prot · H80982 · 2021-02-23 00:00:00 — Men för tids vinnande kommer jag att yrka bifall bara till vår reservation 23. 4 (C): Det vi debatterar är alltså resultatet av ett antal motioner, som lämnades in under allmänna motionstiden, som handlar om just covid-19. När man läser betänkandet ser man att det var en helt annan tid när motionerna skrevs. Smittspridningen hade minskat efter den första vågen. Det var ganska få som smittades. är läget ett helt annat. Senaste siffran för antal döda med covid-19 är 12 649. Det är en siffra som faktiskt är rätt svår att förstå. Man brukar i stället använda sig av begreppet överdödlighet för att kunna jämföra och framför allt med andra länder. Man kan titta på den siffran i . Man ska alltså tillbaka när spanska sjukan grasserade för att hitta en lika allvarlig situation. Vi har dessutom fått se ett antal människor som drabbats av kronisk covid-19. Det är alltså när man efter genomgången infektion får mycket, mycket långdragna symtom. Så många som av dem som har gått igenom en covid-19-infektion kan komma att drabbas av kronisk covid-19. Därtill kommer förstås de ekonomiska konsekvenser som detta har fått för vårt land. Ett stort antal företag inom transportbranschen, besöksnäringen och inte minst restaurangbranschen har drabbats stenhårt. Något som varit genomgående under detta första år tycker jag är att vi i , och framför allt regeringen, ständigt har legat steget efter. Ta en sådan viktig sak som testning! I förhållande till andra länder tog det innan vi i kom igång på allvar med testningen. Vi ser nu att man i andra länder använder snabbtester i väldigt stor omfattning. Även där ligger vi efter. Snabbtester har brister, men de skulle ändå kunna vara ett viktigt verktyg för att pressa tillbaka infektionen. Smittspårningen kom inte igång som den skulle, och där har vi fortfarande problem. När man pratar med smittskyddsläkare och engagerade inom smittspårningen runt om i beskriver de på många sätt en ganska besvärlig situation. Det är ingen nationell samordning. En smittspårare sa: Det är ständigt de här regiongränserna. Så fort jag spårar smittan fram till en länsgräns måste jag likt sheriffen i vilda västern stanna och vänta på att de kommer från andra sidan och tar vid. Så här skulle det inte behöva vara i . Vi har problem med lagstiftning. upptäckte vi att vi inte hade en fungerande lagstiftning i för att kunna bekämpa en pandemi. Smittskyddslagen räckte helt enkelt inte till. Den var avsedd att bekämpa enstaka fall av klamydia eller salmonella, inte tiotusentals smittade i en pandemi. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor Här har vi från legat på ordentligt, och vi fick med oss . Först , efter att landet drabbades av pandemin, kunde vi här i besluta om en pandemilag. Och det är först nu som regeringen har skaffat sig de riktigt effektiva verktygen för att kunna stänga delar av verksamheter och kunna pressa tillbaka pandemin – detta ska börja gälla . Vaccineringen har varit ytterligare ett bekymmer. Det är klart att man redan från början någonstans såg ljuset i tunneln i form av vaccination. Men trots att man såg det för länge sedan var det först på nyåret som vi i fick ett fungerande system för att rapportera vaccinationer. Det skulle förstås ha kunnat vara på plats . Informationskampanjen har inte kommit igång som den ska. Prioriteringsordningen har lämnat mycket övrigt att önska – det finns snart 21 olika tolkningar av vad som är prioriterat och inte, fru talman. Det som kanske är mest bekymmersamt är att det inte verkar finnas någon plan B. Vi har sett att det har blivit förseningar av vaccinleveranser. Det kan komma att bli ytterligare förseningar, och då måste det finnas en plan B. Hur ska vi, om det blir förseningar av leveranserna internationellt, kunna vaccinera väldigt många människor ? Det finns ett antal områden där vi tyvärr har legat steget efter. Ytterligare en sak som jag har reagerat på är benägenheten att skylla på andra. Vi hörde det senast i Ekots lördagsintervju . Där började ett statsråd med ett helt annat ansvarsområde peka ut vilka regioner som nog hade gjort fel. Från sida är vi beredda att ta ansvar. Vi sitter och styr i 200 av 290 kommuner. Vi är ansvariga för att få ordning på den svenska äldreomsorgen, så att man kan få vettig avancerad sjukvård på äldreboenden och inte ska behöva åka ambulans i till en akutmottagning för att få ligga på en brits. Vi styr i 19 av 21 regioner. Vi är beredda att ta ansvar där för att se till att vi kan hantera både pandemin och alla de operationer och åtgärder som har skjutits . Vi är beredda att ta ansvar för att vi ska ligga steget före, för , fru talman, är läget allvarligt. Vi har ytterligare mutationer på väg in. Vi står i vad som allt tydligare är början på en tredje våg. Vi har även bekymmer med vaccinationerna. Här gäller det, fru talman, att vi tillsammans tar ansvar på alla nivåer och framför allt att vi fortsättningsvis vi har innan vi kan pressa tillbaka pandemin äntligen kan se till att ligga steget före. Jag står bakom de reservationer som har gjort i betänkandet men väljer att yrka bifall endast till reservation 14. 5 (V): Nästan 13 000 döda – och så många inom äldreomsorgen, en äldreomsorg som vi borde skämmas för med timanställda och brist på utbildning, brist på arbetsledning, brist på skyddsutrustning och brist på sjukvård och geriatriska mottagningar. Att skära i välfärden under flera mandatperioder och regeringar kostar, och under pandemin har det kostat liv. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor Det som är tydligt är att vi vid nästa kris måste ha en nationell styrning. decentraliserade styrning har försvårat bekämpningen av pandemin. Det måste snabbt kunna tas fram provtagningssystem, smittspårningskapacitet och stöd till underbemannade verksamheter för att kunna ge svårt sjuka rätt vård. Allt måste bli bättre. Regeringen, de 21 regionerna – varav 13 styrda av och och 19 av – 290 kommuner och Kommuner och Regioner med starka olika politiska incitament – hur blev det? Blev det bra? Jag är skeptisk. Vid nästa kris måste regeringen skapa en politisk styrgrupp med samtliga partier, som i ett krig. Vi har haft en strategi som har förändrats och har sett till hela folkhälsan. Om jag inte missminner mig kom inget parti med en egen strategi. Däremot har vi droppat in förslag längs vägen, och det är väl bra. Allt är inte fel. Allt är inte rätt. De svartvita diskussioner som gått fram och tillbaka under pandemin har i viss mån varit helt kontraproduktiva och skapat en hotbild som vi nu kan se mot myndighetspersoner, forskare och journalister. Det är ganska illa, tycker jag. Fungerande beredskapsplaner och rutiner måste finnas innan en kris bryter ut. För sent och för lite kan inte vara utgångspunkten. Nationella lager ska innehålla nödvändiga artiklar som har tillräcklig hållbarhet – omsättningslager, som det heter. Frågan kan inte vara om utan snarare hur vi ska bygga upp nationella lager för beredskap vid kris, för när pandemin drog igång fanns inget lager. riktlinjer om tillgång till förbrukningsmateriel inom vården vid kriser prioriterades bort av regionerna, vilket jag måste säga är helt sanslöst, fru talman. Läkare på i gjorde visir av overheadpapper. Äldreomsorgen stod i minst en månad utan skyddsutrustning. Det är skamligt att de stora regionerna , och som drabbades så hårt av pandemin stod utan lager och förlitade sig på tesen just-in-time som vilken bilfabrik som helst. Enligt Ekot saknade tre största regioner tillräckligt stora lager när pandemin bröt ut. Regionerna begärde i ersättning av regeringen, för det är ju den dealen man har med regionerna. handlar om inköp av skyddsutrustning till personalen inom sjukvården. Att köpa in skyddsutrustning och andra nödvändiga artiklar mitt under pandemin är dyrt. Regionerna ska ha ett lagerkrav på sig att åtminstone ha pandemilager för tre månaders förbrukning. Det borde vi lagstifta om. Krisberedskapen måste även innefatta möjligheter till nationell produktion av skyddsutrustning för personal inom vård och omsorg. Vi ska kunna vara helt oberoende i en stor pandemi. Offentligt finansierade privata vårdenheter ska omfattas av statens krisberedskap och ha samma krav på sig som kommunala verksamheter. Samtliga privata vårdföretag med avtal från regioner ska enligt lag ingå i regionernas och statens krisberedskap. Jag yrkar därmed bifall till reservation 10. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor Antalet vårdplatser per invånare har mer än halverats . Det är lägst inom EU. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en nationell strategi för att titta på tillräckligt många vårdplatser utifrån demografiska behov, krisberedskap och långsiktiga kompetensbehov. Det krävs mer personal vid nästa kris. Utan luft i systemen har personalen fått slita ont, och det behövs en stor insats för att öka bemanningen inom offentlig vård. Jag vill tacka all sjukvårdspersonal och omsorgspersonal. Vi kan applådera tills händerna blöder, men vad ni behöver är resurser för att få en bra arbetsmiljö och löner som avspeglar ert ansvar för liv och död, vilket man verkligen har kunnat se under den här pandemin. Vi ser hur beroende vi är av läkemedelsindustrin och deras leverans av vacciner. Att det finns vaccin över huvud taget måste jag säga är fantastiskt, men beroendet av läkemedelsbolagen och vaccinproducenterna kan inte fortsätta på det här sättet. Vänstern vill utreda förutsättningarna för offentligt ägd tillverkningsindustri av vaccin. Covid-19 och klass hänger ihop, som alltid när det gäller klass och hälsa. Det var ju taxichaufförerna som körde hem smittad medelklass från efter sportlovet. Vi behöver mer klassfokusering, göra testning och vård mer tillgängligt och erbjuda flexibla tider för testning. Ingen ska vara beroende av digitala lösningar för att testa sig. Vi måste minska risken för infektioner på arbetsplatserna. Är du sjuk ska du stanna hemma med sjukkassa. Karensdagar sprider alltid smitta, kan man säga. Vi måste se till att de som har stora problem efter covid-19 får den vård de behöver. Det är oerhört viktigt att vi bygger upp de systemen så snabbt som möjligt. Vi måste också förbereda oss på att den psykiska hälsan blir sämre efter covid-19. Det handlar om ständig rädsla , arbetslöshet, unga som har satt livet på vänt och äldre som inte har fått träffa sina anhöriga. Vi har allt att vinna på att öka resurserna mot psykisk ohälsa. måste vi arbeta för att göra vaccinationen tillgänglig för alla och och med massvaccinering på stora ställen. Det är fantastiskt med vaccin. Vi ska också följa riktlinjerna. En del regioner har tyvärr inte gjort det. I har av dem som har vaccinerats varit under . Jag yrkar som sagt var bifall till reservation 10. 6 (L): De motioner som vi har att behandla är skrivna när vi hade mycket mindre erfarenhet av den här pandemin än vad vi har . Jag vill därför ta upp vad jag tycker att vi ska göra framöver med den kunskap som vi har fått. Först vill jag lyfta fram de motioner som Liberalerna har väckt här, framför allt den om läkemedelsberedskapen som har visat sig brista väldigt, något som flera har påpekat. Jag har faktiskt själv varit ansvarig centralt för läkemedelsberedskap, och det här är inte svårt att lösa om man har ett centralt lager, rutiner för hur man ska omsätta lagret och en lista på vilka läkemedel som ska finnas där, för det är alls icke alla som vi har godkända i som ska finnas där. Det ska också finnas rutiner för när man får låna ur lagret. Jag yrkar bifall till reservation 17 under punkt 4 och övergår sedan till pandemin, där ju har kommit med väldigt viktiga påtalanden som vi ska lära av och ta med oss i kommande pandemier – för de kommer att komma. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor När det gäller besöksförbudet kom det i en situation då vi var lite grann gripna av panik. Men besöksförbudet ska ordnas på ett annat sätt. Man ska kunna få besök av sin närmast anhöriga, som vid besök också kan avlasta personalen på boendena med det sällskap och livskvalitet som kan förmedlas. har det tagit mycket tid för personalen att försöka tillgodose de mest basala kontaktbehoven. Det bistra är ju att besöksförbudet, som alltså är olagligt, fortsätter. Ett av de värsta exemplen jag fått gäller ett boende där alla är vaccinerade, både boende och personal, men där besöksförbudet fortsätter. Anhöriga får inte komma och besöka boendet. Då undrar jag ju hur man har tänkt. Det måste alltså vara tydligt inför kommande pandemier hur man ska ordna dessa besök. Detsamma gäller dem som vill flytta; hade vi bekymmer med dem som ville isolera sig i sina fritidshus och hade behov av hemtjänst. Där måste man också klara ut hur det kan ordnas på ett bra sätt. När det gäller läkemedelsindustrin har vi i krävt att läkemedel ska prövas på den patientgrupp som ska använda dem. Först upptäckte vi att kvinnor inte var med i kliniska prövningar, och det var för att man inte ville riskera att pröva ett läkemedel på någon som var gravid. är det en jämn fördelning när man prövar. Men kravet att pröva på årsrika har också funnits, och därför är det mig en gåta att inte lade upp sin prövning så att tillräckligt med årsrika människor var med. sitter vi därför med problem när det gäller användningen av vaccinet från . När det gäller regionernas vaccinstrategier är de mycket olika. Jag vet regioner där man nu har gått in i fas 2 och börjat vaccinera 70-plussare, men för oss i är mitt stalltips april. Detta försämrar naturligtvis människors tillit till beslutsfattare och till dem som lägger upp det hela – i synnerhet när man får läsa att de som går på vårdgymnasium går före multisjuka 90-plussare. Det är liksom lite svårsmält. Vi måste alltså få fram en tydlig vaccinationsstrategi med prioriteringar som människor förstår och som man inte avviker ifrån lite hit och dit. Vi måste lära. Det blir mycket viktigt när lite längre fram kommer med nästa betänkande – vad kan vi lära, och vad kan vi göra bättre? Under den förra debatten kände jag att jag hade varit nästan lite sur och grinig, så jag avslutade med vad jag trodde var en solskenshistoria om en kär, frisk och aktiv granne som firade sin 80-årsdag med covid-19 på . Jag berättade att han piggnade till och bad om en öl, och då log ni allihop. Den här generationen har förespeglats prioritering när det gäller vaccinationer och känner sig inte prioriterad. Det är inte roligt. Man börjar tala om att detta med att stupa på målsnöret är en realitet, och en diskussion vi för handlar om att vi döstädar. Det här är inte bra. Vi lever i , ett välfärdssamhälle som borde kunna kommunicera, förklara och organisera vården så att man känner sig trygg med att man finns med och inte behöver riskera att dö på målsnöret. 7 (S): Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor Vi befinner oss i en global kris, en coronapandemi, som har lett till omfattande konsekvenser för hela samhället – många sjuka, en kraftig belastning på sjukvården, en svår vårdskuld, höga dödstal, högre arbetslöshet och försämrad ekonomi. Många människor har förlorat nära och kära. Många lider av isolering och ensamhet. Viruset slår brutalt hårt mot vårt samhälle. Vissa drabbas lindrigt medan andra blir svårt sjuka, och några som drabbas får kroniska symtom. Kunskapen om viruset ökar , men fortfarande finns det mycket att forska om. Vi vet att hög ålder är en riskfaktor, och därför är strategin att skydda våra äldre. Konsekvenserna har dock blivit att många har drabbats av psykisk ohälsa till följd av isolering och ensamhet. Men psykisk ohälsa drabbar inte enbart äldre; elever och studenter har det tufft med bland annat distansutbildning, och även de som jobbar hemifrån tycker att det är jobbigt att få ihop rutinerna och känner sig ensamma. Det oroar mig vilka följder pandemin kommer att få för vår psykiska hälsa. Ödmjukt konstaterar jag att varken eller övriga världen var tillräckligt förberedd på pandemin, trots kunskapen om att pandemier återkommer i olika tidsrum. Därför är det särskilt viktigt att vi vänder och vrider på varje sten. Olika åsikter och idéer berikar sakfrågan och gör att vi hanterar krisen på ett effektivare sätt, nu och framöver. Men måste vi ha flera bollar i luften och vara medvetna om att saker kunde ha gjorts annorlunda med nuvarande kunskap. Jag tycker ändå att regeringen, tillsammans med myndigheterna, har agerat kraftfullt utifrån kunskapsläget. utlyste WHO en global pandemi. Kunskapen var då begränsad, men är kunskapsläget betydligt bättre gällande hur viruset smittar och vilka komplikationer man kan få av sjukdomen. Nya rön tillämpas redan i sjukvården, vilket förkortar vårdtiden och minskar dödligheten. Vaccinering har redan inletts och sker i olika faser beroende på vilken riskgrupp du tillhör. Vi börjar med att skydda våra äldre och personal inom vård och omsorg. pandemistrategi bygger på att vi ska skydda våra äldre och våra riskgrupper. Vi vill också ha en så låg smittspridning som möjligt och därmed ge vår hälso- och sjukvård bra möjligheter att hantera situationen. Det bygger också mycket på den enskildes ansvar att, genom kunskapsspridning, veta hur man ska bete sig. Strategin måste vara långsiktig och hållbar. Besluten som tas grundar sig på vetenskap och beprövad erfarenhet, och de tas i nära samarbete med våra myndigheter och experter. Det är ett klokt angreppssätt. Även om vi inte var tillräckligt förberedda fanns frågan med på vår dagordning. Regeringen fattade beslut om att tillsätta en utredning om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga vid kris. Riksdag, regering, myndigheter med flera har vidtagit flera åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. Flera propositioner har lagts fram som inneburit stora ekonomiska kompensationer till regioner, kommuner, företag och kultur- och föreningsliv. Förenklingar och förbättringar har gjorts i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen – beslut som har fattats med bred enighet i . Smittbekämpningen ska inte hindras av bristande ekonomiska resurser. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor tillsattes av regeringen, och den har i uppdrag att granska regeringens, myndigheters, regioners och kommuners åtgärder för att begränsa spridning av sjukdomen. Kommissionen ska också göra en internationell jämförelse av åtgärder och deras effekt. Kommissionen har ett stort arbete framför sig som berör många delar. Den kommer att utvärdera och analysera det mesta som har med pandemin att göra. Ett första delbetänkande har lämnats om äldreomsorgen under pandemin. Det konstaterades där att svensk äldreomsorg var oförberedd och att de åtgärder som sattes in var sena och i vissa delar otillräckliga. Att redan nu i processen börja peka ut syndabockar är fel. Låt oss invänta hela underlaget för att kunna dra rätt slutsatser! Men självklart fanns det brister, vilket inte minst de höga dödstal vi ser på våra äldreboenden och inom vittnar om. Regeringen har också tillsatt en utredning om att föreslå en äldreomsorgslag. Målsättningen är bland annat att säkerställa tillgången till hälso- och sjukvårdsinsatser inom äldreomsorgen. Eftersom tidigare lagrum inte gav möjlighet till de beslut som var nödvändiga antog en tillfällig covid-19-lag. Lagen ger möjligheter att motverka trängsel och på annat sätt förhindra smittspridning. Lagen har redan börjat tillämpas genom begränsningarna av hur många som får vistas i en lokal. Flera nya förordningar planeras beroende på hur smittläget ser ut framöver. Vi är nog alla överens om att vår beredskap och förmåga inom hälso- och sjukvården i fredstid behöver stärkas och att vår försörjning av läkemedel och annan sjukvårdsmateriel måste förbättras. Vi måste se över samordning och samarbete mellan olika aktörer och stärka försörjningskedjorna av exempelvis läkemedel. Här behövs ett större statligt ansvar. Det kommer förhoppningsvis alla de olika utredningarna att peka på. Regeringen var tidig med att ta fram en vaccinationsstrategi. Kort därefter utsågs en nationell vaccinationssamordnare. har tagit fram en nationell operativ plan. Vaccinationerna ska i första hand ges till de personer som har störst risk att bli allvarligt sjuka eller avlida i covid-19. Tidigt togs ett gemensamt beslut i EU om att teckna avtal och göra upphandlingar av vacciner. Flera avtal har tecknats, även för framtida bruk. Vår målsättning är att befolkningen i ska ha erbjudits vaccin . Avslutningsvis vill jag särskilt lyfta fram all personal inom vården och omsorgen, som gör en otrolig insats i en svår tid. Varmt tack till er alla! Jag yrkar bifall till förslaget. 8 (M) replik: Tack, , för inlägget i denna jätteviktiga debatt! Låt mig inledningsvis säga att jag verkligen delar den beskrivning som ledamoten inledde med av hur hårt pandemin har slagit mot hela vårt samhälle men särskilt mot vissa grupper och att den har slagit på olika sätt. Vad jag blev bekymrad av att höra var det som jag kritiserade i mitt anförande, nämligen att man i regeringspartierna har rätt mycket av en tillbakalutad inställning. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor Jag delar uppfattningen att inte var tillräckligt förberett inför pandemin, som ledamoten sa i sitt anförande. Problemet är att regeringen inte lärde av den första vågen av pandemin och inte var mer förberedd och bättre inför den andra vågen. Och det jag är bekymrad över , fru talman, är att regeringen begår samma misstag igen. inför en förestående tredje våg är man inte tillräckligt proaktiv, utan man är alltjämt reaktiv och långsam. Jag vill därför fråga ledamoten : Varför inte lära av de misstag som har begåtts? Varför inte ta fram den handlingsplan som vi moderater efterlyser för att möta en tredje våg med bland annat en tydligare nationell krisledning, med tydligare krav på munskydd, med mer av regler i stället för rekommendationer, med tydliga ersättningar till drabbade företag och inte minst med en bättre fungerande smittspårning och testning? Vi var sena med att komma igång med den storskaliga testningen. Det gav oss ett väldigt dåligt utgångsläge i pandemin. måste vi vara på tårna och förhindra smittspridningen av de nya mutationerna, använda snabbtester, sekvensera och vara mycket mer snabbfotade. Är ledamoten och regeringen beredda att lära av sina misstag och vara proaktiva inför den tredje vågen? 9 (S) replik: Tack så mycket, , för dina frågor och dina synpunkter! Det är alltid lätt att vara efterklok och se vad vi gjort och vad vi ska göra framöver. Som jag sa i mitt anförande, , bygger vår strategi oerhört mycket på samverkan med professionen och våra myndigheter. Vi tar alltså hjälp av beprövad erfarenhet och kunskap, fru talman, och det innebär att vi tillsammans med myndigheter tar del av deras kloka råd och kunskap. Självklart lär vi av misstagen, fru talman. Självklart ska vi försöka göra saker annorlunda med dagens kunskap. Jag tycker ändå att regeringen har agerat i tidsspektrumet utifrån den kunskap och erfarenhet man har. Vad gäller exempelvis munskydd är det ju fortfarande debatterat vilken nytta de gör. Tittar vi på jämförbara länder i där man både har tillämpat lockdown, alltså helt har stängt samhällen, och infört munskydd ser vi att man ändå fortfarande har hög smittspridning. Låt oss se vad som händer framöver, fru talman, och låt oss då försöka hantera det här utifrån det vi kan och vet. 10 (M) replik: ”Låt oss se vad som händer”, var ledamoten svar. Det gör mig inte mer trygg, direkt, utan tvärtom mer bekymrad. Just den här laissez-faire-inställningen är väldigt bekymmersam. Vi har alltså en allvarlig pandemi. har fler än 12 600 svenskar dött med covid-19, och vi står inför en tredje våg. Poängen med mitt anförande och mina repliker här var inte att peka ut syndabockar, utan poängen var att vi måste göra mer för att göra oss redo att möta en tredje våg. Vi får inte vara så passiva och reaktiva som vi faktiskt har varit under både den första och den andra vågen. Covid-19-pandemin och därmed samman-hängande frågor