prot · H80990 · 2021-03-09 00:00:00 — Beslutet syftar till att säkerställa tillgången till personlig skyddsutrustning. har bedrivit ett arbete att inspektera nära 300 arbetsplatser inom vård och äldreomsorg för att kontrollera att den skyddsutrustning som används uppfyller säkerhetskraven och ger det smittskydd som är tänkt. Alla som jobbar i välfärden ska hinna, orka och kunna ge patienter, brukare och klienter en god vård och omsorg av god kvalitet. Jag kommer att följa frågan noga och utesluter inte att ytterligare åtgärder behövs . 69 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Vi har debatterat arbetsmiljöfrågor . har det också varit fokus på dödsolyckorna på arbetsplatser. Tyvärr har väl regeringen inte haft fokus lika mycket på äldreomsorgen och arbetsmiljöförhållandena där. Jag är klart orolig för den situation som har funnits och som i ännu större skala finns just nu under pandemin. Vi talar om dödsolyckor. I snitt är det en . Ministern har ett engagemang när det gäller detta, men vi har inte lyckats få antalet att gå ned. Det är säkert vissa lättnader på grund av pandemin, men det är en fråga som vi inte ska diskutera så mycket här och . Jag ville dock visa att det har varit väldigt mycket fokus på dödsolyckorna. Beräkningar visar att så många som 500 avlider på grund av ohälsosam arbetsbelastning. Det handlar om kvinnor i offentlig sektor. 500 – det är ju fruktansvärt. Inom vård och omsorg finns av den totala arbetskraften, och det är den sektor vi nu debatterar. Det finns alltså en jämställdhetsfaktor här. Så mycket som vill lämna yrket, det i tider då vi har demografiska utmaningar och det är svårt att rekrytera till vård och omsorg. Låt mig kommentera ministerns svar. Det inleds bra med: ”Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete”. Här är vi helt överens, men tyvärr ser det inte ut så . ”Arbetslivet ska inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer.” Så är det, men det funkar inte så. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har det varit en höjd ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken, och det har varit en viktig prioritering. Resurserna på området har förstärkts kraftigt. Ändå har vi inte fått resultat. Arbetsplatsolyckor med dödlig utgång sker ännu, och avlider cirka 500 personer i offentlig sektor. Trots stor resurstillförsel och en strategi för att förbättra situationen har regeringen misslyckats. Försäkring rapporterar att av undersköterskorna och sjukvårdsbiträdena riskerar att bli långvarigt sjukskrivna. Det är nästan hälften av denna personal – och detta i tider av stora rekryteringsbehov. Det här är en tyst grupp, men börjar man att mobilisera sig via undersköterskeupproret, en Facebookgrupp där man kan ta del av den här personalkategorins arbetsmiljöförhållanden. har också gjort en rapport som visar att var tredje person har varit sjuk på jobbet . Kan ministern ge mig en analys av varför arbetsmiljöförhållandena trots höjd ambitionsnivå och resurstillförsel inte har förbättrats utan snarare förvärrats? 70 Arbetsmarknadsminister (S): Det är viktigt att se att coronapandemin har utmanat arbetsmiljön i alla yrken och branscher på svensk arbetsmarknad, inte minst, som jag sa i min inledning, för den personal som är anställd inom hälso- och sjukvården och inom äldreomsorgen. Jag välkomnar stora engagemang i arbetsmiljöfrågorna. Jag kan berätta att det inte är 500 personer som avlider på grund av sitt arbete och ohälsosam belastning. Siffrorna är högre än så. Vi räknar med ungefär 700 personer . Lägger man dessutom till de personer som dör av sjukdomar orsakade av arbetslivet är det fler än 1 000 personer. Vi vet också från forskningen att denna utveckling kan komma att förvärras, och därför måste vi sätta stopp för detta och bryta utvecklingen. Därför är höjda ambitioner för arbetsmiljöpolitiken centralt. Jag välkomnar engagemanget. Det behövs att en bred majoritet av de politiska partierna står bakom denna inriktning. Låt mig också informera om den nya arbetsmiljöstrategi som jag presenterade . Den innehåller just en utvidgning av nollvisionen så att den också omfattar dem som dör på grund av arbete. Det är ett mycket viktigt jämställdhetspolitiskt besked. Vi kommer att behöva göra mycket mer på detta område. Jag har också gett besked om en arbetsmiljöutredning. Vi behöver se över arbetsmiljöregelverket. Svensk arbetsmarknad ser inte ut som på 70‑talet, när de flesta hade mer jobb i industrin och fler i arbetskraften var män. Mycket har hänt, och därför behöver vi se över arbetsmiljöregelverket utifrån ett jämställdhetsperspektiv, vidga nollvisionen och utöka sanktionsmöjligheterna för de arbetsgivare som inte följer de krav och regler som finns. I en typiskt manlig bransch som byggbranschen är det enkelt att se om en byggställning är fel uppsatt och det finns risk för liv och hälsa. Det är inte lika enkelt att i äldreomsorgen eller sjukvården identifiera en ohälsosam stress och press. Därför behöver vi mer kunskap och bättre verktyg. V behöver se till att arbetsgivarna tar sitt ansvar och att det finns goda förutsättningar för skyddsombuden att utföra sitt livsviktiga arbete. Och vi behöver som sagt se över arbetsmiljöregelverket. Utöver det jag inledningsvis lyfte fram och det jag nu har sagt kommer Äldreomsorgslyftet, som syftar till att stärka kompetensen hos både ny och befintlig personal och chefer, att ge ungefär 10 000 nya fasta anställningar inom äldreomsorgen. Vi gör också en särskild satsning på hållbart arbetsliv och återhämtning inom vård och omsorg. skjuter regeringen till , och och framåt beräknas totalt avsättas för detta ändamål. Dessa resurser ska oavkortat gå till en förbättrad arbetsmiljö. Det handlar om kraftiga generella tillskott till kommuner och regioner som ska möjliggöra för fler anställda och bättre arbetsvillkor i välfärden. Ett tioårigt forskningsprogram har också inrättats hos för hälsa, arbetsliv och välfärd som ska fokusera på arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken. 71 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag frågade efter en analys av varför man har misslyckats trots höjd ambitionsnivå och ökade resurser. Jag återkommer till det. har rapporterat hur förhållandena är. Ministern är såklart medveten om att man gjorde en stor inspektionsrunda och att av de besökta äldreboendena fick erinran vad gäller arbetsmiljön. Det såklart allvarligt. Det man fann var att arbetsgivarna hade okunskap och otydliga rutiner för det systematiska arbetsmiljöarbetet, vilket givetvis gjorde det svårt för personalen att vara delaktig och ha inflytande. Det saknades regelbundna undersökningar och riskbedömningar av arbetsmiljön. Det saknades också kontinuitet, och saknades också ett lokalt skyddsombud. Arbetsgivarna vidtog åtgärder utan att sedan följa upp dem och kontrollera att de hade effekt – lite grann som regeringen, måste jag säga. Regeringen har fina intentioner och en arbetsmiljöstrategi, men analysen om varför det inte fungerar saknas. Det fortsätter därför i samma hjulspår, och så fann också att det var på dessa enheter. De anställda fick inte heller hjälp och stöd att prioritera arbetsuppgifter när det var resursbrist och ont om tid. Cheferna saknade också stöd från arbetsgivaren för att klara sitt ledarskap. Det var en vanlig synpunkt, och det gällde både administration och att chefen hade ansvar för alltför många anställda. Tyvärr kan vi se att vissa chefer har upp till 60 anställda under sig, och det säger sig självt att de då inte har tid att se personalens behov. En enkätundersökning som gjordes på ett äldreboende visade att lönen inte var det huvudsakliga förbättringsönskemålet på arbetsplatsen utan att bli sedd av chefen. Detta visar på de primära behoven och att de inte tillgodoses på de inspekterade verksamheterna. Det som anser att man behöver åtgärda är att arbetsgivaren ska ha tydliga rutiner och kunskap om arbetet, vilka resultat som ska uppnås och hur arbetet ska genomföras. Arbetsmiljöriskerna ska också regelbundet undersökas, bedömas och följas upp. Det finns en mängd åtgärder där har varit tydliga med att de vill se förändringar. Min fråga till ministern är: Hur följer ministern upp att detta sker? Facket har varit tydliga med att påvisa att 25 medarbetare per chef är det lämpliga antalet för att en chef ska ha möjlighet att se sina anställda och så vidare. Problem med samordningen mellan region och kommun lyfts fram av både och personalen, liksom språkförbistring. av personalen är utrikes födda, och bland vårdbiträden är det , vilket såklart ger kvalitetsproblem. Sjukskrivningarna är högst inom vård och omsorg. Jag återkommer till ministern med min fråga: När hon fått ta del av allt, vad blir regeringens analys av misslyckandet på detta område? 72 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för inlägget! Jag vill börja med att vara tydlig med det som ändå måste vara en viktig utgångspunkt för den debatt vi har , och det är att informera om att det är arbetsgivaren som är ansvarig för arbetsmiljön. Det som politiken och staten kan göra är att sätta upp ett regelverk och se till att ha myndigheter som på olika sätt arbetar för att förbättra verksamheten där ute, i form av inspektioner som vi har via och i form av Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Det handlar om att säkerställa att skyddsombud kan utföra sitt viktiga arbete och att chefer, företag och arbetsgivare vet vad som gäller. Det gäller alltså den typen av insatser och viktiga åtgärder. Jag tycker att det är viktigt att ta fasta på det som lyfter upp när det gäller inspektioner. Nio av tio inspekterade arbetsplatser inom äldreomsorgen får anmärkning. Det är arbetsgivarna som måste ta detta på allvar. Där skulle jag gärna ta i hand med , för ute i kommuner och regioner är det politiker som styr. Där finns socialdemokrater, moderater och andra, och vi måste givetvis se till att det finns lokala förutsättningar att ta sitt arbetsmiljöansvar fullt ut. Ingen ska behöva bli sjuk, skadas eller dö på arbetet. Det är därför regeringen höjer ambitionsnivån, och det är därför jag har kunnat presentera en ny arbetsmiljöstrategi, som pekar ut att jag kommer att tillsätta en arbetsmiljöutredning, just för att säkerställa att vi får ett regelverk på plats som är anpassat efter dagens arbetsmiljö och arbetsliv och som har ett mycket större fokus utifrån ett jämställdhetsperspektiv. 73 (M): Jag tvivlar inte på ambitionsnivån hos ministern i dessa frågor – jag vet att det finns ett genuint intresse för dem. Det som förvånar oss moderater är att problemen har varit väl kända . Jag observerade när den nya arbetsmiljöstrategin kom och tänkte att måtte vi ha lärt oss av tidigare erfarenheter, eftersom vi måste se det som ett misslyckande. Men det är i stort sett samma politik från regeringen. Det finns resurstillskott och så vidare, men uppföljningar och analyser av varför det inte fungerar saknas helt. Det oroar mig. Allt är inte en ekonomisk fråga, utan det krävs ledning och styrning. Även om arbetsmarknadsministern hävdar att det är arbetsgivarnas ansvar är det ändå regeringen och arbetsmarknadsministern som har det yttersta ansvaret för att människor ska ha en bra arbetsmiljö. Man ska kunna komma hem från jobbet efter arbetsdagens slut, och de kvinnor som är vardagens hjältar ska känna ett stöd. Det finns en oro. De var trötta före pandemin, och detta har självfallet förvärrats ytterligare. Detta är en jämställdhetsfråga, från en regering där man uttalar att man är ett jämställdhetsparti eller en feministisk regering. Det är 1,2 miljoner där ute, de flesta kvinnor, som skriker på hjälp, men regeringen gör inget. Det är detta som förvånar mig. Resurserna har inte räckt, och vi har inte haft rätt politik för detta. har förslag, och många av dem har regeringen kopierat nu i den nya arbetsmiljöstrategin. Den är en direkt kopia i många delar, inte alla. Vi har sett problematiken för dessa kvinnor i vård och omsorg, och vi har haft förslag. Det har inte regeringen. 74 Arbetsmarknadsminister (S): nämnde fackförbundet i ett tidigare inlägg. Jag välkomnar det. Det är viktigt att vi lyssnar in vad de fackliga organisationerna ser, för det är de som företräder sina medlemmar. Jag har själv en lång erfarenhet från det fackförbundet, både utifrån att arbeta regionalt i och och som förbundsordförande. Jag vet hur viktigt det är att det finns en väl fungerande skyddsombudsverksamhet men också hur viktigt är genom sina inspektioner. När som myndighet kommer ut och kan identifiera brister ger det kraft åt alla skyddsombud och de arbetar på en arbetsplats att bidra till förbättringar. Det kan också hjälpa arbetsgivarna att vidta nödvändiga åtgärder. Det jag vill göra som arbetsmarknadsminister och som bygger mycket på den erfarenhet jag själv har är att se till att vi utvecklar arbetsmiljöregelverket utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Jag ser mycket fram emot att komma med den utredningen och fortsätter gärna denna debatt. Jag vill tacka för att hon har lyft fram denna viktiga fråga, och jag välkomnar det engagemang som ledamoten visar. Det är viktigt att vi har en bred uppslutning bakom arbetsmiljöpolitiken. Det har inte alltid varit så när har fått möjlighet att utveckla den, utan då har man snarare skurit ned resurserna. Men jag tycker att det bådar gott att vi kan samarbeta mer och sätta större fokus på goda villkor, inte minst inom de kvinnodominerade yrkesgrupperna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:319 om antalet arbetslösa i 75 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dagens höga nivåer. tillförde regeringen medel för att fler arbetslösa ska få stöd att komma i arbete. I enlighet med budgetpropositionen, som gäller , har tillförts 2021 för att återstarta ekonomin, som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingen förstärks med för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen arbetar för att etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa ska införas , i enlighet med parternas förslag. Många arbetslösa saknar den kompetens som behövs för att etablera sig på arbetsmarknaden. finns kompetensbrist i många viktiga yrken. Fler behöver fylla på sin kompetens eller lära sig ett bristyrke. Regeringen fortsätter att sträva efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska studera. Avslutningsvis vill jag säga att det är en tuff tid , men ljusare tider kommer. Vi behövs alla på arbetsmarknaden för att bygga starkt. 76 i (M): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret, trots att jag blir något beklämd över svaret på min fråga om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dagens höga nivåer. Vi vet alla att före coronakrisen dominerade utrikes födda och kortutbildade bland de arbetslösa. Men under nuvarande kris har även inrikes födda och personer med gymnasieutbildning drabbats av arbetslöshet i betydande utsträckning. Utvecklingen innebär att etableringsproblematiken fördjupas som behovet av omställning för dem som förlorat sin anställning ökar. Under pandemin har de arbetslösa blivit 100 000 fler. Arbetslöshetssiffrorna är de högsta , och de ökar i rask takt. En snabbt stigande arbetslöshet leder ofta till högre långtidsarbetslöshet när de som redan före krisen var arbetslösa hamnar längst bak i kön. 175 000 som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen har varit det i över . Det är 24 000 fler än . En längre tids arbetslöshet försämrar chanserna att få ett nytt jobb. En hög långtidsarbetslöshet försämrar matchningen på arbetsmarknaden och fördröjer återgången till en mer normal arbetslöshetsnivå. Vad är då regeringens åtgärder för att möta detta? Jo, arbetsmarknadsministern säger i sitt svar att regeringen arbetar för att etableringsjobb införs i enlighet med parternas förslag. Den socialdemokratiska regeringens brist på politik för de långtidsarbetslösa är ingenting annat än ett enormt svek. Även om efterfrågan på arbetskraft återkommer relativt snabbt efter en kris är det långt ifrån säkert att detta sker i samma sektorer som drabbats hårdast . Det innebär att många löntagare behöver ställa om till nya jobb. I en kris som denna är den akuta utmaningen att rädda företag och jobb. Men bortom den akuta fasen finns flera utmaningar som regeringen inte verkar ha någon politik för. För det första riskerar matchningen på arbetsmarknaden att försämras. Många som har blivit arbetslösa under krisen har egenskaper som normalt gör att de har relativt goda chanser att hitta ett nytt jobb. De är yngre, inrikes födda och har gymnasieutbildning. Men strukturomvandlingen kan bidra till att deras alternativa arbetsmarknader och yrken där deras kompetens är gångbar ofta också är beskurna. För det andra ställer omvandlingen stora krav på löntagarnas omställningsförmåga. Eftersom denna kris drabbar många branscher blir utmaningarna för omställningen extra stora. Frågan kvarstår: Är det införande av etableringsjobb som är regeringens stora hopp för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dessa höga nivåer? 77 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för detta. När det gäller etableringsjobben är de bara ett av många exempel på de viktiga insatser som vi gör just . Jag vill också inledningsvis säga att jag delar den problembild som lyfts fram här. Vi hade redan innan pandemin stora utmaningar med matchningen – att de som inte har ett arbete har helt andra typer av kunskaper och kvalifikationer än de som arbetsgivarna har behov av. Det innebär att även människor mitt i yrkeslivet som har ett arbete också behöver kunna ställa om för att tillgodose de behov som arbetsgivarna har. Detta handlar alltså om att se till att få bättre möjligheter att fylla på med nya kunskaper och ny kompetens genom ett helt yrkesliv, så att vi kan tillgodose de nya behov som finns i vårt näringsliv. Inte minst uppe i den del av där och jag själv kommer från sker enorma investeringar och nysatsningar som också kommer att kräva rätt kompetens för att ta till vara på den tillväxtpotential som ligger där. Det handlar om tusentals nya jobb. Detta är otroligt spännande och viktigt. Detta är en del av problematiken. Det som jag ser att vi behöver göra där är att få mer utbildning i arbetsmarknadspolitiken och mer jobbfokus i utbildningspolitiken, så att vi väver ihop det och drar nytta av politiken på ett ännu bättre sätt. Där har regeringen gjort en hel del. Men jag ser också att mer arbete återstår att göra. När det gäller de personer som står långt från arbetsmarknaden vill jag också framföra att jag ser samma problembild som interpellanten, att vi har stora grupper av människor som redan innan pandemin hade det tufft på arbetsmarknaden. Det är klart att de riskerar att hamna ännu längre bak i kön . Det är därför som det är så viktigt att vi just genomför insatser som ser till att långtidsarbetslösheten inte tillåts bita sig fast. Här ser vi risk för en ökande långtidsarbetslöshet. Väldigt mycket kommer att handla om hur vi förmår att trycka tillbaka smittspridningen och att vi får vaccinet på plats så att vi kan börja lätta på restriktionerna och på det sättet också få igång jobben. Jag vill alltså instämma i det som är denna problembild. När det gäller regeringens styrning har vi gjort en hel del. Vi styr via vår myndighet , där vi har satt tydliga mål om att andelen som övergår till reguljär utbildning måste öka särskilt bland dem som saknar gymnasial utbildning eller har behov av omställning för att möta kompetensbehoven på arbetsmarknaden. Vi har också som mål att andelen inskrivna utan aktivitet i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för unga, och särskilt de som saknar gymnasieutbildning, ska minska. Vi har gett en hel del olika typer av uppdrag som jag gärna kan återkomma till i mitt nästa inlägg. Men här handlar det om att se till att människor har rätt utbildning. Vi vet att ungefär en tredjedel av dem som är arbetslösa saknar gymnasieutbildning. Jag brukar säga att själva gymnasieutbildningen är inträdesbiljetten till den svenska arbetsmarknaden. Men jag återkommer väldigt gärna till detta i mitt nästa inlägg. 78 i (M): Trots regeringens löfte om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet hade vi redan före krisen tvärtom EU:s femte högsta arbetslöshet. var också det enda land där arbetslösheten ökade fram till dess att coronakrisen bröt ut. Redan före coronakrisen hade en av EU:s högsta arbetslöshetsnivåer. Långtidsarbetslösheten var rekordhög, och arbetslösheten bland invandrade högst i EU. I denna stund är arbetslösheten den högsta på . Ungdomsarbetslösheten är den högsta . Även långtidsarbetslösheten och arbetslösheten bland invandrade är rekordhög. har förutsättningarna för grupper som står långt från arbetsmarknaden varit lika svåra redan innan en kris slog till. Trots den långvariga högkonjunktur som rådde innan krisen bröt ut lyckades regeringen inte bryta det stora utanförskap och bidragsberoende som många människor befunnit sig i . Men även de krisåtgärder som har vidtagits i pandemins spår är otillräckliga. Arbetsmarknadsministern beskrev i sitt tidigare inlägg att det inte bara var etableringsjobb som fanns i verktygslådan. Men det finns ju inga propositioner. Det finns inga förslag som har landat på bord som har till syfte att pressa ned den arbetslöshet som vi nu ser. Jag måste säga att jag är oerhört förvånad över hur passivt regeringen lämnar de arbetslösa helt åt sitt eget öde. Detta handlar om människor som inte tas till vara och som inte har en egen lön. Men det handlar också om en hög arbetslöshet som får konsekvenser för vår gemensamma välfärd. Vilken politik man driver får alltså konsekvenser. Och jag tycker att det är oerhört provocerande att regeringen inte lyckas presentera några förslag som bryter den negativa spiral vi är inne i just . Krisbekämpningens akuta fas handlade om att minimera skadeverkningar för företag och anställda, men för många kommer denna kris att bli långt mer långvarig än själva smittspridningen. Därför behöver regeringen även ha siktet inställt på att bekämpa krisens långsiktiga negativa konsekvenser. Jag vill nog gå så pass långt som att hävda att arbetslösheten beror mer på socialdemokratin än på pandemin. 79 Arbetsmarknadsminister (S): Det var ett magstarkt uttalande här avslutningsvis. Jag vill upplysa om att vi är mitt i en mycket allvarligt pandemi som inte bara berör liv och hälsa utan också har slagit mycket hårt mot ekonomin och jobben. Jag talade med generaldirektör, som beskrev att 500 miljoner jobb har försvunnit från arbetsmarknaden runt om i världen. Många människor drabbas av att ha förlorat sitt jobb. Många av de insatser som regeringen gjorde – och många av dem gjordes i bred politisk enighet, vilket jag välkomnar – hade till syfte just att rädda jobb och företag. Bara genom den reform med korttidsarbete som infördes, och som omfattar någonstans runt 600 000 personer, har vi kunnat rädda många jobb i . Jag tycker som sagt att det var ett något magstarkt uttalande. Jag vill också påpeka att man ska vara lite försiktig när man tittar på statistik. Vi har fortsatt ett högt arbetskraftsdeltagande – högst i – och vi har den högsta sysselsättningsnivån i . Det betyder inte att jag är nöjd eller tycker att vi inte ska göra mer; vi ska självklart, , kämpa för att ge rätt förutsättningar till dem som har blivit av med sitt arbete och för att ge goda villkor till de företag vi har runt om i vårt land så att de kan behålla personer i jobb och även börja växa.