett tiotal förskolor och skolor i vårt samhälle som drivs av personer med koppling till extremism är ju ett resultat av att staten inte riktigt har hängt med i utvecklingen. Jag upprepar, fru talman, att de här förskolorna inte är någonting som har poppat upp , , utan vi har känt till dem i åtminstone fyra . Det finns kommuner, till exempel som är en av de inblandade kommunerna, som har kapacitet och förmåga. De har gjort försök, både 2017 och 2019, att komma åt de här verksamheterna. Men det räcker inte, för personerna bakom de här verksamheterna hittar nya kryphål i skollagen och i bestämmelserna. Jag menar att det är ett misslyckande för den nuvarande skolpolitiken att de har kunnat fortsätta sin verksamhet. Om man inte kallar verksamheten för pedagogisk omsorg i stället för förskola kan man också tillämpa gamla tillstånd som aktören har haft och kan då bygga ut eller starta sin verksamhet. Det är barnen som drabbas av det här. Vi har väldigt märkliga exempel, fru talman. En kommun slår ned på en verksamhet, precis som man förväntas göra, men man behåller barnen och personalen och behåller till och med lokalerna men sätter upp en ny skylt och får då fortsätta. Vi vet att de personer som leder den här verksamheten inte är lämpliga och att de inte borde få en enda skattekrona för att kunna bedriva den här verksamheten, där de direkt eller indirekt utsätter barnen för en miljö som vi inte ska tillåta i . Det är därför vi menar att Skolinspektionen måste få ett mer centralt uppdrag även när det gäller enskilda förskolor och den pedagogiska omsorgen. Jag kan inte riktigt utläsa av regeringens svar att det finns några sådana planer. Annars får regeringen gärna förtydliga om Skolinspektionen kommer att få ett utökat, tydligare uppdrag nationellt att hantera pedagogisk omsorg och förskolor. Det är inte alla av våra 290 kommuner som har samma förmåga, kunskap, kompetens, information och ekonomi som , utan vi har andra kommuner som också har råkat ut för den våldsbejakande islamistiska extremismen. Jag har nämnt och , och det gäller också , , , och . Det här är ett omfattande problem som tyvärr förstärker och bekräftar den bild som Säkerhetspolisen visar, att när det kommer till skolverksamheterna finns det personer som i med officiella tillstånd från eller lokala, kommunala beslut och med offentliga medel kan fortsätta att bedriva den här verksamheten. 134 Utbildningsminister (S): En mängd av de saker som nu lyfter upp, till exempel det som jag helt håller med om är ett stort problem, att man kan återanvända gamla tillstånd och låta dem dyka upp i nya förskolor eller skolor, är områden där det nu ligger förslag som är på väg ut på remiss eller har varit ute på remiss. Vi arbetar nu tillsammans med förslagen, bland annat inom ramen för januariavtalet. Jag är precis lika upprörd som över förhållandet att vi ens har behövt skapa en möjlighet för Skolinspektionen att inför tillståndsgivning och beslut om olika former av åtgärder ha kontakt med nationella polisorganisationer eller med Säkerhetspolisen. Man nyper sig i armen när man tänker på att vi varit tvungna att införa den typen av reglering. Jag är glad att vi har ökat möjligheterna för Skolinspektionen att ta hänsyn till information från sådana instanser. Men egentligen, fru talman, är det ju fullkomligt absurt att Säkerhetspolisen är inblandad i ärenden som handlar om förskolor. säger att det här är resultatet av att staten inte riktigt har hängt med. Man skulle också kunna säga att det är resultatet av att har utvecklat en skolmarknad, där det har blivit en rättighet att driva skola och där rätten att driva skola ingår i ett knippe rättigheter som närmast är att betrakta som näringsfrihet. Av det följer att det blir svårt att täppa till de här luckorna. Och precis som säger blir resultatet lätt att staten i efterhand lagar och lappar i ett system som egentligen från början inte var tänkt att resultera i de saker som vi nu ser. Hade man i , när inte mitt parti men andra partier drev igenom möjligheten till en väldigt stor etableringsfrihet för förskolor och skolor, haft en aning om att det skulle leda till att vi har förskolor och skolor som drivs med extremism och islamism som mål undrar jag om man hade trott att det skulle vara möjligt. står vi här. Jag kommer att kämpa hårt för att vi inte bara ska täppa till luckorna utan för att vi också ska bygga ett skolsystem och ett förskolesystem som utgår från varje elevs rätt till kunskap och bildning och inte har näringsidkares rätt att driva företag som utgångspunkt. Jag hoppas att vi, intill dess att vi kommer så långt, tillsammans ska kunna lappa och laga och se till att vi tar ordentliga tag för att förskolor, skolor och pedagogisk omsorg inte ska bedrivas på det sätt som beskriver. 135 (L): Nej, det finns ingen rätt, utbildningsministern, att starta en enskild förskola eller en fristående grundskola eller gymnasieskola. Det är kommunerna som beviljar tillstånd för en förskoleverksamhet, och det är som efter en prövning beviljar eller avslår ett tillstånd. Jag vill inte att det ska spridas felaktigheter från Socialdemokraterna i syfte att kritisera friskolorna generellt när man saknar argument för varför man i regeringsställning har misslyckats med att stoppa radikalister, imamer och de här våldsbejakande miljöerna från att fortsätta få offentliga medel till att starta förskolor och skolor. Den här debatten handlar om de personer som missbrukar skollagen. Ni har haft på er att ändra den här skollagstiftningen. Ni har inte gjort någonting för att stoppa etableringen av konfessionella skolor, utan det är Liberalerna som har bidragit till att utredningen om detta har tillsatts – inte och inte Socialdemokraterna. Jag vill vara oerhört tydlig på den punkten. Att vi har pedagogisk omsorg som inte omfattas av tillräckliga regler kan inte läggas oppositionen till last. Att vi fortfarande har verksamheter, ett tiotal, där man kan komma undan genom att använda gamla och outnyttjade tillstånd eller där man kan sätta upp en ny skylt eller hitta kryphål måste väl ändå Socialdemokraterna och ytterst utbildningsministern faktiskt ta ansvar för? Jag sitter inte i regeringen. Jag är inte utbildningsminister. Jag har inte haft möjlighet att rätta till det här. Vi har drivit igenom kravet på etableringsstopp för nya konfessionella skolor, men det räcker inte. Vi måste komma åt problemet med pedagogisk omsorg och de våldbejakande extremisterna. 136 Utbildningsminister (S): Ja, och därför är det ju så bra, , att vi har infört betydligt skarpare krav på ägar- och ledningsprövning. Det möjliggör att vi nu kan stänga förskolor och skolor som inte håller måttet på ett sätt som vi inte kunde förut. Därför är det så bra, och fru talman, att vi i januariavtalet har slagit fast att vi gemensamt ska arbeta för att öka möjligheterna för Skolinspektionen att stänga skolor med stora brister – såväl fristående som kommunala. Och därför är det så bra att vi tillsammans i januariavtalet har skrivit in att vi ska ta fram ett etableringsstopp för fristående skolor. Jag är glad över att vi har gjort det, jag är stolt över att vi har kunnat göra det tillsammans och jag är väldigt tacksam över det samarbete som vi har. Jag är också väldigt glad över att vi har tagit fram förslag på hur man ska reformera pedagogisk omsorg så att pedagogisk omsorg kan vara den omsorgsform som den är tänkt att vara. I förslaget ingår visserligen också ett etableringsstopp. I ska vi nu gå igenom och se vad vi ska gå vidare med, men en sak är säker: Jag är väldigt intresserad av de viktiga förslag som har kommit fram från utredningen och som handlar om ökade möjligheter för kommunerna att ställa krav och ökade möjligheter att stänga verksamheter som inte håller måttet. Jag är väldigt glad att vi nu har den typen av förslag på bordet. Som uppvuxen i ett gammalt, hederligt familjedaghem gör det ont i mig när jag ser att pedagogisk omsorg och familjedaghem förknippas med extremism och islamism. Jag kommer att kämpa hårt för att vi ska rensa upp, och jag är väldigt glad över att kunna göra det sida vid sida med . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:514 om obehöriga lärare 137 Utbildningsminister (S): har frågat mig om regeringen kommer att införa en möjlighet för Skolinspektionen att ingripa mot skolor med en liten andel behöriga lärare, om regeringen kommer att ändra i skollagen så att dagens undantagsbestämmelse skärps och hur regeringen ser på Liberalernas förslag att införa krav på huvudmän som anställer obehörig personal att inom ramen för anställningen fortbilda personen i fråga. Skollagen är tydlig. Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Det är som huvudregel legitimerade och behöriga lärare som ska ansvara för undervisningen i svensk skola. En lärare måste också ha lärarlegitimation för att få sätta betyg självständigt. Om detta borde det inte råda någon som helst osäkerhet för skolans huvudmän. Vi har en lärarbrist som har vuxit fram . har läraryrkets attraktivitet ökat och fler utbildade lärare anställts i skolan. Även antalet lärarstudenter och antalet lärare som utexamineras har ökat. Dessutom är kvarvaron i läraryrket hög jämfört med andra jämförbara yrken. Men så länge det finns en lärarbrist kommer skolorna att behöva anställa obehöriga lärare. De undantagsbestämmelser som finns i skollagen är till för att huvudmän som inte lyckas rekrytera legitimerade och behöriga lärare ändå ska kunna erbjuda eleverna undervisning. Om det inte finns behöriga lärare att tillgå, eller om det finns andra särskilda skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får enligt skollagen en annan lärare bedriva undervisningen. En obehörig lärare får som huvudregel bara anställas i taget. En sådan lärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. har tillsyn över att skolor följer lagar och andra föreskrifter.