prot · H80975 · 2021-02-03 00:00:00 — 5 (MP): Jag brukar säga att jag stolt företräder minsta parti. Det innebär också att jag alltid kommer sist i debatter. är det mer utmanande än annars, och det krävs ett visst mått av mod att följa upp och mina andra kollegors inlägg. Jag tackar föregående talare för deras fina inlägg och ska nu försöka samla ihop det här lite grann. För vissa medarbetare på våra myndigheter i det offentliga är JO:s ämbetsmannaberättelse en av de fortbildningar man kan ta del av när det gäller förvaltningsrätt. Det kanske också är den enda, för ofta får man prioritera fortbildningen till det som gäller själva sakfrågan som man jobbar med och kanske inte just det rättsliga området. Det här är en extremt lärorik handling, och den ger både djup och bredd. Man får se hur principiella frågor hanteras i andra myndigheter än där man jobbar själv. Hela ärendet har redogjorts för tidigare, och KU har också haft en offentlig hearing där justitieombudsmannen redogjorde för sina bedömningar och vi i utskottet fick möjlighet att ställa frågor. Våra myndigheter och alla som jobbar där ska arbeta utifrån den statliga värdegrunden. Den går igen även om man inte jobbar i staten. Det handlar om demokrati, legalitet, objektivitet, fri åsiktsbildning, respekt samt effektivitet och service. Jag tror att föregående talare har berört precis alla de aspekterna. Det här innebär att man ska respektera demokratiskt fattade beslut, att alla de beslut som man själv är inblandad i ska följa lagen, att handläggningen och utförandet ska vara sakligt och opartiskt och att man ska respektera grundlagarnas fri- och rättigheter. Man ska alltid visa respekt för varandra och de människor man möter i tjänsten. Som om inte detta vore nog det ske snabbt och effektivt – och gärna billigt också, för vi vill ju vara varsamma med skattepengarna. Man förstår att det är ett stort uppdrag i offentlig förvaltning, och det finns höga förväntningar. De höga förväntningarna ska infrias oberoende av vem man möter, som vi har hört i exemplen tidigare. En viktig värdering för mig och är att systemen, det offentliga, är till för medborgaren. Den enskilda medborgaren som söker hjälp och stöd ska få det. Det är inte vad som är enklast eller bekvämast för myndigheten som är rättesnöret, utan rätt hjälp, rätt stöd och trygghet till den som på något sätt är i kontakt med det offentliga är det viktiga. Vi kanske inte är vårt bästa jag alla gånger. Det kanske kan vara så att vi är de som har begått brott. Vi kan ha gjort hemska saker mot andra människor och vara berusade eller drogpåverkade. Man kan vara osäker på hur man ska ta sig och sin familj till ett säkert land. Det är till myndigheterna man vänder sig med oro för barn som far illa. Alla de här situationerna påverkas, som några har framhållit, av den pandemi som vi är i. Jag ställde en fråga om detta på vår hearing. Svaret är att man har försökt vidta snabba åtgärder. Det har inte blivit rätt alla gånger, men kontinuerligt har man försökt justera så att det ska bli rätt. Vi ser också från exemplen i ämbetsberättelsen att det ibland har tagit och att man ibland kanske inte riktigt ser var gränserna borde gå. Men det är en pressande situation som vi är i och har varit i under . Ett särskilt ärende som jag tänker på rör en person vars sjukpenning drogs in utan att tog reda på hur utredningen skulle kunna göras på ett sätt som möjliggjorde för personen att delta i den. Det dokumenterades inte att eller varför man inte tillmötesgick personens behov. Sedan drog man in sjukpenningen. När man väl gjorde det brast det i motiveringen för besluten. Just det här upplever jag är ett exempel på när myndighetens kvarnar mal på och det inte är den enskilda människans behov av stöd som är vägledande. Det här har lett till allvarlig kritik från JO. I det här ärendet lyfts fördelen med granskningar fram ganska tydligt. Det är hårt att bli granskad, men det ger faktiskt också någonting. beskriver nu hur man kommer att utbilda mer när det gäller till exempel alternativa mötesformer som gör det lättare för människor att delta. Man ska även se till att beslutsrutiner som man har kring beslutsmotiveringar faktiskt är kända och används. Med anledning av det här frågade jag på hearingen då vi träffade justitieombudsmännen hur man upplever att besluten tas emot. Svaret var huvudsakligen positivt – de möter en vilja att bli bättre. är man kanske inte medveten om vilka fel som görs, och ibland kanske man inte riktigt tycker som JO, men det sätter ändå igång utvecklingsarbeten. Det tror jag är väldigt viktigt. Det här är också en fråga som JO jobbar med, alltså att myndighetens beslut ska få mer genomslag. Jag tycker att detta är viktigt och vill gärna lyfta fram det som utskottet lyfter fram om att det offentliga som arbetsgivare har ansvar för att medarbetarna har goda kunskaper om de här frågorna. Både jag och utskottet vill framhålla vikten av den statliga värdegrunden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 11 rapport om rättsstatsprincipen rapport om rättsstatsprincipen (COM(2020) 580) 6 (S): Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag tidigare missade att man ska gå ut vid sidan. Jag har inte varit här och talat . Men det är ack så trevligt att vara här . Unionen är byggd på ömsesidig förståelse, en gemensam bild av vilka grundläggande värden som är viktiga och respekten för dessa. har fått ta del av den första årliga rättsstatsrapporten, KU14 eller som fru talman inledde med att säga innan jag fick ordet: rapport om rättsstatsprincipen. uttryckte ett positivt stöd för kommissionens initiativ att börja föra diskussion om att utveckla verktyg såsom villkorat EU-stöd, med andra ord rättsstatsmekanismen. Det är en sak som har varit högst delaktigt i framtagandet av. Jag liksom många med mig värdesätter de viktiga och starka värden som unionen är byggd på. Jag vill i mitt anförande särskilt lyfta fram följande: ”Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” Det är inte bara fina ord utan ord som förpliktar, ord som upprätthåller den ordning vi har kommit överens om. De är tagna ur artikel 2 i , för den som vill veta mer. Rapporten ramar in positiva trender men också stora utmaningar. Det fortsatta arbetet handlar om stärkandet av unionen och dess medlemsländer och om det fortgående arbetet med att utveckla och fånga upp. Det är av intresse att det i kommissionens svar på rapporten går att läsa fram att man understryker en oro över att utsatta grupper, bland annat kvinnor, funktionsnedsatta, romer, äldre människor och hbtqi+-personer, fortsätter att se sina rättigheter ringaktas i vissa medlemsstater. Dessa grupper är inte heller helt skyddade mot hat och diskriminering. Exempelvis kunde vi för sedan läsa att medlemslandet i vissa kommuner har inrättat hbtqi+-fria zoner som ska vara så att säga fria från ideologin. Kommissionen har vänt sig starkt emot det, och det har väckt starka protester bland flera medlemsländer. I morse kunde vi läsa i medierna om en polsk stad vars kommunfullmäktige har tagit tillbaka sin deklaration om just denna fria zon. Det är glädjande. Må fler komma till den insikten! Vi ska ha med oss att det är det gemensamma arbetet som leder fram till dessa resultat. Medmänsklighet är något fint, och att stå upp för vad som är rätt är vår gemensamma princip. När har haft rapporten uppe för diskussion har det inte varit särskilt stora frågor eller livliga diskussioner. Men det beror nog på att vi i all enighet upplever att innehållet är högst aktuellt och av stor vikt. Vi välkomnar denna årliga rapport. Vår bedömning är att en årlig granskning kan bidra till att öka respekten för rättsstaten och även framåt utveckla vårt stora gemensamma projekt på de punkter som rapporten berör. Jag vill därför yrka bifall till förslag att lägga utlåtandet till handlingarna. 7 (M): Vårt utskott välkomnade ett initiativ från till en diskussion om hur man kan hitta verktyg för att skydda unionens grundläggande värden, däribland respekten för rättsstaten. Initiativet var välkommet, inte minst för att vi har sett en del oroväckande tendenser i flera av EU-länderna. Det har handlat till exempel om åtgärder som har minskat domstolars självständighet och tecken på allvarlig korruption i länders statsapparater. Resultatet av initiativet blev en återkommande granskning av hur det står till på rättsstatsområdet i alla EU-länder. Vi har tillbaka kunnat läsa den första genomförda granskningen. Den innehåller en del positiva trender inom rättsstatsområdet, men den visar också upp en rad allvarliga problem. Det är tillfredsställande att konstatera att rapporten ingalunda är så tandlös som en del skeptiker har befarat. Missförhållanden belyses på ett tydligt och skarpt sätt. Därmed finns det goda möjligheter för att denna och framtida årliga rapporter kommer att bidra till att understryka respekten för grundläggande rättigheter och för rättsstaten. De är hörnstenar i en demokrati och även centrala för samarbetet inom unionen. Detta nya EU-verktyg har sin bakgrund i de värden som slås fast i , vilket även föregående talare berörde. Det handlar om sådant som respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. I fördraget finns också bestämmelser om rättsordningen med särskilda påpekanden om att det inte bara handlar om hur ska fungera utan också om hur det står till med de nationella domstolarna. Länder som vill komma med i EU granskas utifrån hur de lever upp till dessa värden, som jag räknade upp. Med detta granskningsverktyg blir det möjligt att bättre se hur det står till i länder som redan är med i EU. Arbetet har varit inriktat på fyra huvudpelare: rättssystemet, regelverket för korruptionsbekämpning, mediernas mångfald samt andra institutionella kontroller och motvikter, som det heter. Rättsstatsrapporten tar också upp frågor som rör covid-19-pandemins effekter på rättsstaten. Det blir mer om det om . När det gäller det första området, rättssystemet, finns en allvarlig oro över dess oberoende i flera av medlemsländerna. I flera av medlemsstaterna har reformer genomförts i syfte att minska korruptionen. Men även här kvarstår länder där korruptionen, också på hög nivå, är utbredd. Det väcker farhågor. När det gäller det tredje området, mediernas mångfald och mediefrihet, rapporteras vissa farhågor om effektivitet, tillräckliga resurser och risk för politisering av medietillsynsmyndigheter. I landskapitlen identifieras ett antal fall där berörda parter har framfört allvarliga farhågor när det gäller mediernas politiska oberoende. I flera EU-länder utsätts journalister, i synnerhet kvinnliga journalister, och andra medieaktörer också för hot och attacker. Avseende det fjärde området, institutionella kontroller och motvikter, konstateras i rapporten bland annat att det i vissa medlemsstater finns exempel på att civilsamhället har utsatts för stora påfrestningar. Det kan handla om att civila samhällsorganisationer har utsatts för omotiverade statliga ingripanden. Rapporten framhåller att covid-19-pandemin innebär stora utmaningar för samhället. Beslut har fattats som inneburit begränsningar av fri- och rättigheter. Inte minst har den fria rörligheten allvarligt begränsats. För egen del känner jag en stark oro över många av de åtgärder som införts i alla EU-länder inklusive vårt eget land, . Var för sig kan de te sig högst motiverade och nödvändiga, men den lättvindighet som präglat införandet av många av åtgärderna inger farhågor. Jag känner en oro för att många av våra fri- och rättigheter kommer att kunna inskränkas alltför enkelt genom att man hänvisar till folkhälsan. Flertalet samhällsfunktioner har ändå kunnat fungera relativt väl. Tacka it och digitala möten och kontakter för det! Jag närmast ryser inför tanken att samhället hade stängts ned på motsvarande sätt under tidigare pandemier, varav jag själv varit med om ett par. Jag tänker bland annat på asiaten och hongkonginfluensan . Många var sjuka, men samhället var igång ändå. Våra möjligheter till opinionsbildning tar dock skada av de möjligheter som it ger oss . Det kan bland annat gå ut över möjligheterna att driva valrörelser och kan därmed också vara till nackdel för demokratin. Med detta vill jag hemställa om att lägger utlåtande till handlingarna. 8 PER SCHÖLDBERG (C): Först och främst yrkar jag bifall till förslag i utlåtandet KU14 Rättsstatens principer. behandlade vi Kul . Jag sa då att försvara handlar om att försvara det moderna likaväl som det historiska. Det handlar om att rusta våra grundlagar och våra institutioner som garanterar rättssäkerhet, rättsstatlighet, demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa uppgifter är tidlösa. Men det räcker inte att göra detta isolerat i . Arbetet måste ske i samklang mellan unionens medlemsländer då rättsstatens funktionssätt i påverkar oss i . Därför är rapport om rättsstatsprincipen viktig. Den europeiska rättsstaten inom unionen vilar på en värderingsgemenskap och integritet. En central del i vår europeiska gemenskap och union är Köpenhamnskriterierna. De garanterar demokrati och mänskliga rättigheter. Jag vill citera samma text som kollegorna läste upp, för det är så viktigt för både mig och andra. ”Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” Det finns dock ett dilemma. När medlemsländer passerat nålsögat för dessa kriterier men sedan börjar spåra ur ska sanktionsmekanismer träda in. kan besluta om sanktioner, inte minst ekonomiska, men som underlag för det behövs en årlig screening, vilket denna rapport nu utgör. Jag har i tidigare uppdrag arbetat en del med att stärka samarbetet mellan kommuner i . låg fokus på stadsbyggnad, miljö, sociala frågor och liknande, men ett samtal växte fram mellan kommunalråden runt . Lokala borgmästare förde fram tankar och en vaksamhet om hur de skulle bibehålla det öppna samhället, tilliten mellan medborgare, fria medier och valda företrädare. Det talades om hur samspelet mellan staten och kommunerna skulle ske. Kort sagt växte en demokratidiskussion fram snarare än en diskussion om vilken miljösatsning som var den bästa. De står naturligtvis inte emot varandra, men jag noterar kraften i diskussionen. Mina estniska och litauiska kollegor berättade hur viktigt det var för dem att ha personliga kontakter med och telefonnummer till kollegor i , , och . Detta stämmer naturligtvis till eftertanke även i vårt land när den liberala demokratins värden hotas hos vissa av våra grannar. har här en roll att spela. I de samtal vi hade i samband med att rapporten kom med EU-kommissionär , som har ansvar för värderingar och öppenhet, beskrev hon utvecklingen . Hon uttryckte en tydlig oro över utvecklingen i delar av . I många länder är demokratin stark, men i andra delar finns betydande problem med korruption, svårigheter för oberoende medier att fungera just oberoende och politisk klåfingrighet i domstolsprocesser, i synnerhet i och . Kommissionär hade många tankar om vad som kan och vad som måste göras för att stärka demokratin och rättsstaten. En handlade om utbildning med tydligare kunskaper i historia så att unga människor vet vad som har hänt bakåt i tiden. Det rustar kommande generationer med verktyg för vad som är rätt och fel utifrån de gemensamma värderingar som unionen bygger på. En annan tanke handlade om oberoende medier. Vi vet att journalister hotas och att systematisk desinformation pågår. Det är inget nytt, men i den digitala explosion som har skett har volymen av hat, hot och störningar accelererat på grund av att tekniken möjliggör även för den som vill göra skada. En tredje tanke handlade om aktiva medborgare. Det går inte att vara passiv när en folkmobb i stormar ett parlament. Det går heller inte att överlämna demokratin till några få experter. Det som står i regeringsformen gäller: All offentlig makt utgår från folket. Det finns trots allt många goda exempel på människors engagemang som stärker de principer jag nämnt tidigare. Civilsamhället är engagerat. Studieförbunden har en omfattande verksamhet. Ett annat exempel är de stora och frivilliga insatser som görs inom föreningslivet. Man ska inte underskatta den skolning som det innebär att ha styrelsemöte, protokoll, stadgar och årsmöte. Det må vara en idrottsförening eller kulturförening – det finns ett värde i den demokratiska skolningen som man får där. Det är ett dagligt och gräsrotsnära demokratiarbete som löser gemensamma angelägenheter på en rättslig grund. Jag välkomnar en fördjupad dialog med kommissionen för att utveckla och bibehålla en liberal demokratiordning byggd just på solida grundlagar och institutioner som garanterar rättssäkerhet, rättsstatlighet, demokrati, mänskliga rättigheter och skydd och främjande av nationella minoriteter. Jag välkomnar också den nya förordningen med skydd av unionsbudgeten vid överträdelser av dessa principer. Mot bakgrund av detta är rapport om rättsstatsprincipen viktig. 9 (MP): Den europeiska unionen är byggd på ett pärlband av djupt grundläggande värderingar som vi måste stå upp för. Demokratin, rättsstatsprincipen, jämlikheten och jämställdheten är inget vi kan ta för givet. är lika vackert som det är tydligt. Vi vet ju att repetition är kunskapens moder, så jag upprepar det som andra redan läst upp: ”Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” Detta är värden som inte bara ska finnas på papper och läsas vid högtidliga tillfällen, utan de ska också komma till uttryck i vardagen. Det här första gången presenterar en rapport om demokratins status i unionen. Det är efterlängtat och något som gröna har gått i bräschen för . Rapporten behandlas nu i alla parlament, och jag tror att det kommer att synliggöra både brister och förtjänster och framför allt lära oss mer om oss själva och våra vänner runt om i . Särskilt spännande blir det framöver att följa dialogen om rapporterna i alla länder. Det är dock inte bara ljus läsning. I flera länder är demokratin på tillbakagång. inskränker både domstolsväsendets oberoende och kvinnors rättigheter. Just nu är frågan om rätt till abort aktuell. Man inskränker också mediers oberoende. Det sker faktiskt i en sådan omfattning att en svensk publicist blev ombedd att ”korrigera” en insänd debattartikel i sin publikation. Enligt ambassadör tyckte debattören fel. Ett annat exempel är , där minoriteters fri- och rättigheter begränsas och där Orbán tillskansar sig alltmer egenmakt. Rapporten visar även på en oroande utveckling i länder som , och där pressfriheten hotas och korruptionen ökar. När vi dessutom lägger pandemin som ett raster över bilden blir det än mer bekymmersamt. Precis som andra före mig har sagt måste detta följas upp även i fortsättningen. Rapporten behöver bli en väckarklocka. EU måste sätta hårt mot hårt, och kommissionen måste följa upp, rapportera och lägga fram en handlingsplan för hur det man ser ska hanteras. Inte en krona ska gå till länder som inte står upp för EU:s gemensamma värden. Den nya förordningen med skydd av unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatens principer behöver verkligen ge effekt. En union som inte står upp för grundläggande rättigheter är bara ett korthus. I utskottet ser vi fram emot den årliga granskningen, och det ska bli ett sätt att uppmärksamma och öka skyddet för rättsstatens principer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset § 12 Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset och Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset betänkande 2020/21:FiU40 Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77) och betänkande 2020/21:FiU42 Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet 2020/21:FiU42 fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 10 (SD): är i stort sett nöjda med de åtgärder och stödpaket som regeringen har aviserat, speciellt för större företag som i många fall har kunnat tillgodose sig stöden på ett effektivare sätt än vad många småföretagare har kunnat göra. Men vi har kritiserat, och fortsätter att kritisera, regeringens oförmåga att ta hänsyn till de mindre företagens situation, som i denna kris ställer extra stora krav på dem. Både regelverk och byråkrati har i många fall gjort det svårt för utsatta företag att söka stöden som erbjuds. Enligt en undersökning som riksorganisationen har gjort har av de mindre företagen avstått från att söka stöd av rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Det är som har behov av stöd och som har det svårt att överleva krisen. Orsaken är i många fall den ryckighet och otydlighet som regeringens politik har inneburit för företagarna. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Förmodligen är det inte bara jag som har blivit kontaktad av företagare som känner förtvivlan över de regelverk som de måste brottas med innan de ens kan söka stöden. Större bolag har ofta bättre grundförutsättningar att söka rätt stöd eftersom både resurser och kompetens finns inom bolagens egna väggar, och det förenklar ansökningsförfarandet betydligt. Hur är det tänkt att ett litet företag ska navigera i denna djungel av dynamiska företagsstöd, där regler och krav ändras lika ofta som vi här i hanterar ändringsbudgetar? menar att våra svenska företag förtjänar tydlighet och konsekventa besked. Småföretagarna behöver och ork för att fokusera på sina verksamheter. Att tillbringa dagarna med att googla efter förklaringar på stödåtgärder är inte att kickstarta , och det är inte heller det bästa sättet att vända den ökande arbetslösheten. Många företagare lever under svår stress. Det är osäkerhet om bolaget ska överleva. Det är skuldkänslor för att man inte har råd att behålla sin personal. Det är stress över privatekonomin. Framförhållning och planering är en förutsättning när man driver ett företag. Vi har gång på gång kritiserat regeringens märkliga turer runt omsättningstappet och olika jämförelsemånader.