prot · H90946 · 2021-12-15 00:00:00 — Vi ska till att vi får en arbetsmarknadspolitisk bedömning som håller måttet och som inte bara bygger på var folk är folkbokförda och deras postnummer. Det handlar om att öka informationsutbytet mellan myndigheter, och det handlar om att riva de hinder som gör att människor inte kan nå sin fulla potential. Detta är vad reformeringen handlar om. 48 (V): Dagens debatt handlar både om ett antal motioner och om den del av budgeten som rör utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Det har varit en märklig och möjligen förvirrande process runt årets budget. Det finns en budgetproposition som lades fram av regeringen , som många kanske minns och som bestod av två partier, S och MP. Regeringens budgetunderlag, det olycksaliga dokument som bar namnet januariavtalet, gick i upplösning innan budgetpropositionen skulle läggas fram. En av de tidigare avtalsparterna, i praktiken huvudförfattaren, , förbjöd dock från sin isolerade position i den breda mitten regeringen att genom andra förhandlingar säkra stöd för sin budgetproposition. Eftersom det stod klart för oss i och för de flesta andra att sammansättning inte förändras genom talepunkter och magiskt tänkande var det nödvändigt att hitta andra former för den parlamentariska processen runt regeringens budget. Från sida gjorde vi vårt yttersta för att förbli konstruktiva i denna märkliga situation. Vi framförde våra krav genom medierna. Även om den budgetproposition som presenterades lämnade mycket kvar att önska kan vi i alla fall konstatera att processen bland annat har lett till att sjukförsäkringen äntligen kan börja ihop. Detta är viktigt. däremot förhandlade med regeringen om sina krav på bland annat urholkad allemansrätt och nådde en överenskommelse med regeringen. Men så lade man ned sina röster ändå så att det i stället blev de blåbruna budgetändringarna som gick igenom. Dessa i sin tur utgör ett slags spretigt och ofärdigt grupparbete inlämnat strax före deadline. Å andra sidan har det primära syftet med den processen snarare varit team runt rasistiska retorik, vilket har fungerat bättre än att exempelvis kolla upp konsekvenserna av förslag innan de läggs fram. Men, fru talman, en statsbudget är inte hä och häpp, utan det är det främsta verktyget för att styra ett land. Och det borde vara ett sammanhållet svar på reella problem i samhället – konkretiseringen av en viljeinriktning för att bygga det vi har gemensamt bättre och starkare. budgetmotion Röd politik för en grön omställning handlar om detta – om att ställa om vårt samhälle för att möta klimatkrisen, om att se till att våra välfärdstjänster och försäkringssystem är det bästa vi kan bjuda varandra på och om att den ekonomiska politiken ska ha full sysselsättning som mål och långtidsarbetslösheten bekämpas genom aktiv arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Dessa stora uppgifter hänger ihop. Det är i första hand – hoppas att lyssnar nu – genom den ekonomiska politiken och näringspolitiken som förutsättningar för fler och bättre jobb skapas. Vi i avsätter i vår budgetmotion mer än i budgetpropositionen för reformer som syftar till att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn och rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. Detta är reformer som i grund och botten – rakt igenom – är jobbreformer. Detta låter sig göras med en politik för omfördelning till välfärdstjänster och investeringar som gör samhället starkare och livet enklare och friare för många fler. En del av de satsningar som vi föreslår och finansierar handlar också om arbetsmarknadspolitiken. En aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik som ger trygghet och möjlighet till omställning vid arbetslöshet är central för att stärka löntagarna. Det innebär fokus på utbildning, en arbetsförmedling som rustar och stöder de arbetslösa att ta de jobb som finns och de jobb som växer fram samt en arbetslöshetsförsäkring som går att leva på. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen konstaterar jag att de förstärkningar av nivåerna som gjordes efter pandemins utbrott och som har krävt ska vara kvar blir kvar i denna budget. Det är bra. Det är självklart att de behöver öka från denna nivå också framgent, inte minska. De flesta begriper att behovet av trygghet vid arbetslöshet inte blir mindre om virusspridningen minskar och att den tryggheten – i motsättning till en del av de märkliga föreställningar som sprids högerifrån – inte är ett hinder för att fler ska arbeta utan tvärtom en förutsättning för att färre ska hamna längre bort från arbetsmarknaden. som antalet arbetslösa successivt minskar är långtidsarbetslösheten fortsatt mycket hög. Mer än hälften av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har varit arbetslösa . Här skulle en välfungerande arbetsmarknadspolitik spela stor roll. Men är Arbetsförmedlingen den myndighet som ska verkställa arbetsmarknadspolitiken under stark press till följd av nedskärningar, uppsägningar och pågående reformering. Denna reformering, vars inriktning dikterades i det så kallade januariavtalet, innebär i praktiken att möjligheterna att över huvud taget föra en sammanhållen statlig arbetsmarknadspolitik vittrar bort. Till följd av de kraftiga nedskärningarna saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor på många orter. På flera av dessa orter är långtidsarbetslösheten mycket hög. Långtidsarbetslösa behöver ofta betydligt mer stöd i form av bland annat fysiska möten än arbetslösa som varit utan arbete . För att motverka långtidsarbetslösheten föreslår därför ökade resurser för att inrätta särskilda arbetsförmedlingskontor i de kommuner där andelen långtidsarbetslösa är särskilt stor och där det saknas ett fast bemannat arbetsförmedlingskontor. Vad vi nu ser hända med Arbetsförmedlingen är att får ännu ett område där betydande offentliga medel på ett svårkontrollerat sätt pumpas ut till kommersiella aktörer. Det är anmärkningsvärt att regeringen fortsätter på denna väg, trots den massiva kritik som har riktats mot det som sker och trots att januariavtalet har fallit. Den reformering, eller i praktiken nedmontering, av Arbetsförmedlingen som vi ser är dessvärre något som också måste betraktas som socialdemokratisk politik. Det är verkligen beklagligt. Det som skulle behöva nu är ett riktigt nödstopp för den här nedbrytande processen som har skisserats ihop i den mest världsfrånvänt marknadsfundamentalistiska andan hos och Liberalerna. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Det ska också sägas att de blåbruna budgetförändringarna inte är så många, men på detta område går man i motsatt riktning mot det som skulle behövas. Man skär ned mer än 2 miljarder på arbetsmarknadspolitiska program och insatser. I stället lägger man en del av dessa pengar på att göra systemet med så kallade nystartsjobb mer lukrativt för arbetsgivare. Detta är en väldigt tveksam politik om syftet skulle vara att förbättra situationen på arbetsmarknaden för nyanlända. Däremot är risken betydande att en hel del av dessa pengar går till verksamheter som har satt utnyttjande av subventioner i system och som det är svårt att kontrollera. Detta fördjupar ett problem som redan är stort. Subventionerade anställningar är en bra och nödvändig åtgärd för att hjälpa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Men det har också funnits problem med oseriösa arbetsgivare som sätter i system att ta in arbetslösa från olika program i stället för att anställa personer som ordinarie arbetskraft. är det faktiskt fråga om ren arbetslivskriminalitet där detta omsätter stora pengar och samverkar med annan sorts brottslighet. Från sida har vi drivit på för förbättringar på detta område . Jag konstaterar att regeringen har tagit vissa steg på vägen för att komma åt oegentligheter, men det är mycket kvar som behöver göras. Vi har en lång rad förslag på detta område som behandlas i betänkande AU6. Det finns mängder av vittnesmål och varningssignaler runt detta, inte minst från fackligt håll där man möter denna verklighet. Våra förslag handlar om att kartlägga detta och att agera. Jag ska också mycket kortfattat säga något om en motion från angående arbetsintegrerande sociala företag. I motionen tar man upp behovet av en förordning med en definition av arbetsintegrerande sociala företag. Vid den första beredningen av detta ärende satt fortfarande i regeringen och lyfte inte själva fram motionen. Därefter har de plockat upp förslaget igen. Detta är något som vi i har efterlyst länge som en av flera vägar till en rymligare arbetsmarknad, en arbetsmarknad mer anpassad till vilka som faktiskt lever i vårt samhälle, där fler kan jobba utifrån den egna fulla kapaciteten. Jag konstaterar att det är ett bra förslag. Och även om vi har andra förslag under denna punkt hoppas jag att vi kan bli fler som tar upp dessa frågor . I övrigt hänvisar jag till vårt särskilda yttrande i betänkande AU2 angående vårt budgetförslag. När det gäller betänkande AU6 står jag självklart bakom samtliga reservationer men yrkar bifall till reservation 10. Allra sist vill jag önska en god jul och ett gott nytt år i synnerhet till arbetsmarknadsutskottets kansli, som med hårt arbete och stor professionalitet har understött arbetet i utskottet. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen 49 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Jag hade hoppats att det förra replikskiftet skulle föranleda vissa korrigeringar i anförande när jag ändå gjorde mitt yttersta för att förklara reformeringen av Arbetsförmedlingen. Men uppenbarligen behövs det mer tid för att förklara hur denna historiska transformation av svensk arbetsmarknad är tänkt att gå till. Sedan håller jag naturligtvis med i fråga om berömmet till kansliet. Man har jobbat fantastiskt bra, och vi är väldigt tacksamma för det. När jag tittar på och förslag till budget på utgiftsområdet finns det inte, förutom en allmän ökning av diverse bidrag och en ökad förvaltningsreform, några andra förslag på hur man ska få bukt med långtidsarbetslösheten och därmed också bryta utanförskapet. när jag ändå har på tråden, så att säga, undrar jag om han och kan förklara hur de har tänkt att bryta grogrunden för kriminaliteten och utanförskapet. Vilka reformer vill ni lyfta fram som särskilt verksamma för att få bukt med dessa problem? 50 (V) replik: Först vill jag bara säga att jag gärna korrigerar mig när jag konfronteras med någon som har rätt, så att säga, men inte annars – som i detta fall. Det är helt riktigt att det inte är tanke att alla djupgående samhällsproblem – kriminalitet, utanförskap och så vidare – ska lösas genom förvaltningsanslaget till Arbetsförmedlingen. Så fungerar inte samhället. Vi lägger fram de förslag som vi har när det gäller Arbetsförmedlingen utifrån de behov som just Arbetsförmedlingen har. Men vi har en rad andra förslag på andra utgiftsområden – det var jag inne på i mitt anförande – för att få fler människor i arbete. Vi behöver anställa många fler i de offentliga verksamheterna, där många behöver fler kollegor. Det handlar om sjukvården, äldreomsorgen och så vidare. Det ligger på ett annat utgiftsområde. Vi behöver investera mer i infrastruktur och en mängd andra saker som vi vet att samhället har behov av. Det genererar arbeten framför allt i privat sektor. Och vi behöver se till att de områden som är utsatta, eller snarare eftersatta, i vårt samhälle får det stöd som de behöver exempelvis i form av mer statlig närvaro, i form av förbättringar i människors privatekonomi och i form av fler arbeten att gå till. Det här är stora åtaganden, och det krävs en samlad budgetpolitik och en samlad offentlig politik för detta. Det är någonting som genomsyrar hela motion. Det genomsyrar även det här utgiftsområdet, vilket vi har varit inne på, men man kan naturligtvis inte titta på ett eller två anslag på utgiftsområde 14 för att förstå politik. Det är helt riktigt. 51 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Tack för svaret, ! Tyvärr kan jag konstatera att fina ord inte alltid leder till konkreta resultat. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Inte heller blir jag gladare av att konstatera att som vanligt har tillgång till sedelpressar som alla andra partier de facto saknar. Ni avsätter ju betydligt högre belopp än alla andra på just det här utgiftsområdet, . Det är klart att ni då också har mer resurser att strö omkring er till ökade förvaltningsanslag när myndighetens uppdrag de facto har blivit betydligt mindre och när resurser till rustande och matchande insatser tillförs även i förslag. 52 (V) replik: Jag tror att det är viktigt att påminna om en grundläggande egenskap hos budgetar, nämligen att de består av utgifter och inkomster samlat. Det är så att säga så finansieringen fungerar: Man föreslår utgifter, och man föreslår förändringar även på inkomstsidan. Det är möjligt för Alireza Akhondi att efter det här replikskiftet kolla in motion, där vi på ett mycket bra och tydligt sätt redogör för utgifterna och inkomsterna. Vi tycker till exempel att det är viktigare att använda pengar till de saker vi har pratat om än att till att subventionera exempelvis poolrengöring och annat, men man kan ha olika ingångar när det gäller vad som är viktigt i ett samhälle. Jag håller dock med om att det inte är fina ord som räknas utan konkret handling, och det är de konkreta handlingarna – på en rad områden – som föreslår i sin samlade budgetmotion. 53 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkande AU2 och på reservation 14 i betänkande AU6. Jag lever i den konstiga uppfattningen att vi bör ha respekt för varandra i kammaren. Jag måste säga att jag blir lite bedrövad när både och Vänstern använder sig av epitetet ”blåbrunt”. Jag tycker att det är lite för lågt och att det inte passar sig i den här kammaren. har jag sagt vad jag tycker om det. Jag vet att det kan kännas tjatigt och att det kanske kan upplevas som att ge sig på en som redan ligger, men det går inte att gå förbi att Socialdemokraterna i valrörelsen lovade att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet under innevarande mandatperiod. Jag utgår självklart från att Socialdemokraterna verkligen trodde på vad de lovade – allt annat hade ju varit att lura väljarna, och så ska och kan man inte göra – men utfallet blev milt sagt dystert. I stället för att ha EU:s lägsta arbetslöshet ligger vi nu fyra från slutet. Frågan är vad Socialdemokraterna kommer att våga lova inför valet . Om jag ska gissa tror jag inte att det kommer något löfte alls om arbetslöshetssiffror, och det kanske är lika bra. Varje gång någon tar upp detta kommer dock försvaret reptilsnabbt: Det är coronans fel. Det beror inte på regeringens politik, utan det är coronans fel. Det är lätt att förstå att man vill skylla ifrån sig när man inte kan eller vill ta ansvar för den politik man faktiskt har bedrivit, och coronan är alldeles utmärkt i det avseendet. Problemet är att ursäkten inte håller, för arbetslösheten var väldigt hög jämfört med andra länder i EU redan före . Dessutom ska vi inte glömma att alla länder i EU har drabbats av men att andra länder ändå har lyckats hålla arbetslösheten på en betydligt lägre nivå än . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Svaret är alltså inte coronan utan en otillräcklig politik, och det är den förra regeringen och den nuvarande helt ansvariga för. För att vinna respekt bland väljarna borde man kunna vidgå att man till stora delar har misslyckats med arbetsmarknadspolitiken, men det kommer självklart aldrig att hända. Arbetsmarknad och arbetsmarknadsåtgärder har ansetts vara Socialdemokraternas paradgren. har man till och med framställt sig som garanten för en bra arbetsmarknad. Frågan är om man kan säga att det ska gälla efter den här mandatperioden. Självklart finns det saker som fungerar, men arbetsmarknadspolitik måste rimligen utvecklas i takt med sin samtid. Åtgärder som fungerade för 20–kan i dagens samhälle vara direkt kontraproduktiva. Socialdemokraterna har under innevarande period lyckats prestera åtta – jag säger åtta – propositioner på arbetsmarknadsutskottets område. Ingen av dem handlar om långtidsarbetslöshet. Det är inte mycket att yvas över. Det visar på en icke-existerande handlingskraft när det gäller arbetsmarknadspolitiken, och detta inom ett för helt avgörande område som av tradition är en socialdemokratisk paradgren, fru talman. Det duger faktiskt inte. Arbetslösheten just nu är totalt . Bland ungdomar är arbetslösheten . Totalt antal inskrivna på Arbetsförmedlingen är 370 000 personer, och av dessa är 181 000 långtidsarbetslösa. Det är ju verkligen väl att den totala arbetslösheten nu verkar vända nedåt som konjunkturen vänder uppåt, men antalet som varit arbetslösa längre än , alltså långtidsarbetslösa, verkar inte minska utan snarare tvärtom. Vidtas inte åtgärder närmar vi oss 200 000 långtidsarbetslösa. Vi vet att ju man står utanför arbetsmarknaden, desto svårare är det att komma in igen. Är man dessutom 55-plus blir det ännu svårare. När snart 200 000 är långtidsarbetslösa borde varje regering göra allt för att vända trenden. Man borde göra allt för att långtidsarbetslösheten ska minska och allt för att den enskilde ska rustas för en återgång till arbetslivet. Men denna regering, liksom den tidigare, har få eller inga förslag på hur situationen ska förbättras. Det är anmärkningsvärt. Erfarenhet och forskning visar att arbetsmarknadsåtgärder som sker i riktiga arbeten ger bäst resultat. Därför vill vi utveckla nystartsjobben. Nystartsjobben har visat sig ge bäst resultat av de nu prövade arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Nystartsjobb ger arbetsgivaren nedsatt arbetsgivaravgift när man anställer en person som är långtidsarbetslös. Nystartsjobb är riktiga jobb som arbetsgivarna efterfrågar, och med sänkt arbetsgivaravgift initialt får arbetsgivaren möjlighet att tidigarelägga anställning eller utveckla sin verksamhet med fler medarbetare. Att anställa innebär ett stort ansvarstagande, och som arbetsgivare vill man naturligtvis vara så säker som möjligt på att det blir en bra anställning för båda parter. Att minska den initiala kostnaden för att anställa unga, invandrare och långtidsarbetslösa har visat sig vara en effektiv väg att få fler i arbete. Därför, fru talman, är det ett mysterium varför regeringen beslutade sig för att minska antalet nystartsjobb. Varför dra ned på det som faktiskt fungerar? I stället införs, eller ökas resurserna till, extratjänster och introduktionsjobb som ger betydligt sämre utfall för den enskildes möjligheter att få ett reguljärt arbete. Självklart måste det finnas många arbetsmarknadsåtgärder, eftersom en metod inte kan passa alla, men att dra ned på den metod som har visat sig mest effektiv är faktiskt förvånansvärt. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Jag kan inte låta bli att lyfta frågan om delade turer i äldreomsorgen. Detta är någonting som vi har brottats med länge ute i kommunerna. Det är någonting som regeringar har pratat om och sett problemet med utan att lyckas komma med något riktigt bra förslag. I den budget som läggs fram finns ett förslag om att motverka de delade turerna inom äldreomsorgen. Det är naturligtvis ett sätt att förbättra arbetsmiljön och ett sätt att förbättra villkoren för dem som jobbar. Delade turer försvårar sammanhängande ledighet och återhämtning och drar ned medarbetarnas livskvalitet. En delad tur innebär två arbetspass med ett uppehåll på emellan. Det är inte ovanligt med uppemot fyra timmars uppehåll mitt . I vår gemensamma budget med M och SD avsätter vi medel som kommunerna ska kunna söka för att införa den så kallade Söderhamnsmodellen, där ingen tvingas att arbeta delade turer men där den som frivilligt väljer att arbeta sådana pass får ekonomisk ersättning för tiden mellan de två turerna. För detta avsätts 300 miljoner och 600 miljoner vardera . Det här är ett historiskt steg för att verkligen förbättra för dem som sliter med delade turer i vår äldreomsorg. Jag är stolt över det reviderade förslag som ligger på bord. Det är ett förslag som ger fler möjlighet till arbete i stället för bidrag. Det är ett förslag som fokuserar på att den enskilde ska bli anställbar. Det är ett förslag som stärker arbetsmiljöarbetet och inte minst ökar resurserna för att komma åt arbetslivskriminalitet. 54 (L): Först och främst vill jag meddela att vi i Liberalerna avstår från att delta i beslutet om rambudgeten kring arbetsmarknadspolitiken eftersom vårt alternativ har fallit. När det gäller motionsbetänkandet följer vi upp vår reservation 19 om funktionshinderspolitiken inom arbetsmarknadsfrågorna. Det måste ju löna sig att arbeta och att investera i sig själv. Tyvärr ser vi att avviker negativt inom . Att personer har tagit på sig långa lån och investerat i tre, fyra eller långa akademiska utbildningar återspeglas inte alltid i karriärmöjligheter och löneutveckling. Det handlar om hur vår ekonomiska politik är riggad. ska ju vara möjligheternas land. Detta börjar i skola och utbildning. Varför är det då viktigt, fru talman, att börja i skolan? Jo, det speglar direkt hur det sedan går för eleverna som lämnar . Det är 15–som lämnar utan godkända betyg och inte kommer in på gymnasiet. Så sent som sa Arbetsförmedlingen att den absolut viktigaste faktorn för att komma in och ha en chans att etablera sig på arbetsmarknaden är en fullständig och klar gymnasieexamen. Även om vi delvis ser en positiv utveckling i gymnasiet – till exempel är det fler som tar en yrkesexamen på de praktiska programmen jämfört – kvarstår det grundläggande strukturella problemet att 28–av dem som lämnar gymnasieskolan inte har ett slutbetyg. De är utan gymnasieexamen. Risken att de kommer in i arbetslöshet eller kriminalitet är ju uppenbar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Oavsett om det handlar om pandemi, varsel, konkurser eller ekonomiska förändringar i samhället är arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen ett av statens absolut viktigaste skyddsnät. Det måste fungera. Det är därför flera av oss går in med kritiska ögon och tittar på denna verktygslåda, som får över 90 miljarder av skattebetalarnas pengar. Hur kan vi få leverans för de pengar som staten, regeringen och avsätter? Det går knappt , fru talman, utan att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen kommer med olika granskningsrapporter där man tittar på olika delar av Arbetsförmedlingen. När man tittar på aktivitetsrapporterna kommer hård kritik. När man tittar på handlingsplanerna kommer kritik. När man tittar på jämställdhetsuppdraget, som även andra har tittat på, riktar man kritik. När man tittar på etableringsuppdraget, som är en viktig del av Arbetsförmedlingen, riktar man kritik. Jag och Liberalerna menar att Socialdemokraterna har tappat kontrollen och styrningen av sin viktigaste myndighet, nämligen Arbetsförmedlingen. När jag tittar på våra kollegor här förstår jag att det är svårt att ta in att man inte är självkritisk utifrån den förda politiken. ser vi efter pandemin att det börjar balansera sig; vi börjar gå tillbaka till en normal arbetslöshetsnivå. Vi ligger dock fortfarande högre än 2019. Ungdomsarbetslösheten är högre, och det beror av strukturella brister i utbildningssystemet och på avsaknaden av riktiga praktiska utbildningar, yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar i jämförelse med andra europeiska länder. Vi ser också att integrationspolitiken har misslyckats. Varför är detta relevant att ta upp här, fru talman? Jo, därför att av de långtidsarbetslösa, som är ungefär 181 000, är det som är utrikes födda. Det är ett gigantiskt misslyckande för regeringens integrationspolitik. Av de långtidsarbetslösa har varit inskrivna , och över hälften av dem har inte haft ett arbete .