prot · H809124 · 2021-05-20 00:00:00 — Det hemska är att det troligen finns mängder av såna här pedofilplattformar i . Det här är med all sannolikhet inte den enda. gjorde svensk polis ett tillslag i i ett annat ärende. Nio misstänkta pedofiler greps för bland annat barnpornografibrott. Sexuella övergrepp mot barn är vedervärdiga brott som ska resultera i hårda fängelsestraff. Detta är särskilt viktigt ur ett brottsofferperspektiv. Kriminalvårdens behandlingsprogram för sexualförbrytare utgår från kognitiv beteendeterapi. Behandling med testosterondämpande läkemedel, så kallad farmakologisk behandling, används sällan. publicerades en studie från där ett femtiotal pedofiler deltagit i en behandlingsform med ny medicinering. Studien visade att de som medicinerades löpte en lägre risk att begå övergrepp eftersom riskfaktorerna minskade. Vi moderater har motionerat om att fängelse inte är tillräckligt ingripande för sexuella övergrepp mot barn. Man bör även förebygga nya brott med farmakologisk behandling. Dagens debatt handlar bland annat om detta. Jag vill tacka och för att de stödde vår motion direkt. Sedan vill jag ge ett extra tack till , som gjorde ett viktigt arbete och ansträngde sig för att vi skulle få ett tillkännagivande om detta väldigt angelägna arbete för att förebygga sexualbrott mot barn. Efter att hoppade på tog Socialdemokraterna, och tillbaka sin reservation, och det innebär att hela utskottet står bakom motion. Enligt utskottet ska farmakologisk behandling aldrig innebära att fängelsestraffet blir kortare. Kriminalvården bör kunna erbjuda detta som återfallsförebyggande program samt kunna föreskriva det genom särskild föreskrift i samband med skyddstillsyn. Behandlingsprogrammen för personer som begår sexualbrott mot barn behöver utvecklas. Tillkännagivandet innebär att regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att inventera forskningen och utforma lämpliga program för farmakologisk och annan medicinsk behandling av pedofiler. är det upp till regeringen att agera skyndsamt. Det finns ingen tid att förlora. Barn utsätts för sexualbrott varenda dag och varenda minut, känns det som i alla fall. Pedofiler måste bekämpas med all kraft. Detta visar tydligt tillslaget mot den stora pedofilplattformen. När jag jobbade som polis utredde jag sexualbrott mot barn. Jag vet hur fruktansvärt dåligt barnen mår efter övergreppen. Många skadar sig själva, och vissa tar sitt liv. Jag hade bland annat en 15-årig tjej som utsatts för våldtäkt av sin styvpappa. Hon hade skurit sig och även gjort flera självmordsförsök, redan som 15-åring. Det är oerhört sorgligt. Därför är det viktigt att regeringen agerar snabbt efter tillkännagivandet så att Kriminalvården kommer igång med farmakologisk behandling av pedofiler. Pedofiler måste stoppas innan de förstör oskyldiga barns liv. Vi har varit i opposition , och vi har fått igenom massor av tillkännagivanden. Men jag måste säga att just detta tillkännagivande känns oerhört viktigt. Det är kanske det viktigaste tillkännagivandet . Jag har som sagt sett hur dessa barn mår. Det är fruktansvärda övergrepp som de utsätts för – det går nästan inte att föreställa sig hur vedervärdigt det är. Det är därför jag är så himla glad över att hela utskottet står bakom tillkännagivandet, och jag förutsätter att den sittande regeringen sätter fart. Jag tror verkligen att medicineringen kan förebygga sexualbrott mot barn . Det visar forskningen. Visst är det ganska lång väg kvar innan det blir verklighet, men är bollen i alla fall i rullning. Det känns väldigt bra. Vi kommer också att rösta igenom ett tillkännagivande om åtgärder för att öka antalet överföringar av dömda utländska medborgare till deras hemländer så att de kan avtjäna sina fängelsestraff där. påbörjade drygt 9 100 personer sitt fängelsestraff. Av dessa var utländska medborgare, alltså drygt 3 000 personer. Av dessa var från inklusive , och var från och . överfördes sammanlagt endast 79 personer, varav 15 till och 63 till EU utanför . Endast en överfördes till övriga länder i världen – alltså en av drygt 1 300 personer. Det är faktiskt riktigt dåligt. Det är inte konstigt att det är fullt på svenska fängelser när man jobbar så dåligt med att överföra utländska medborgare till deras hemländer. Om man satte lite mer fart på detta skulle det frigöra ganska många fängelseplatser på en gång. Det är rimligt att det är hemländerna som betalar fängelseplatserna för sina medborgare, inte svenska skattebetalare. En fängelseplats kostar otroligt mycket. räknade man ut att det kostar 1,2 miljoner , men är det säkert betydligt mer. Det blir också lättare att återanpassa sig till samhället när dessa personer är i sina egna hemländer. har ett tillkännagivande gällande överföringar , men då det i princip inte skett någon ökning behövs ett nytt tillkännagivande så att regeringen sätter fart. Det är också bra att vi får ett tillkännagivande om utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll. Man måste utvärdera om straffen har någon effekt eller inte och om de ska ändras på något sätt. Tyvärr verkar det inte bli ett tillkännagivande om att kriminalisera rymningar, som pratade om. Det är inte jätteofta de rymmer , men när de väl gör det tycker faktiskt den vanliga människan ute i världen att det är jättekonstigt att det inte är ett brott och att det inte kan kriminaliseras. Jag håller inte med om att det skulle bli så himla invecklat och avancerat. Det är en ganska lätt utredning om någon rymmer. Det gör man , så det är inte krångligt. Det var ungefär vad jag skulle säga. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation nummer 16. 27 BO (SD): Vi debatterar justitieutskottets betänkande om kriminalvårdsfrågor. Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men vi har en reservation om fängelser i andra länder, reservation 24, som jag yrkar bifall till. En effektiv rättskedja förutsätter inte bara resursförstärkningar till polis, åklagare och domstolar utan även till kriminalvården. Fler platser på anstalter måste skapas, och det kostar givetvis pengar. I ska kriminella sitta inne så länge de förtjänar med tanke på brottet de begått. Det kommer såklart att leda till att fler individer kommer att stifta bekantskap med kriminalvården och dessutom avtjäna längre fängelsestraff än . Kriminalvården har varit ett eftersatt område . Det gläder mig att fler partier nu börjar prata om att vi måste satsa på hela rättskedjan. Alla partier satsar nu mer pengar på polisen. Även om fortfarande står ut som det parti som satsar mest med en tämligen stor marginal är denna förskjutning i svensk politik välkommen. Detta gäller även kriminalvården och den övriga rättskedjan. Steg för steg ansluter sig partier till sverigedemokratisk politik. Steg för steg inser allt fler att det inte räcker att endast säga det – man måste även budgetera för det. Varje steg vi tar framåt på detta område är väsentligt, för utan en välfungerande rättskedja, från till Kriminalvården, förfaller rättsstaten – den rättsstat vars ansvar det är att upprätthålla lag och ordning. Vi har , som vi har hört, en överbeläggning på våra anstalter. Beläggningen är ända upp till och ibland , vilket är oacceptabelt. Vi saknar platser för alla som ska sitta av sitt straff. Kriminalvården själv varnar för att genomföra nödvändiga straffskärpningar på grund av att de inte får tillräckligt med pengar för att kunna tillgodose att det finns tillräckligt med anstaltsplatser. Överbeläggningen skapar inte bara orimliga arbetsförhållanden för dem som arbetar inom kriminalvården, utan den försämrar även de förutsättningar som vi förväntas ge dem som sitter på våra anstalter att återanpassas till att bli bättre medborgare. Problemet är tveeggat. Rehabiliteringen försämras för de intagna, och brottsoffer får inte upprättelse då de som ska vara intagna inte avtjänar utdömda straff i tillräcklig utsträckning. Det är positivt att regeringen nu lyssnar på Kriminalvården och ger dem extra resurser, men det räcker inte. är det parti som satsar i särklass mest på kriminalvården. I vårt budgetförslag anslog vi mer än regeringen. Flera av våra motioner på området behandlas förenklat. För den som följer debatten på tv kan jag berätta att det innebär att frågorna har debatterats tidigare och att det därför inte sker någon fördjupad behandling av dessa motioner i det betänkande som debatteras . Vi har exempelvis fört fram krav på ökad kameraövervakning på anstalterna och strängare regler för permission. Vi har dessutom föreslagit en enklare fängelsestandard för de personer som ska utvisas. Skattepengar ska inte slösas bort i dessa fall. Även om dessa förslag inte behandlas djupare nu vidhåller vi vår tidigare uppfattning. I ska ett fängelsestraff vara just ett straff. Det är i grund och botten en fråga om rättvisa i förhållande till brottsoffret, om upprättelse för den som åsamkats en skada. Alltför länge har det ensidigt talats om vård i stället för straff, och alltför länge har kriminalpolitiken präglats av svängdörrar. Den som döms till ett straff ska känna en markant skillnad mot det liv i frihet som annars gäller. Fängelsetiden ska präglas av disciplin och strikta förhållningsregler. Men självklart är det även viktigt att kriminalvården kan erbjuda utbildningar, vård och behandlingar i de fall det behövs. Kriminalvården ska se till att den som avtjänat sitt straff kommer ut som en bättre människa, och det får ta den tid det tar. ändrades lagen så att en villkorlig frigivning kan skjutas upp om det finns särskilda skäl. krävdes synnerliga skäl. Det är vår bestämda uppfattning att tvåtredjedelsfrigivning behöver avskaffas helt. Det är inte rimligt att en person som dömts till exempelvis fängelse är ute . Var finns brottsofferperspektivet i detta? För dem som har avtjänat ett fängelsestraff är återfallsrisken mycket hög. Statistik visar att risken för återfall ökar med de lagförda personernas tidigare brottsbelastning. Det är ett mönster som kan observeras över en längre tidsperiod. Med anledning av detta anser vi att personer som har dömts för mycket allvarlig brottslighet, i synnerhet vid brott mot person, vid frigivning ska förses med en elektronisk fotboja. Att avtjäna ett utdömt fängelsestraff är enbart en del av återgången till det normala samhället. Även perioden efter fängelsestraffet bör med tanke på den återfallsstatistik som finns vara förknippad med en viss kontroll. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik tar vi in ungefär 3 000 utländska medborgare på våra anstalter. Det är ungefär en tredjedel av alla som skrivs in . Från svensk sida behöver vi bli bättre på att se till att andra länder tar ansvar för sina egna medborgare och verkställer de straff som dömts ut i . Det finns ett utarbetat system i gällande erkännande och verkställighet av fängelsedomar. Utländska medborgare som tillhör ett annat EU-land och som begår brott i ska enligt dessa regler avtjäna straffen i sina egna hemländer. Det sker dock alltför sällan i verkligheten. överfördes verkställigheten i endast 79 fall. Vi måste ta denna fråga på allvar och se till att EU-länder och andra länder utanför EU tar emot sina medborgare och ser till att de får avtjäna straffen i sina egna hemländer. Om det av olika skäl inte finns möjlighet att verkställa ett straff i ett visst land, exempelvis av skäl som har med mänskliga rättigheter att göra eller på grund av att fängelserna håller alltför dålig standard, är det givetvis bättre att man upphandlar avtal enskilt med landet i fråga eller med ett närliggande land, så att personen i fråga får avtjäna straffet i det landet. En ytterligare fördel med att avtjäna sitt straff i det land som man är medborgare i, och som man ändå ska utvisas till, är att rehabiliteringsförutsättningarna blir anpassade till det landet. Det är därför glädjande att utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen vad avser överföranden av straffverkställighet. Det har tidigare lämnats liknande tillkännagivande. Vi ser det som viktigt att regeringen prioriterar denna fråga framöver. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Klockan är och det är dags för frågestund. Jag vill hälsa statsråden välkomna. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. 29 (M): Coronakrisen har slagit stenhårt mot företag och jobb i . Vi ser att arbetslösheten nu stiger kraftigt. Många företag har fått krisstöd, men har tiotusentals företagare fått vänta i veckor, ofta i månader, på besked om de får hjälp. väntar tusentals på besked för att näringsministern och hans stödpartier inte har skött krisstöden tillräckligt väl. Krisstöden kommer att förlängas , vilket är bra. Taxiägare, krögare, butiksägare och andra kämpar fortfarande med svåra ekonomiska problem på grund av pandemin. Det är då viktigt att dra lärdom av de misstag som har skett . Med anledning av det, herr talman, vill jag fråga näringsministern vad han konkret kommer att göra för att drabbade företagare ska få pengar utbetalda under de kommande månaderna och för att han och regeringen inte ska göra om de misstag som de har gjort . 30 Näringsminister (S): Coronakrisen är inte lik någon annan kris som vi har varit med om, i djup, bredd och längd. Jag tror att är väl medveten om att vi är mitt i krisen. Vi kommer även fortsättningsvis att behöva jobba för att mildra effekterna för jobb och företagande. , herr talman, har över 95 miljarder gått ut i direktstöd till företagen för att de ska kunna övervintra under den här situationen. Vi har gjort det för vi tror att det är viktigt att i en djup kris stå tillsammans. Det innebär tyvärr inte att vi inte kommer att ha sett och se negativa effekter. Men jag skulle tro att vi, när vi har gått igenom krisen, kommer att ha klarat den bättre i än många andra länder har gjort. Likväl kommer vi naturligtvis att behöva dra slutsatser om vad som har gjorts som kunde ha gjorts bättre men också sådant som har varit bra. Vi kommer att fortsätta jobba för att se till att och löntagare kan övervintra under krisen. Vi ska naturligtvis också dra lärdomar . 31 (M): har många företag fått hjälp, men det finns också tusentals företagare som väntar på besked. De har fått göra det som de verkligen bokstavligen kämpar för sina företags överlevnad. Risken är att jobb och företag som vi behöver när vi går ur krisen går förlorade. Det är viktigt att dra lärdom av detta när nu krisstöden förlängs under . Man ska inte behöva vänta ånyo och för . Vad tänker näringsministern konkret göra för att pengarna ska betalas ut och misstag inte ska göras om? 32 Näringsminister (S): Vi har föreslagit ett stort antal åtgärder. Vi har gjort det i över dussinet ändringsbudgetar. Vi har skjutit till resurser för att anställa över 700 personer som ska hantera dessa åtgärder. Det är bra att vi har kunnat göra det på detta sätt, herr talman, för om förslag från om utbetalningar på 100 miljarder gått igenom hade pengarna varit slut trots att krisen inte är det. Det är därför bra att göra det här på ett effektivt sätt i stället för att bara låta pengarna skölja ut. Orsakerna till utlandsfödda mäns sexualbrott 33 (SD): I debatten om kvinnovåld finns en enorm beröringsskräck för frågan om den importerade delen av problemet. Under perioden 2002−2006 var exempelvis överrisken för våldtäkt för personer från eller . Flera andra studier har visat på en liknande trend. hävdade i tidningen att det här egentligen beror på psykisk ohälsa, missbruksproblem och socioekonomiska faktorer, men varken Brå eller någon svensk kriminolog har mig veterligen kunnat påvisa något sådant samband när det just gäller sexualbrott. Jag vill därför fråga om hon kan peka på någon vetenskaplig undersökning som bekräftar det hon säger, det vill säga att den enorma överrisken för sexualbrott bland vissa invandrargrupper beror på missbruk eller socioekonomiska faktorer. 34 Statsrådet (MP): Frågan som ställde rörde mäns våld mot kvinnor och det dödliga våldet. Där ser vi en tydlig koppling till psykisk ohälsa och missbruk. Det var också den frågan jag svarade på. Vi vet dock att det finns en överrepresentation bland utlandsfödda män. Det här är framför allt viktigt att uppmärksamma för att vi ska kunna fånga upp riskfaktorer och därmed också kunna bryta det dödliga våldet och det våld av män som framför allt drabbar kvinnor. För att veta var vi ska sätta in rätt insatser behöver vi förstå vilka som begår sexualbrott och inte minst det dödliga våldet i hemmet som drabbar ett stort antal kvinnor i och har gjort så sedan långa tider tillbaka. Tack och lov minskar det dödliga våldet i , men vi har mycket kvar att göra. För så länge någon kvinna blir dödad av sin närstående är vi inte klara. 35 (SD): Brå skrev en rapport som handlade om våld i nära relationer. På sidan 46 står det ”att vissa utlandsfödda brottsoffer inte uppfattar relationsvåld som något brottsligt. Detsamma kan gälla handlingar som i betraktas som barnmisshandel. Det beskrivs inte som en fråga om ren kunskapsbrist, utan att det handlar om normsystem”. Tror statsrådet att Brå är någonting på spåret när man pratar om importerade normsystem som ett problem? 36 Statsrådet (MP): Det är oerhört glädjande att en sverigedemokratisk ledamot i denna kammare talar om destruktiva mansnormer. Det är ett oerhört viktigt problem som vi ska ta på allvar och som vi definitivt behöver komma åt. Exempelvis har av tillfrågade gymnasieelever upplevt våld i en nära relation. Att vi behöver nå olika män med olika slags åtgärder är vi nog överens om. Det är dock glädjande att nu accepterar att vi behöver bryta de destruktiva mansnormerna. Situationen för kvinnor med skyddad identitet 37 (C): Nästan 10 000 kvinnor i lever med skyddad identitet. Bara har 150 kvinnor beviljats skyddad folkbokföring. 9 700 barn lever med personskydd. Förutom att de gömda kvinnorna får flytta och riva upp kontakterna med vänner, familj och nätverk måste de själva betala larm, skydd och eventuell kamerabevakning. Dessutom måste de leta efter en ny lägenhet om de måste flytta igen. Det finns slutligen kvinnor som har fått beslut om skyddad identitet för resten av livet utan att förövaren ens har fått en fängelsedom. Det här är svårt att ta in. Förövaren har alltså inte alls fått sin verklighet och vardag kringskuren. Min fråga till jämställdhetsminister är: Vad anser du om situationen, och vilka planer har regeringen för att återge gömda kvinnor ett drägligt liv? 38 Statsrådet (MP): Det är en oerhört viktig fråga som ledamoten lyfter fram. Att gömda kvinnor får så svårt att klara vardagen är ett systemproblem som vi har sett . Inte minst gäller det här barnen i de familjer som drabbas. När personuppgifter röjs tvingas familjer flytta igen. Barn tvingas leva under namn som de inte är födda till och hitta nya kompisar från gång till gång. Vi har gett uppdrag för att framför allt stärka arbetet med att informera alla yrkesverksamma kring de här familjerna, så att inte personuppgifterna ska röjas. Jag vill också peka på möjligheten att sätta fotboja vid utvidgat kontaktförbud. Därigenom kan vi begränsa förövarnas geografiska område, så att vi kan hålla förövarna borta från familjerna i stället för tvärtom. Men här finns mycket mer som vi behöver vända på och göra för att lösa situationen för de här kvinnorna och barnen. 39 (C): Att det begås misstag i hanteringen när det gäller kvinnor med skyddad identitet är en sak, och detta utgår jag från att jobbar med i sitt uppdrag. Men jag tycker att det är en så konstig sak att det här kan ske – kvinnan har fått beslut om skyddad identitet under hela sitt liv, men förövaren går fri. Jag hoppas innerligt att uppdraget till inte bara går ut på att kvinnorna ska få en dräglig tid som gömda utan att de ska kunna återgå till ett normalt liv. 40 Statsrådet (MP): I de fall där förövarna inte döms för brotten är naturligtvis situationen ännu svårare att hantera. Det finns också utredningar som har tittat på möjligheten att flytta på förövaren. Det som vi behöver hantera i de situationerna är den risk som då paradoxalt nog uppstår för den kvinna som inte lever gömd utan lever på en känd adress. Det som vi också går fram med nu är möjligheten att ytterligare begränsa förövarens rätt till den gemensamma bostaden. Bit för bit försöker vi komma åt den här problematiken. Den är knepig men oerhört viktig att få ordning på. Relationen mellan Försvarsmakten och civila 41 (V): Min fråga går till försvarsministern. träffade jag några av mina grannar i Revingeby, där jag bor. Det är från regementet P 7. De har bott där väldigt länge och upplever en förändring i kontakten mellan byborna och Försvarsmakten. De upplever att det har blivit lite svårare att bo i närheten av övningsfältet . Det gäller bland annat för näringsidkare på heden, för fiskare vid sjön och såklart för dem som vill bygga nya hus inne i byn på de tomma tomter som finns. Man upplever en lite större fyrkantighet från Försvarsmaktens sida. Man upplever att man har fått lite sämre samspel och kontakt med myndigheten angående händelserna runt övningsfältet. Jag undrar hur försvarsministern ser på de här viktiga frågorna gällande kontakten mellan civila bybor och Försvarsmakten. 42 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Det här är både för Försvarsmakten och för mig väldigt viktiga och intressanta perspektiv. I all samhällsverksamhet vi bedriver uppstår ofta frågor om balans mellan olika intressen. när vi bygger den nya Försvarsmakten ökar övningsverksamheten och användandet av våra resurser och övningsområden. Jag vet att man har haft ett harmoniskt förhållande just nere på Revingehed. Jag har själv besökt området ett flertal gånger, så jag vet väl hur det ser ut. Det här är väl en sådan signal jag helt enkelt får ta med mig i fortsatt dialog. Jag för ju regelbundet dialog med Försvarsmaktens ledning om bland annat den här typen av problematik: tillståndsproblematik, effekter av övningar, effekter av byggande av vindkraft och så vidare. Jag tackar för frågan och kommer att ta med mig det här perspektivet i kommande dialog. 43 (V): Jag tackar försvarsministern för svaret. Jag upplever som boende i Revingeby att det finns en väldigt stor stolthet över att bo så nära regementet och så nära övningsfältet. Som boende känner man sig nästan själv som en del av försvaret av . Därför blir jag också lite ledsen och orolig när man börjar höra att de som är så väldigt stolta känner att kontakten med myndigheten börjar bli lite sämre. Det tror jag drabbar folkförankringen. 44 Försvarsminister (S): Jag noterar det som framför. Jag ska bära det vidare i de kommande dialoger som jag har. I övrigt har jag inga ytterligare kommentarer. Förkortad jakttid på ripa 45 (KD): beslutade regeringen om nya jakttider. I det beslutet finns en del som kan diskuteras. En fråga som för väldigt många kanske upplevs som liten har ändå tagit väldigt stor plats i medierna, nämligen beslutet om ändrade jakttider på ripa. I och förkortas jakttiden med en hel månad ovanför lappmarksgränsen. I och förkortas den med en halv månad. I vissa andra län tas jakten bort helt. Det här innebär att den populära vinterjakten försvinner i de områden där man förkortar jakten. Enligt finns det inga biologiska skäl för att förkorta jakttiden. Den uppfattningen bygger på ledande och samlad forskning. Med anledning av detta ställde jag en skriftlig fråga till landsbygdsminister om vilka konkreta skäl som ligger bakom beslutet. Jag fick svar på min fråga i går, men texten är egentligen kemiskt ren från svar, herr talman. Därför vill jag ge landsbygdsministern en chans till: Vilka konkreta skäl ligger bakom beslutet om att förkorta vinterjakten på ripa? 46 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Beslutet om jakttider är ett väldigt stort beslut. Det innefattar väldigt många olika arter och jakttider som hanteras i ett samlat grepp.