prot · H90922 · 2021-10-27 00:00:00 — Fackförbunden och därmed stora delar av parterna menar att man kan göra det här snabbare och att det är ett levande material som man kommer att få uppdatera . Min fråga till är därför: Är det att stressa på när vi ser hur många som utförsäkras just genom att man hänvisar till hittepåjobb? Kan man inte göra som fackförbunden menar och uppdatera detta kontinuerligt och ge de resurser som krävs till Arbetsförmedlingen? Eller är det detta med neddragningar och kaosprivatiseringar som har satt käppar i hjulet? säger att det inte är någon som har drivit regeringen framför sig. Det är ett märkligt uttalande från . Förslaget om dag 180 i sjukförsäkringen lade inte regeringen fram i sin egen budget. Det var som lade fram förslag om ett utskottsinitiativ, och regeringen fick komma med en extra ändringsbudget. Om regeringen hade haft för avsikt att göra detta hade lagt fram det i sin egen budgetproposition. Men jag ska vara storsint, och ser vi att ni har tagit in ännu fler av de krav som har haft i samtalen med regeringen. hoppas jag att det blir ännu fler framöver och att vi aldrig mer får se något sådant här niodagarsmål. Frågan till är alltså: Hur ser du på stress i förhållande till att människor utförsäkras i regelverkets spår? 28 (MP) replik: Tack, , för frågan och för att du begär replik! Jag tycker att det här är värt att debattera och att vi ska vrida och vända på frågorna. Jag måste säga att har varit behjälpligt i att lyfta frågan. Det tackar vi för. Vi behöver en debatt om sjukförsäkringen där flera partier ställer upp. Jag tycker att det är jättebra att också ställer upp på det, och jag hoppas nu att röstar ja till den budget vi har lagt fram så att vi kan reparera sjukförsäkringen. När jag hör tycker jag att ni än så länge svävar lite på målet. Kan här och bekräfta att röstar ja till budgeten och därmed också genomför de resterande förslagen i sjukförsäkringen? Det undrar jag. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Självklart är det som säger: Det hade varit väldigt bra om regeringen hade kommit tidigare med de här förslagen. Vi har försökt. Vi har utrett. Men man ska inte stressa på, för då kan det bli fel. Det tar tid att göra utredningar, och det här har varit en ganska långdragen utredning. Förslagen har remitterats. Vi skulle nog ha velat lägga fram dem tidigare, men vi har en parlamentarisk situation som har försvårat det. När säger att det var ett utskottsinitiativ som gjorde att vi genomförde förändringarna vid dag 180 är det kanske rätt i sak. Men det är också en annan historieuppfattning än vad jag har. Om vi tittar på vad som hände ser vi att regeringen hade aviserat att det här skulle komma. Det är en del av den utredning som regeringen tillsatte redan under den förra mandatperioden. Man kallade in ansvarigt statsråd till utskottet, som berättade att det här är på väg. Då passade på att lägga fram ett förslag och säga att det är som driver regeringen framför sig – trots att förslaget ändå hade kommit. Vi har dock ett gemensamt mål: att reparera sjukförsäkringen. 29 (V) replik: Herr ålderspresident och ! Förslaget lade vi fram efter att budgetpropositionen hade lagts fram, och därför fanns inte förslaget om dag 180 med. Hur som helst – jag har en fundering. En regering bestående av Socialdemokraterna och införde niodagars sjukmål, väl medvetna om att det var lite över i snitt som det handlade om. Då började utförsäkringarna mångdubblas vid dag 180 och dag 365. Därför tycker att det är fel att stå här och slå sig själv för bröstet. Vi i är tacksamma för att regeringen är bättre i de här frågorna än , som är absolut sämst. Men det är ingen tävling. Mycket tack vare att har drivit de här frågorna i samtal med regeringen – samtal som jag själv har deltagit i – finns de med i er budget. Ett tips från mig och är annars att rösta på budget, för i den finns det jättemycket mer till sjukförsäkringen. Det är höjda ersättningsnivåer och utredning för utförsäkrade. Sjukersättningen är med och dras inte i långbänk. Min uppmaning till alla socialdemokrater och miljöpartister är: Rösta på budget, så kommer det att bli alldeles förträffligt ! 30 (MP) replik: Jag hör tyvärr inte att lovar att stödja regeringens budget så att vi verkligen får igenom den. Vi måste ju också ha en parlamentarisk majoritet för att driva igenom sjukförsäkringen. Jag hoppas på stöd där. Jag har fortfarande inte fått det stödet, men jag hoppas på det. kan kanske inte svara, men jag hörde i anförande att är det enda parti som vill avskaffa rehabiliteringskedjan. Det är ju inte riktigt sant. Jag uppfattar det som att har missat alla motioner som har väckt de senaste tio tolv åren där vi har presenterat vårt förslag. Jag har skrivit en sådan motion. Jag sa också i talarstolen alldeles , och har sagt det under hela mandatperioden, att vi vill ha ett annat system där vi syr ihop de olika socialförsäkringssystemen så att man inte kan falla mellan stolarna. Det är ett system. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring vill tillbaka till det gamla systemet där väldigt många blev förtidspensionärer, som det hette . Jag tror inte att det är bra. De som vill och kan arbeta ska göra det; de som inte kan det ska självklart få ersättning. Vi har lite olika syn på vad vi vill, men om vi pratar ihop oss tror jag säkert att vi kan hitta någon form av gemensam lösning också på detta. 31 HANS (KD) replik: Jag hade inte tänkt begära replik förrän alldeles mot slutet av ledamoten anförande. Då säger ledamoten så här: Vi går bort från den destruktiva arbetslinjen. Vad är det för destruktiv arbetslinje som ledamoten syftar på? Vi vet exempelvis att 675 000 personer inte är självförsörjande, enligt . Alldeles , , kom en ny undersökning som visar att 1,3 miljoner svenskar i arbetsför ålder inte är självförsörjande, inte kan försörja sig själva. Det är alltså var fjärde person i arbetsför ålder i som inte kan försörja sig. Och så säger ledamoten att vi ska gå bort från den destruktiva arbetslinjen! Jag reagerar också över ledamotens försök att få Socialdemokraterna och att framstå som två partier som minsann ser till att det blir bra i . Jag gav precis i mitt anförande en redogörelse för hur det såg ut visavi 2018. Då hade de två nämnda partierna redan suttit i regeringsställning . hade vi en situation där avstämningsmöten – att dessa är viktiga tror jag att ledamoten och jag är överens om – skedde av de här personerna. Det är en dramatisk försämring. Ändå låter ledamoten göra gällande att här är två partier som ser till att det är bra i . hade detta sjunkit kraftigt från när man fick makten. Jag reagerar alltså mot skönmålningen. Men framför allt vill jag gärna veta: Bort från den destruktiva arbetslinjen – är det regeringens nya devis? 32 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Citatet var inte helt korrekt. Det var den destruktiva borgerliga arbetslinjen. En arbetslinje kan ju definieras på många olika sätt – att skapa arbete, att skapa möjligheter för människor att ställa om. Vi hade ett sådant förslag som vi kallade utvecklingstid. Det röstade tillsammans med , och tyvärr ned. har vi ett nytt system på gång med exempelvis omställningsstudiestöd. Det destruktiva handlar just om att det finns en misstro. Lönearbete är allt, och den som inte lönearbetar är på något sätt satt i utanförskap och blir marginaliserad. Detta går också igen i exempelvis sjukförsäkringen, där man successivt – genom tumskruvar och genom fasta tidpunkter där man ska bedömas allt hårdare och få sänkt ersättning – tvingas ut i arbete i stället för att rehabiliteras. Jag håller med om att rehabiliteringskedjan behöver bli en rehabiliteringskedja och inte en utförsäkringskedja eller en utslagningskedja, som den faktiskt har varit – också under de borgerliga regeringarna. Det är ju det vi vill göra. Vi vill skapa möjligheter för människor. Det behöver inte alltid vara just lönearbete; det kan vara meningsfull sysselsättning. Det är livskvalitet, friskhet och hälsa som är det viktiga. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begrip-lig sjukförsäkring Det destruktiva handlar om att man skickar ut sjuka människor i arbete därför att de inte har något annat val. Det är det, den arbetslinjen, som vi vill komma bort från. Det är en stor skillnad mellan två olika synsätt på vad som är arbete och arbetslinjen. 33 HANS (KD) replik: Ledamoten säger att vi ska bort från det synsättet. Samma ledamot tillhör alltså ett av de två partier som har haft makten i och som sitter i regeringsställning, där man för övrigt tillsätter utredningar och så vidare – något som ledamoten klappade sig själv på axeln för. Det är lite svårt att tillsätta utredningar som oppositionsparti, för övrigt. fick hälften, fem av tio, ta del av någon av de aktiviteter som ledamoten och jag är överens om måste till för att få en fungerande rehabilitering så att människor inte ska fastna i sjukpenning eller bli långtidssjukskrivna. var samma siffra en av tio. Jag tog också upp avstämningsmötena: samma dramatiska försämring. Och så står ledamoten och försöker göra gällande att det är den borgerliga arbetslinjen som det är fel på! Jag undrar hur det är möjligt att med detta material framför sig kritisera den borgerliga arbetslinjen så som ledamoten gör. Det borde ju vara den egna politiken som ledamoten går till storms mot. Ni har haft makten . Att arbetslinjen inte fungerar har jag ju räknat upp siffror på här. Jag får ändå återkomma till detta: Jag tycker att det är rimligt att värna arbetslinjen med tanke på den situation som har brett ut sig i , där så många människor inte får uppleva den förmån som jag och ledamoten har, nämligen att få gå till ett jobb och kunna försörja oss själva. Detta är också ett sluttande plan i : att allt fler människor inte har förmånen att få försörja sig själva. Vi borde därför värna arbetslinjen i riksdag, tänker jag – inte stå och orera om att vi ska bort från en destruktiv arbetslinje. 34 (MP) replik: Jag får väl upprepa det jag sa, nämligen att det är den borgerliga arbetslinjen som jag ser som destruktiv eftersom den handlar om att tvinga folk som inte kan arbeta ut i arbete. När man är sjuk ska man i första hand ha möjlighet att bli frisk och komma tillbaka till livskvalitet och god hälsa. Därmed får vi också en hållbar arbetsmarknad. Det är ju den hållbara arbetsmarknaden som är det viktiga. Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring Där handlar det också om omskolning, det livslånga lärandet, men också om att kanske tillåta pauser i arbetslivet, så som vi har föreslagit, om man behöver det så att man håller ut ett helt arbetsliv. Det är ju det som är det viktiga. Det blir ett ohållbart arbetsliv om man tvingas till lönearbete och blir satt i utanförskap om man inte lönearbetar. Det handlar också om skam. När man pratar med människor som är sjuka och långtidssjukskrivna säger de att de inte vill något annat än att komma tillbaka i arbete. Där är vi överens. Men det blir också ett skambeläggande, och det har varit väldigt destruktivt. Jag tycker att det återkommer varenda gång man pratar med någon som är långtidssjukskriven och får sjukersättning eller sjukpenning – eller kanske tyvärr inte får det och inte får något annat stöd heller. Det är det vi vill komma bort från. har vi också kommit bort från ganska mycket av den borgerliga arbetslinjen under de här två mandatperioderna. Till exempel tog vi bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Det ska inte finnas en bortre tidsgräns för när försäkringssystemen upphör att gälla och man ska klara sig själv och den som inte gör det blir dömd till något slags livslång fattigdom. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Justerad indragnings-bestämmelse inom underhållsstödet § 10 Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet betänkande 2021/22:SfU6 Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet (prop. 2020/21:203) 35 (SD): Vi debatterar indragningsbestämmelse inom underhållsstödet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 1. Vi sverigedemokrater är ett familjevänligt parti. Men när det ej funkar att hålla ihop familjen av olika skäl ska ingen av föräldrarna lida ekonomiskt på grund av detta och absolut inte barnen. Vi anser att utgångspunkten alltid bör vara att föräldrar som har ekonomisk möjlighet ska bidra till barnens försörjning på egen hand. Det nuvarande systemet behöver såväl moderniseras som reformeras. Därav vill vi tillsätta en utredning som ska ta fram förslag på en ny modern modell som helt enkelt innebär att fler föräldrar betalar underhåll motsvarande den egna levnadsstandarden, som beräknas utifrån årsinkomst och tar hänsyn till faktisk betalningsförmåga. Föräldrar med låg inkomst krävs på fullt underhållsstöd upp till lägstanivån för flera barn till välbärgade boföräldrar som jämförelsevis saknar behov av ekonomiskt stöd, exempelvis till en förälder som bildat en ny familj vilken har två stadiga inkomster. Det kan innebära en ekonomisk krasch för umgängesföräldern, som skuldsätts och som heller aldrig har resurser att själv kunna erbjuda barnet vare sig aktiviteter eller firande vid högtider. Justerad indragnings-bestämmelse inom underhållsstödet Att möjliggöra delaktighet i barnets liv bör beaktas i större utsträckning inom systemet än vad som uppenbart görs . Utredningen bör således även beakta den ekonomiska situationen för umgängesföräldern kontra boföräldern inklusive föräldrarnas inkomst och faktiska betalningsmöjligheter. har länge haft synpunkter på sexmånadersregeln som infördes och som innebär att samtliga ärenden inom underhållsstöd ska prövas av . Den regeln har kommit att bli problematisk i de fall där föräldrar inte kommer överens och i synnerhet i de ärenden där samarbetssvårigheter eller hot och våld finns med i bilden. Att föräldrar i konflikt tvingas hantera underhållet själva får även negativa konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv, då majoriteten av boföräldrarna är kvinnor och bidragsföräldrarna är män. Med andra ord försämrade regeringen kvinnornas inverkan på sin egen ekonomi i och med införandet av denna reform. När regeringen lade fram en proposition där man föreslog att sexmånadersregeln ska ändras välkomnade vi detta. Det som vi sverigedemokrater ställer oss kritiska till är den bestämda tidsperiod då särskilda skäl ska gälla. Vi instämmer i den kritik som för kvinnojourer och tjejjourer i , Roks, och riksorganisationen lyft fram gällande problematiken med en bortre tidsgräns, specifikt i de fall då det rör sig om hot och våld. Syftet med förslagen är att med barnens bästa i fokus säkerställa en ekonomisk trygghet i de fall då det kan föreligga konflikter men också i de fall då den bidragsskyldiga föräldern kan ha tillfälliga ekonomiska problem. Det är ett faktum att underhållsstödet i och med sexmånadersregeln, eller så som det nu föreslås, kan användas som ett maktmedel för att styra och påverka den andra föräldern i negativ bemärkelse. Vi anser därför att även ska kunna besluta om att det i vissa ärenden ska kunna anses råda synnerliga skäl varpå en bortre tidsgräns inte ska kunna sättas, utan underhållsstödet fortlöper till den sista dag som underhållsstöd kan lämnas. Vi kallar detta synnerliga skäl. Det kan röra sig om boföräldrar som lever under skyddad identitet eller att det är tydligt att parterna inte kommer att kunna hantera det på egen hand. Det finns då enligt oss ingen anledning att överväga och processa. Vi instämmer även i yttrande om tydlighet i hur en lämplig tidsperiod för särskilda skäl ska bestämmas. Det är för oss av vikt att lagens avsikt tydliggörs så att vi får en likvärdig bedömning över landet och att eventuell rättsosäkerhet minimeras. Vi anser också att regeringen ska förtydliga vad som avses med särskilda skäl. 36 (V): Politiken finns för att förbättra samhället, och utifrån det borde utgångspunkten vara att förbättra för dem som står längst bort eller har det svårast i samhället. debatterar vi ett betänkande som har sin utgångspunkt i regeringens proposition Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet. Det är ett förslag som pekar på att rätta till de brister som finns reform inom underhållstödet. Självklart välkomnar vi ambitionen att göra detta, även om vi ser att förslaget haltar. Hur funkar det , och hur kommer det att funka med den här förändringen? Vad innebär det i praktiken för den ensamstående mamman som måste förhålla sig till en pappa som använder ekonomin som maktmedel? Jag vill nämna att jag väljer att beskriva det som att mamman är den som får underhåll av pappan och att det är pappan som måste betala ut underhåll eftersom den absoluta merparten av fallen är sådana. Justerad indragnings-bestämmelse inom underhållsstödet när den underhållsskyldige föräldern har betalat in underhållsstödet till utan förseningar får boföräldern hem ett brev som förklarar att från och med kommer den underhållsskyldige föräldern till barnen att betala underhåll direkt till boföräldern. Om underhållsutbetalningen inte fungerar får du återigen vända dig till för att reglera underhållsstöd. Om du inte har särskilda anledningar till att underhållet inte alls ska betalas av hen går processen till på det här sättet. De anledningarna kan till exempel vara att en mamma har skyddad identitet på grund av att pappan är våldsam. Regeringen och utskottet föreslår nu att i de fall då inga särskilda skäl finns ska underhållsstödet dras in om den underhållsskyldige föräldern skött sig. Därefter sköter föräldrarna underhållsbidraget sinsemellan. Har du särskilda skäl kan indragningen av underhållsstödet skjutas upp . Som ensamstående och med många fall runt omkring mig vet jag hur det är att leva i en situation där ekonomin används som maktmedel. Naivt nog trodde jag att vi var mer skyddade i och att man satte de ensamståendes situation främst. För att åberopa särskilda skäl krävs att du lämnar in dokumentation. Det gäller då att ha dokumentationen på plats. Annars får du starta en process för att säkerställa dokumentationen, och det tar såklart tid. Det finns också många gränsfall, där det kanske inte är fysiskt men psykiskt eller ekonomiskt våld. Det kan då vara svårt att få igenom att underhållet ska skötas via . Förslaget innebär egentligen att upprätthålla samma brister, men det ger såklart mer andrum. När man har fått hem brevet om att underhållet ska skötas föräldrarna sinsemellan har man en månad på sig att förbereda sig ekonomiskt på möjligheten att den underhållsskyldige föräldern inte kommer att betala underhållet. Har man hög inkomst har man kanske sparade pengar. Men många lever på marginalen, och då lever man månad för månad. Om den underhållsskyldige föräldern efter att underhållstödet har dragits in väljer att inte betala underhållet eller att betala mindre måste processen i börja om från början. Det kan alltså dröja innan man får pengar. Det är en enorm påfrestning för familjer med låga inkomster. Jag testade att ringa för att se vad som skulle hända om underhållsstödet skulle dras in efter att mitt barns andra förälder har betalat in underhållsstödet . Det skulle innebära att jag återigen måste bevisa att det finns en anledning att jag inte ska vara beroende av den andra förälderns goda vilja, trots att jag kanske vet att samarbetet inte alls är på den nivån att jag kan känna mig trygg med att hen ska betala . Det skapar såklart oro. Men det var inte nog med det. Informationen jag fick för att lugna mig var att jag inte behöver oroa mig för en indragning . För att parera så att ensamstående inte ska stå utan underhåll under julledigheten har handläggarna helt enkelt pausat indragningarna inför julen. Det ger mig signalen att handläggarna är mycket väl medvetna om att övergången från underhållsstöd till underhållsbidrag är allt annat än smärtfri för många. menar att vi ska vända på frågan, för att man inte ska hamna i utpressningssituationer eller ekonomisk katastrof. Det är bra när föräldrar kan samarbeta och sköta underhållet sinsemellan. Men det finns i grunden en anledning till att man har underhållsstöd. Om den förälder som får underhållsstöd inte anser att man kan lämna underhållsstödsformen finns det anledningar till det. Det kan röra sig om sådant som inte täcks av den föreslagna bestämmelsen om särskilda skäl. Maktförhållandet mellan föräldrarna och deras relation i övrigt kan också göra det olämpligt att ha den typen av kontakt. Justerad indragnings-bestämmelse inom underhållsstödet Regeringen bör därför återkomma med förslag som innebär att underhållet även fortsättningsvis ska hanteras som underhållsstöd i de fall en förälder vill det. Det skulle ge de föräldrar som fått utstå olika typer av våld en viss trygghet och säkerhet. Det skulle förändra maktförhållandet i de fall en förälder använder underhållet för att utöva makt och våld. Det skulle också möta den oro som finns hos kvinnojourer och organisationer för ensamstående när det gäller förslaget. Jag yrkar bifall till reservation 2. 37 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets förslag i betänkandet Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet och avslag på reservationerna. Underhållsstöd är självklart bra i de lägen det verkligen behövs. När ett barns föräldrar inte lever tillsammans och barnet bor med den ena av föräldrarna ska den andra föräldern fortfarande ta sitt ekonomiska föräldraansvar och se till att barnet har det så bra som möjligt. Det ligger i föräldraansvaret, både det omvårdande och det ekonomiska. Om man hamnar i den situationen kan man få hjälp från till exempel med att se ungefär hur mycket underhållsbidrag man ska betala. Underhållsbidrag kallas det alltså när den ena föräldern betalar för att kompensera den andra föräldern ekonomiskt. händer det tyvärr att det inte kommer något underhållsbidrag. Det kan vara så att föräldern som inte bor med barnet inte har något jobb eller att han – det är oftast en han – är farlig för boföräldern att ha kontakt med. Det är då vi talar om underhållsstöd. Regeringen höjde än en gång underhållsstödet. betalas ut för barn som ännu inte fyllt och för varje barn som inte fyllt . Därefter är summan . Det är alltså vad man får om man har underhållsstöd. Vid underhållsbidrag, när föräldrarna själva gör upp om summan mellan sig, blir summan ofta högre. I sammanräkningen tittar man då på vad föräldrarna har för inkomster, vad boföräldern har för utgifter och vad respektive barn brukar ha för behov . Alla som har barn kan nog räkna ut att det generellt kostar mer än per förälder för mat, hyra, kläder och allt det där som man kan tänkas behöva för att leva ett bra liv här i . Därför är underhållsbidrag oftast en bättre lösning än underhållsstöd. Dessutom är underhållsbidraget en smidigare lösning för de allra flesta familjer. Man slipper mellanhanden vid in- och utbetalning. Underhållsstödet betalas ut från myndigheten till boföräldern. Det är också myndigheten som tar in pengarna från den ersättningsskyldige föräldern. Justerad indragnings-bestämmelse inom underhållsstödet går jag vidare till det ärende vi behandlar . Det handlar om just underhållsstödet och specifikt om en förändrad indragningsbestämmelse inom det, alltså när underhållsstödet dras in. Om den betalningsskyldige föräldern betalar in pengarna till underhållsstödet till ska rätten till underhållsstöd prövas med dagens regler. Förändringen vi nu pratar om innebär att det ska krävas av betalningar som sköts på rätt sätt innan den prövningen görs. Det är generellt bättre för alla inblandade. hinner man ha både upp- och nedgångar i sin ekonomi. Till exempel en visstidsanställning , kanske ett säsongsjobb, då man alltså har kunnat betala kan följas av utan lön då man inte kan betala. Det innebär att underhållsstödet slutar betalas ut till – oftast – mamman som underhållsbidrag inte heller betalas ut. Då ska en ny prövning göras, och mamman och barnen hamnar i kläm de inte får något underhåll alls.