prot · H809126 · 2021-05-25 00:00:00 — Sedan är det kör- och vilotidsregler som alltför ofta höjer chaufförers stressnivå. Reglerna är för fyrkantiga för att fungera i en komplex trafikmiljö. Vägarna blir smalare och passager krokigare. Rondeller görs för små för stora transporter att köra runt i. Vägrenen sparas det in på. byggs det ingen vägren, eller så görs den smalare och upplevs vara av sämre kvalitet. Vägrenen är viktig för att trafiken ska flyta. Den kan användas för att släppa förbi bakomliggande fordon och på så sätt bidra till en lugn trafikrytm. är trafiktätheten hög, och trafikanterna är stressade. Det är alltid farligt om bakomvarande bilister känner frustration och väljer att ta onödiga risker med omkörning. Städer och tätbebyggda centrumkärnor bygger bort trafik i allt högre grad. De chaufförer som behöver ta sig in där känner stress. De ska klämma sig in på trånga gator med parkerade bilar, och överallt står det skyltar om stoppförbud. Här i var det tidigare en ensam handläggare som skötte ärendena. När ett åkeri behövde få godkänt att stanna på gatan blev det en handläggning som kunde ta . Var inte handläggaren på plats tog det . För en bransch med kunden i centrum är det en orimligt . Detta sätter stor press på chauffören att lösa problem som uppstår , för att göra kunden nöjd. En svårighet med lastbilar är att det finns ett parti vid lastbilens framhjul som kallas döda vinkeln. Vad som händer i det partiet ser inte chauffören, så bilar som tränger sig in tätt vid en lastbil blir osynliga. kommer mer av kameraövervakning runt lastbilar och tv-monitorer för att säkra upp detta. Jag vill berätta om när jag var åkare och en av mina chaufförer flyttade en bil framför sig flera meter. Killen i personbilen var skärrad men oskadd. Killen förstod inte att han var osynlig när han klämde sig in framför lastbilen. fick killen åka med chauffören i lastbilen för att uppleva den döda vinkeln. Killen blev faktiskt chockad av insikten om den döda vinkeln. Jag tror inte att han kommer att göra ett sådant tajt filbyte igen. Jag vill fråga infrastrukturminister om han ser att vissa infrastrukturförändringar, som att bygga bort trafiken i tätort, små rondeller, ekonomivägar utan vägren och så vidare, leder till en försämrad trafiksituation och sämre arbetsmiljö för yrkeschaufförer. 26 (M): Tack, , för en väldigt viktig interpellation, som handlar om yrkeschaufförers arbetsmiljö! Det får väldigt, väldigt svåra konsekvenser när man har ett bilfientligt parti i regeringen. Konsekvenserna kunde vi se på TV4 nu . I ett nästan unikt TV4-reportage gick ut och konstaterade att det förslag till vägunderhåll som regeringen har lagt fram inte ens räcker för att underhålla de vägar som finns. Jag förstår att infrastrukturministern varken läser rapporter från eller tar del av medier i . Men hade han gjort det hade han till exempel kunnat lyssna på P4 , som larmade: har de sämsta vägarna i landet. Låt det sjunka in, fru talman! Det är ett län där vi har en helt fantastisk industri, där vi har en helt fantastisk skogsindustri. Vad blir då konsekvenserna för timmerbilsföraren , som ofta är ute och kör på vägarna i ? Han blev intervjuad i P4 , och han sa: ”Det hoppar och far och kränger åt sidorna, grejerna far illa.” Jag skulle vilja säga: Chauffören far illa. Den fråga man ställer sig är: Hur långt tänker regeringen låta det bristande underhållet gå? När kommer ett skyddsstopp att påkallas? Det var en livsfarlig situation i . Det är fullkomligt livsfarligt när det är blixthala vägar. Människor dör utefter vägar för att vi inte ser till att ha ett vägunderhåll som heter duga. Det är faktiskt skamligt dåligt. Det är lätt att tänka på yrkeschaufförerna som är lastbilschaufförer, som min kollega tog upp. Men minst lika viktiga är alla andra yrkeschaufförer. Jag tänker på min vän från . Han är resande säljare. Han har ett distrikt, fru talman, där han reser från i norr till i söder. Han kör 5 000–6 utefter E4:an och andra vägar. Jag är helt säker på att dotter och familj vill att ska komma hem i levande skick . Men risken ökar för som går när vägarna är så dåliga att bilen kan få sladd och när det är så halt att man inte kan bromsa. Det är inte meningen att det ska vara så här i : Vi har vägar som är sämre än forna öststatsländers. Det är vägar som innebär att yrkeschaufförer riskerar att dö. Det duger inte, fru talman, när gick ut och sa: Det är en underbudget med 50 miljarder för underhåll. Det är 50 000 miljoner. Och människor riskerar att dö. Men det handlar naturligtvis inte bara om från . Det handlar naturligtvis inte bara om yrkeschauffören som kör lastbil. Jag tänker på hemtjänstpersonalen. Jag tänker på ambulansföraren. Jag tänker på polisbilen i utryckning i , där polismannen riskerar att dö på grund av att regeringen skär ned på vägunderhållet. Jag skulle vilja fråga ministern: När kommer det att komma mer pengar till vägunderhåll, som gör att människor inte riskerar att dö i ? 27 (SD): Detta är en fråga som berör mig. Därför har jag blandat mig i interpellationsdebatten. Det handlar om yrkesförarnas arbetsmiljö. omkom en erkänt duktig förare i en trafikolycka. Han gled av vägen. När lastbilen åkte ned för dikeskanten – det var en ganska hög kant – hamnade hytten i kläm. Och med full last fick det dramatiska konsekvenser. Körde han för fort? Betedde han sig illa? Eller vad var det som var orsaken till olyckan? Jo, det var bristande vägunderhåll som gjorde att hela skjutsen gick av vägen. Och det resulterade i att föraren omkom. Det är precis som sa tidigare: Yrkeschaufför är ett riskyrke. Det dör ungefär tio yrkesförare i trafikolyckor. Det varierar , men det ligger där någonstans om man tittar . Vägarna är dåliga. De är sagolikt dåliga på sina ställen. Och alla som har kört tunga fordon vet vad det innebär att sitta bakom ratten när det skumpar och far och man inte riktigt vet om det bär och om vägen håller. Det händer trots allt då och då att vägkanten brister och att bilarna hamnar i diket. I bästa fall blir det bara materiella skador. I sämsta fall är det människor som skadas eller rent av avlider. tog upp väldigt mycket av det som hon upplevde som åkare hon var aktiv där. Jag ska ta upp en annan sak, och det har med busstrafik att göra. Bussförarna är också en kategori av yrkesförare. De har dessutom ansvar för sina passagerare. I genomsnitt har en resenärer, men det kan vara upp till 50 resenärer. Föraren, som sitter bakom ratten, har ansvar för att resenärerna kommer fram hela och trygga. Men det blir allt svårare. Jag har en tidigare svåger som jag satt och pratade med mycket på grund av det dåliga vägunderhållet. Det gällde just vinterföret och hur besvärligt det har blivit. Han har kört buss . Det har blivit besvärligt att köra på ett tryggt och säkert sätt, för vägarna håller inte den standard man rimligen kan begära. pratar vi inte enbart om yrkesförarens säkerhet, utan nu pratar vi även om passagerarnas säkerhet, de som sitter i bussen. Här har regeringen ett stort ansvar. Man ger inte tillräckligt med resurser för att säkerställa underhållet. Man ger inte tillräckliga resurser för att säkerställa underhållet på vinterväg. I samband med dödsolyckan bildades det en grupp på Facebook som heter: Vägen är vår arbetsplats!!! Där kunde man se förare som åkte på skorna på vägen, för den var isbelagd. Jag kan försäkra statsrådet att något av det värsta man kan råka ut för är när man inte kommer upp i en backe och när de varma hjulen smälter isen som är där under och det bär iväg baklänges. Jag har själv råkat ut för det . Det slutade lyckligtvis med att jag ställde upp bakändan i en snökant. Det blev inte värre än så. Men jag har en släkting som åkte av vägen baklänges och skrotade hela ekipaget. Han klarade sig trots allt väl i den olyckan, men det kunde ha slutat precis hur som helst. 28 Infrastrukturminister (S): Det är utmärkt att vi får en diskussion i om yrkeschaufförernas arbetsmiljö. Det är en fråga som inte bara ligger arbetsmarknadsministern eller mig varmt om hjärtat utan hela regeringen. När jag pratar med chaufförer brukar de säga att det som de tycker är jobbigast är tidspressen. Det är vetskapen om att det är väldigt tajt om tid, att man måste leverera och att deras åkerier pressas av att konkurrenterna har lägre löner, sämre arbetsvillkor och inte investerar i fordon som klarar klimatkraven. De drabbas av osjyst konkurrens, och då stressas man till att köra allt fortare. Även och Transportstyrelsens utredningar visar att yrkeschaufförer kör allt fortare för att arbetsvillkoren är sådana. Detta handlar alltså inte om vägkvaliteten utan om att bristande kontroll av yrkestrafiken har varit ett faktum . Så var det när styrde det här landet. Inte en enda insats gjordes för att begränsa den osjysta konkurrensen inom transportsektorn. Först efter valet fick vi klampning, beställaransvar, sanktionsavgifter och, på tal om vad nämner, vinterdäckskrav på fordon. Sådana krav fanns tidigare inte för alla däck på lastbilarna, och detta kunde inte minst utländska lastbilar med lägre kostnader och pressade priser begagna sig av. är mobilitetspaketet dessutom i hamn. har drivit det i EU, och det innebär att vi har fått europeiska regler. Det är ju det som reglerar arbetsvillkoren för yrkeschaufförerna i , vilket innebär att nu är det utstationering från dag ett som gäller. Det är därför som jag i interpellationssvaret väljer att citera hur har hanterat det och att de tycker att det är protektionistiskt. Min fråga till och får därför bli: Tycker ni fortfarande att det är protektionism att ställa krav på utstationering från dag ett? Tycker ni att det är okej med dumpade löner på svensk arbetsmarknad? Ska svenska yrkeschaufförer tvingas konkurrera med personer som har usla, låga löner och dåliga arbetsvillkor? Tycker ni att det är okej att svenska åkerier ska behöva möta konkurrens från östeuropeiska eller baltiska åkerier som inte följer de villkor som borde gälla, eftersom ni har motarbetat lagen om utstationering och de regler som finns och kallar det protektionism? Som sagt, de yrkeschaufförer som jag pratar med talar om att det handlar om stressen och pressen. För att ta den andra delen av frågan, fru talman, är det naturligtvis alltid viktigt att vi har bra kvalitet på våra vägar. Då är det så att aldrig har haft så mycket resurser för vägunderhåll som . av underinvesteringar, när inte minst en moderatledd regering valde att prioritera skattesänkningar i stället för att investera i infrastruktur, har vi nu valt att lägga mer resurser än någonsin på att förbättra standarden på vägarna. Visst, det kommer att ta tid att se till att standarden blir riktigt bra överallt. Det tar tid, eftersom och hans parti han satt i och vi hade en moderatledd regering valde att prioritera skattesänkningar i stället för vägunderhåll. har vi en ordning där vi sakta men säkert försöker att förstärka kvaliteten på det svenska vägnätet. Men det är tufft, eftersom det är tungt belastat. Däri ligger en annan del av lösningen: Låt oss se till att mer av godset kan gå över på järnväg, så att vi i stället för att ha tungt belastade vägsträckor kan transportera mer gods på järnväg! Det gäller till exempel väg 40 mellan och . Det vore väl bättre att satsa på järnvägen och få en ny järnvägssträcka mellan och . Men även där säger nej. Frågan är därför: Hur får ni ihop kalkylen? Är det rimligt, för att ta grundfrågan, att vi ska ha dumpade löner på svensk arbetsmarknad? 29 (M): Regeringen kallar sig feministisk. Jag vill bidra med en inblick i hur det är för kvinnliga lastbilschaufförer. När jag var yrkesverksam körde jag nästan bara till bensinstationer för att leverera bensin och diesel. Då kunde jag använda kundtoaletterna. är det annorlunda på flera sätt. Jag hör att det inte finns något annat val än en toarulle i skogen, eftersom rastplatser saknas eller är för sunkiga. Chauffören som levererar bulk som dammar vid leverans berättar hur han löser sitt dagliga duschbehov genom att ha en femlitersdunk stående på passagerarsidan. Han tar på sig sina badbyxor och slår dunken över huvudet ståendes på en parkering någonstans i . Han duschar helt enkelt på det viset. Samme chaufför säger att det är kallt i när proceduren görs. Under pandemin har serviceställen stängt eller 20.30, och kommunerna har stängt sina toaletter helt på grund av covid-19. Chaufförer berättar att de på grund av pandemin inte längre får låna kundtoaletterna så som de har gjort och som jag gjorde som yrkeschaufför. Chaufförer funderar också på om restaurangerna vid vägen någonsin kommer att ha nattöppet igen. Pandemin har utelämnat en hel yrkesgrupp, och det påverkar deras arbetsmiljö ordentligt. Fler åkerier vill anställa kvinnor, men det som har hänt under pandemin är att chaufförers arbetsmiljö har försämrats. Allra värst är det för kvinnliga chaufförer. I kombination med den ökade bristen på uppställningsplatser leder detta till försämrad arbetsmiljö och ökad stress för yrkeschaufförer. Uppställningsplatser är en del av infrastrukturen och därför ett statligt ansvar. Regelverket för de transeuropeiska nätverken föreskriver också att det ska finnas rastplatser för lastbilar med jämna intervall. Anser infrastrukturministern att lever upp till regelverket när det gäller uppställningsplatser? Jag vill fråga ministern hur detta har kunnat ske när regeringen kallar sig feministisk. Då avser jag det jag tog upp i mitt första inlägg. 30 (M): Om man sätter ett parti som starkt ogillar mobilitet, vägar och infrastruktur i en regering får man alltså den regering och det vägunderhåll som vi nu har i . Det här är en rubrik hos SVT : ”har landets sämsta statliga vägar: ’Mycket dåligt läge’.” Texten fortsätter längre ned: ”ligger på sista plats i riket gällande vägkvaliteten, där av vägarna är ’mycket dåliga’.” Det får vi nästan låta sjunka in: av vägarna är mycket dåliga. Vad blir då konsekvenserna av regeringens politik? Jo, precis det som den här interpellationen handlar om, nämligen att människor riskerar att dö efter våra vägar. Yrkeschaufförer, sjuksköterskor, poliser, räddningstjänst, säljare, elektriker, rörmokare – massor av människor är beroende av bil samt lätta och tunga lastbilar. Det kommer att ta att återupprätta det svenska vägnätet efter experimentet med att låta styra vägunderhåll. Det är talande att ministern ägnar åt att prata om allt annat än det som interpellationen handlar om. Det kan ju vara så enkelt att ministern skäms, fru talman. Det kan vara så enkelt att ministern inte vill tala om regeringens politik, att han som socialdemokrat försöker skyla över hat mot mobilitet och vägunderhåll. Det kan vara så enkelt, fru talman. Jag vet inte. Det får väl ministern svara på. Jag vill ändå fråga ministern: det rimligt att man inte kan köra efter vägar i utan att riskera att dö? 31 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Precis som gjorde här på slutet kan jag konstatera att det över huvud taget inte kom några svar på det som interpellationen handlade om. I stället kom det en massa annat, bland annat om mobilitetspaketet. Det har ingenting med våra dåliga vägar att göra. Sedan kommer beställaransvaret, precis som vanligt, upp som svar på en fråga. Beställaransvaret hamnade ju i diket – det vet jag att statsrådet har fått information om – på grund av att det inte fungerar. Vi har varit många som har kritiserat det . Vad som måste göras där ute är att se till att vägunderhållet fungerar. Statsrådets svar på detta är att vi ska lyfta över mer gods från väg till järnväg. Det kan jag hålla med om, där så är möjligt. Men man ska vara klar över att nio av tio transporter sker på lastbil – och att det finns ett skäl till det. Antingen kanske godset inte går att transportera på järnväg, eller också finns det helt enkelt ingen järnväg att köra på. Det kan också vara ett svar. Hur det än är måste dock lastbilen finnas i början eller slutet av en transport alldeles oavsett om transporten går på järnväg. Att lägga över transporter på järnväg är alltså inte ett svar på den fråga som handlar om bristande underhåll på vägarna. Det är ändå på det viset att det inte lär bli vare sig mat eller kläder till våra medborgare i landet om lastbilen stannar. Lastbilen har en otroligt viktig funktion för att försörja både industri och privatpersoner i deras vardag. måste det till ett ökat vägunderhåll, både sommar och vinter, så att vi på ett tryggt sätt kan transportera oss själva och det gods som måste gå på väg. 32 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att det är anmärkningsvärt när som ledamot anser att mobilitetspaketet inte har någonting med villkoren på svensk transportmarknad att göra. Den här debatten handlar om yrkeschaufförernas arbetsvillkor, och det jag talar om är det som i nätverket för kvinnliga yrkeschaufförer inom berättar för mig. Bland annat handlar det om pressen i arbetslivet – om tidspressen och konkurrensen från dem som inte har avtalsenliga löner eller sjysta arbetsvillkor. Jag tycker att det är symtomatiskt att moderater och sverigedemokrater inte svarar på en enda fråga om utstationering eller om villkoren för lönerna för dem som arbetar på svensk arbetsmarknad inom transportsektorn – det man tidigare kallade protektionism – när vi nu äntligen har drivit igenom ett regelverk som gör det möjligt att värna arbetsvillkoren för dem som jobbar på svensk arbetsmarknad. Jag noterar att man inte andas ett ljud om arbetsgivarens ansvar för de anställda inom transportnäringen. Den rapport hänvisade till – som för övrigt inte säger att enbart har sämst vägar, utan jag tror att det handlar om fem eller sex olika län som i alla sammanhang har sämst vägar – är framtagen av Transportföretagen. Det är en bransch- och arbetsgivarorganisation som vill lägga fokus på kvaliteten i vägarna, vilket är helt legitimt och rätt. Jag skulle dock vilja se , eller för den delen företrädare för och , fundera över arbetsgivarens ansvar för den arbetsmiljö som de anställda har. Om vi nu för en interpellationsdebatt som handlar om chaufförernas arbetsvillkor borde den nämligen kunna handla om deras löner och avtalsvillkor, deras arbetssituation och stressen i arbetslivet. Inom transportpolitiken reglerar vi mycket av detta, inte minst med utstationeringen. Om vi ska ha någon trovärdighet i den här debatten tror jag att det är viktigt att lyfta upp frågan vad det verkligen är som pressar. Sedan är det naturligtvis så, som jag har sagt tidigare, att vi skjuter till mer resurser än någonsin till både vägunderhåll och till att säkra kvaliteten i svensk infrastruktur. av underinvesteringar är det helt nödvändigt. Men det är klart att svensk åkerinäring och de som jobbar inom transportbranschen pressas hårt. I ett exportberoende industriland som är transporter en ganska stor kostnad, och det finns en hård kostnadspress. Det är en del svenska företag som i stället väljer att anlita utländska entreprenadföretag för att bedriva detta. har det kunnat göras genom dumpade löner och alltför låga kostnader. Jag tycker inte att det är rimligt. Jag tycker att åkerier i som följer kollektivavtalet, som investerar i fordon som ska klara klimatkraven och som vill göra ett bra jobb inte ska möta osjyst konkurrens. De ska kunna veta att även utländska företag som kör i är skyldiga att följa inte minst reglerna om utstationering. får du chansen en gång till, ! Kan du säga någonting om huruvida ni fortfarande tycker att utstationeringsreglerna är protektionism? Är det fel att ställa krav på vilka villkor som en stor del av den lastbilstrafik som bedrivs i ska ha? Det är mina frågor. 33 (M): Som arbetsgivare till mina chaufförer ansåg jag det vara viktigt att de hade avtalsenliga löner, så på den frågan blir svaret ett rungande ja. Utstationeringsdirektivet får jag återkomma till infrastrukturministern om, fru talman. Men med mina i har jag klara tankar om cabotageregler och annat. Jag vill verkligen att våra chaufförer ska ha en bättre konkurrenssituation gentemot utländska åkare och utländska chaufförer. Kör- och vilotidsreglerna är fyrkantiga i en komplex trafikmiljö. Där borde vi kunna göra mer. Det är yrkeschaufförerna som betalar priset, och det är deras arbetsmiljö som tar stryk. Jag vill berätta om en före detta kollega, , som gjorde en resa han gjort : från hem till , där både jag och bor. Han är alltså en kollega, så det är inget mer än det. Det var , och han hade legat ute hela veckan. Hemma väntade hans fru och tre barn på att pappa ska komma hem till middagen. På grund av fjällresenärer och vägarbete gick tiden snabbare än milen, och arbetstiden tog slut i Trestadscenter – bara hemifrån. Det blev därför ytterligare i hytten, och han kom hem först . Det skulle minska stressen och förbättra arbetsmiljön väsentligt om vi kunde jobba med att göra kör- och vilotidsreglerna mer flexibla. 34 Infrastrukturminister (S): Jag ser fram emot att få ett svar om hur ser på frågan om utstationering, för nu är det ju skarpt läge. Vi har förhandlat fram nya regler och ett nytt mobilitetspaket på Europanivå, och det skedde inga förhandlingar tidigare. Under en socialdemokratiskt ledd regering har vi dock fått en unik överenskommelse inom EU som gör att vi nu kan ställa krav på vilka villkor som ska gälla inom transportsektorn. Överenskommelsen innebär att utstationering ska gälla från dag ett för trafik i kombitrafik på vägdelen men också på cabotagetrafik. Det gör att det kommer att finnas helt andra förutsättningar att ställa krav just på vilka villkor som utländska chaufförer har i . Poängen är dels att hindra att vi utnyttjar människor på svensk arbetsmarknad. Det är den ena delen, och den är ju självklar. Men den andra poängen är att svenska åkerier ska mötas av en sjyst konkurrenssituation så att vi inte har ett läge där de tvingas konkurrera med dem som har kanske hälften så hög lön som en svensk yrkeschaufför. Jag tror att vi mer än någonsin behöver jobba tillsammans för att stärka statusen för dem som jobbar inom transportsektorn, för vi kommer att behöva fler som söker sig dit. Vi kommer att behöva fler som söker sig till en transportsektor som har stora utmaningar i omställningen, och vi kommer inte minst att behöva fler kvinnor inom transportsektorn. Jag brukar säga att av de anställda inom sjöfarten är kvinnor och att det är inom luftfarten. Bland lastbilschaufförer tror jag att det är som är kvinnor. Det går inte an att branschen talar om att det är svårt att klara kompetensförsörjningen om man ensidigt letar bland män. Ska vi få fler att söka sig transportsektorn måste vi hyfsa villkoren. Det handlar om utstationering och om löner och avtalsvillkor – men också om arbetsmiljön och om goda förutsättningar för att, inte minst, ha fungerande rastplatser. jobbar intensivt med detta, tillsammans med branschen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:705 om om besiktningsmarknaden 35 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att Transportstyrelsen utövar tillsyn över besiktningsbranschen. Besiktningsverksamheten är en viktig samhällsservice som måste fungera för att vi ska ha trafiksäkra och miljövänliga fordon på våra vägar. Regeringen har tagit emot och ska nu analysera den och återkomma till med regeringens slutsatser och kommentarer. När det gäller tillsyn krävs att besiktningsföretaget är ackrediterat från Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Swedac, för att det ska få etablera sig inom fordonsbesiktningsmarknaden. Swedac granskar, godkänner och följer upp att besiktningsföretagen har den kompetens och de rutiner som krävs men också att de är oberoende och exempelvis inte säljer eller reparerar bilar till sina kunder. Vidare måste besiktningsteknikerna som genomför besiktningarna vara personcertifierade av ett ackrediterat certifieringsorgan för uppgiften. Det är med andra ord såväl Swedac som Transportstyrelsen som utövar tillsyn gentemot de aktörer som är etablerade på marknaden.