prot · H80990 · 2021-03-09 00:00:00 — Vid tillfällen då det inträffar svartis och besvärligt väder uppmanar en del att hålla sig undan från vägarna. För säkerhets skull kanske jag ska tala om att detta är , det vill säga då stödde den moderatledda regeringen. Jag vet inte om då var ute och argumenterade för att det var så förfärligt att man inte ens kunde vara ute på vägarna. Jag måste dock ärligt säga att jag tycker att argumentationsnivån är lite väl låg. Jag tror att alla vet att varnar. Erfarna åkare låter sina fordon stå när det är svartis på vägarna. Det finns det ingen bekämpning som rår på, utan vid sådana tillfällen får man faktiskt avstå från att åka. Sedan åker väghållningsfordonen ut och gör vad de kan med salt, saltlake och andra metoder för att bearbeta vägarna, så att de ska vara framkomliga. Men det inträffar – det handlar alltså inte om i sträck – att man måste undvika att ge sig ut på vägarna. Ändå måste en del fordon ut på vägarna. Det handlar om ambulanser, polisbilar och andra utryckningsfordon. De får göra det. Jag beundrar de förare som tar den risken. De måste ha den skicklighet som krävs för att kunna köra när det är väldigt halt ute. De måste kunna göra detta för att kunna rädda liv eller utföra viktiga samhällsuppdrag. Detta är skälet till att vi aldrig låter detta vara en budgetfråga i snöbekämpning, utan vi ser till att de alltid ska ha resurser att anropa fler åkare, som genomför vinterväghållningen. Där finns det ingen budgetbegränsning – det är viktigt att komma ihåg detta. återkommer ofta till frågan om det var bättre eller sämre . , då säger att det var mycket bättre, var det 1 307 döda i trafiken. var det 221. Vi har säkrare trafik . Vi har säkrare vägar och säkrare fordon. Vi arbetar systematiskt med nollvisionen. Det är en dramatisk minskning av antalet döda och skadade i trafiken. Detta får aldrig innebära att vi är nöjda. Nollvisionen innebär att vi ständigt ska förbättra och öka trafiksäkerheten, ha smartare, modernare och kanske bättre vinterväghållningsmöjligheter och så vidare. Fordonsindustrin arbetar på sitt sätt att stärka och förbättra fordonen. Vi jobbar med hastighetsregulatorer, mitträcken och annat som gör att vi räddar liv, för det gör vi med dessa insatser. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att politiskt ansvarstagande är en viktig del här. Det var ett av skälen till att jag, den socialdemokratiskt ledda regeringen och den socialdemokratiskt ledda regering som var före valet drev igenom vinterdäckskraven. Det fanns inga sådana krav tidigare. Under den moderatledda regeringen, som hyllade, ställde man inte krav på vinterdäck för tunga fordon. Det kunde vara konkurrenshämmande, och det blir för stora kostnader. Jag tror att det är viktigt att vi ställer krav, så att förarna får rimligt skydd, på samma sätt som vi nu ställer tydliga krav på åkarna när det gäller kör- och vilotidsregler och uppföljning av detta. Det handlar om chaufförernas arbetsvillkor och om deras trygghet på vägarna. Missförstå mig inte: Jag tycker att mer saker behöver göras. Jag vill ha mer resurser till säkra vägar och infrastruktur och också till ökad polisbevakning för att vi ska få bättre kvalitet och bättre kontroller av yrkestrafiken. Där har regeringen processer på gång. Jag noterar dock att när styrde det här landet – och vill ju stödja en moderatledd regering – prioriterades som vanligt skattesänkningar före infrastruktur. 32 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Det finns ju en fördel med att vara gammal. Man har hunnit med en hel del genom livet och har sett utvecklingen. Att det var så många som avled i trafiken kan man tillskriva att bilarna saknade ABS-bromsar, bilbälten, airbags och allt vad det nu kan vara som finns i moderna bilar. Med modern säkerhetsutrustning i bilarna är det givet att dödstalen också sjunker. Själv gjorde jag över 300 utredningar av dödsolyckor när jag jobbade hos trafikpolisen, så jag vet vad jag talar om när det gäller säkerhet i fordon. Men det är ganska typiskt för statsrådet att försöka smita undan sakfrågan. I det här fallet är det vinterväghållningen här och som är ett bekymmer. är det över 2 000 förare som följer den här debatten, och de vill gärna ha ett svar på hur det ska bli . Svartisen, som har blivit det nya normala, dyker upp då och då. Men man ska ju inte skapa halka! Emellanåt brukar jag raljera lite grann och säga att det inte finns någon som kan skapa halka så till den milda grad som just . Man sprider ut saltlake och smälter ned ytan. Så fryser det på igen, och då har man skapat en värre halka än det var innan. Ingen skugga ska falla över dem som gör jobbet där ute, utan det är systemet som är problemet. Statsrådet säger att det är ett modernt sätt att sköta halkbekämpningen på. Men låt mig läsa några rader som en av utförarna skriver i gruppen: Detta system spelar rysk roulett med trafikanternas säkerhet och liv. Halkbekämpning ska utföras när så är behövligt och ersättas därefter. I slutändan borde ansvaret ligga på våra styrande politiker att se till att så också sker. Spekulation i trafiksäkerhet borde inte tillåtas. Yrkesförarna, som ska se till att vår industri fungerar, att vi har mat att ställa på bordet och att sjukvården fungerar, gör bokstavligt talat sitt jobb med livet som insats. De kan begära att staten sköter sin del i arbetet och halkbekämpar på riktigt i stället för att sprida ut en saltlake som gör det hela etter värre. Den där meteorologiska stationen som hänger i en stolpe är rätt värdelös i kampen. hade vi vägmästare som var ute och inspekterade sitt område och såg till att det blev halkbekämpning. Man litade också till personer som hade lokalkännedom och visste att just i den där kröken eller just vid det där partiet fryser det hårdare än på andra sträckor. Men om en förare som känner till just dessa förhållanden ökar saltgivaren lite kommer bums och anmärker på att man har lagt på en hårdare ”giva” än vad som har blivit bestämt uppifrån. Man tar bort yrkeskunskapen från de förare som är ute och halkbekämpar. I stället ska en dator och en kamera i en stolpe bestämma hur halkbekämpningen ska gå till. Då har man skapat ett system som bygger halka på vägen i stället för att ta bort den. Här måste det ske en ändring. Eftersom statsrådet säger att det inte finns några budgettekniska hinder utgår jag från att det kommer att vara bättre väghållning . 33 (M): I SVT nyheter är rubriken ”Krav på vinterdäck för tunga fordon”. I nyhetsartikeln berättar man: ”Kravet gäller även för utländska fordon, vars brist på vinterdäck varit det största problemet, enligt riksdagsledamoten (M) från , som jobbat länge för att få till lagen.” Så utvecklar man detta. Men jag förstår att ministern och regeringsföreträdare aldrig tar del av medier norr om . Vi ser ett haveri här i kammaren med en uppgiven infrastrukturminister. Jag citerar ur statsrådets interpellationssvar: ”Är väder-förhållandena dåliga, om snön vräker ned …, ska man kanske inte ge sig ut utan ställa fordonet.” Så säger bara den som har sin livsnerv söder om . Så säger inte den som någonsin har satt sin fot i , , , , eller . Där är det fullkomligt normalt att det är vinter, att det är halt och att det snöar. Det är nämligen mer onormalt att det inte snöar. Jag fick kort från svärmor i som visade snön på deras stuga i , och det är massor av snö där. Hade ministern sett nyheterna från hade han sett att snön vräker ned. Det måste vara en del av samhällskontraktet att bilister och företagare, som betalar miljarder i skatt, kan förvänta sig farbara vägar. Det är det interpellationen handlar om. Ministern pratar dock om allt annat än om det interpellationen gäller, nämligen hur vi ska få framkomlighet på vägar. Jag skulle därför vilja veta av ministern: ministern nöjd med tingens ordning, eller ska bilisterna ställa bilen? 34 (M): Jag förstår det som att ministern är nöjd med hur vinterväghållningen fungerar, och ministern lägger ansvaret på chaufförerna att ställa sina fordon i stället för att släppa till resurser för att göra vägarna körbara. En sådan resurs skulle kunna vara att man tittar på prognosen och saltar på riktigt med torrsalt så att det fungerar även om ett lätt regn skulle falla. I på har vi inte alls samma snömängder som norr om , som kollegan pratade om. Men nog borde vi ha resurser att inte ha blankis och svartis på Europavägen E6. Jag ser en parallell i att hastigheten sänks i stället för att investera i att stärka vägarna, så som vi pratade om i förra debatten. Min tolkning är att infrastrukturministern är nöjd och att en massa pengar har använts för att göra vägarna smalare och mindre framkomliga för tunga fordon. Vinterväghållningen fungerar inte. Vi ska antingen sänka farten eller ställa fordonen. Med regeringens politik kommer vägnätet att fortsätta förfalla, och det är framför allt på landsbygden som det blir allt sämre. 35 Infrastrukturminister (S): , ett lite lustigt datum i sammanhanget, är det krav på att samtliga hjul på tunga fordon ska ha vinterdäck. Det var en lagstiftning som den socialdemokratiskt ledda regeringen drev igenom. Före det fanns inte detta krav. Huruvida det ska vara saltlake, torrsalt eller grus vid olika tillfällen överlåter jag med varm hand till dem som forskar, utvecklar och bedriver vinterväghållning att avgöra i dialog med så att den mest adekvata och bästa metoden används. Gps-uppföljningen har varit en viktig del för att säkerställa att det faktiskt utförs vinterväghållning och säkerställa att skattebetalarnas pengar faktiskt används på bästa sätt. Till den som följer debatten är det viktigt att säga att det här inte finns några budgetbegränsningar. Vintern ser lite olika ut år , men vi budgeterar för att det ska finnas resurser när det kommer mycket snö. Detta tas igen andra år när vädret är bättre. Därför blir det ingen budgetbegränsning. Däremot sker det en stadig utveckling i att förbättra vinterväghållningen. Det är ju inte som utför vinterväghållningen, utan man upphandlar denna tjänst av åkare som sedan utför den. Det är givetvis viktigt att det görs på rätt sätt, och jag har haft ett par rundabordssamtal och kallat ihop Svevia och andra inom den branschen för att diskutera vad vi mer kan göra för att säkra både långsiktigheten och kvaliteten i vinterväghållningen. Trafiksäkerheten är en av regeringens viktigaste prioriteringar. En och annan debattör tycker att det är konstigt att jag är nöjd. Men allvarligt talat, att 1 307 personer dog i trafiken och 221 är ändå en positiv utveckling. När vi kunde samla delegater från hela världen i och en konferens om trafiksäkerhet på vägarna fick pris i flera omgångar för sitt trafiksäkerhetsarbete. Vi är världsledande på detta. Men mycket kan göras bättre, inte minst för att vägarna på landsbygden ska hålla bättre kvalitet och att yrkeschaufförerna ska känna trygghet. Men det är ett gemensamt ansvar. Det handlar till exempel om att inte åka ut den morgon det är svartis och att vänta tills snöröjningen varit på plats. Jag förstår att det är press i transportbranschen med just-in-time och snabba tider, och när lagren numera går på gummihjul vill man ha transporterna på plats. låg de ju på lager. Men hur transporteffektivt än är, och det är det, är det viktigt att sätta transportsäkerheten främst. Jag blir glad när jag träffar åkare som säger: Vi kör inte ut vid vissa stunder. Men vi är också glada ju snabbare snöröjningen kommer och ju effektivare vinterväghållningen är. Vad jag ville visa med bilden är att denna diskussion inte är ny, men vi lyckas faktiskt bli bättre och bättre på att få en trafiksäkerhet som innebär färre skadade och döda i trafiken. Jag tar gärna del av alla goda förslag som finns om huruvida det ska vara grus, saltlake eller salt och vilken blandning det ska vara, om hur man mäter halka och om vilka insatser som ska göras. har som ansvar att i dialog med åkare göra de allra bästa insatserna. Det är också regeringens mål. 36 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Om det har varit en utveckling när det gäller halkbekämpning kan vi nog stå här och tvista om i timmatal, tror jag. Jag och de 2 000 förare som följer denna debatt har en annan uppfattning. Det har blivit sämre . Precis som tog upp säger trafikpolisen samma sak. Jag har pratat med en trafikpolis, och det är urusel vinterväghållning på vägarna. Vägarna är i grunden så dåliga att plogen och skären inte kommer åt. Räddningsresurser blir stående för att trafiken är stillastående, vilket riskerar människors liv. Vi har haft en god utveckling vad gäller dödsolyckor på vägarna, och det ska vi vara mycket tacksamma för. Men det dör fortfarande människor i den svenska trafiken, och varje liv som går till spillo är ett förlorat liv. Låt mig läsa vad en familjemedlem i gruppen skrev: ”Att behöva berätta för mina barn att deras inte finns, att han varit med om en lastbilsolycka var något av det svåraste jag någonsin gjort.” Hon berättar om sonen: ”Han ställer sig framför fotot med tänt ljus framför och gråter ut hur mycket han saknar sin , att han inte vill att skulle dö och vara död. Det gör fruktansvärt ont i mammahjärtat att behöva se detta.” Detta är vardag – en fullständigt onödig olycka som med stor säkerhet aldrig hade behövt hända om man inte hade förlitat sig så mycket på den där meteorologiska stationen som hänger i en stolpe utan i stället nyttjat den kunskap som finns bland dem som har att sköta vägunderhållet. Men i stället sitter trafikledningen och säger att man inte får åka ut. Och åker man ut sprider man ut ett blask som bara gör saken etter värre. Jag hoppas att det blir bättre . 37 Infrastrukturminister (S): Det är alldeles rätt att varje person som skadas eller dör i trafiken är en person för mycket. Det är därför jag är så stolt över att vi har gått från 1 307 till 221. Regeringen arbetar oförtrutet med trafiksäkerhet, och en av mina första insatser som minister var mobiltelefonförbudet. var det tillåtet att prata i mobilen som man körde; det var ju inte klokt. Men är det förbjudet, och det blir dryga böter om man pratar i mobilen. Vi drev igenom vinterdäckskrav på tunga fordons alla hjul för att säkra trafiksäkerheten. Vi lägger extraresurser om åtskilliga miljarder på att medfinansiera och samfinansiera mitträcken för att undvika kollisioner. Det innebär att det ibland blir på en 90-väg i stället för . Allt detta gör vi i syfte att minska antalet skadade och döda i trafiken. Låt oss arbeta för det gemensamt. Låt oss också slippa raljerande över hastighetspopulism, lite högre hastigheter ibland eller insatser och inse att det finns många människor inom , , , civilsamhället och riksdag som är djupt engagerade i att vi ska minska antalet döda och skadade i trafiken. Jag själv, som kommer från fordonsindustrin, är stolt över hur vi i , med och , och för den delen med tidigare , arbetar systematiskt med trafiksäkerhet, även när det gäller fordonskonstruktionen. Det är ett arv vi har att förvalta. Detta tar jag med mig vare sig vi pratar vägunderhåll eller vinterväghållning och när det gäller hur vi utformar och vilka resurser vi lägger på infrastrukturen. Detta är avgörande och för mig viktigare än skattesänkningar. Jag noterar att så inte är fallet för och . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:505 om sänkta banavgifter för järnvägen 38 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag kommer att verka för sänkta eller avskaffade banavgifter för järnvägen. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen. Det är en satsning i hela landet och den största järnvägssatsningen i modern tid. Planen omfattar nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Regeringen har även fortsatt att satsa på järnvägen. Genom budgetpropositionen har tillförts –2023 till ett utökat järnvägsunderhåll. Nivån på banavgifterna regleras i järnvägslagen, vilken i sin tur följer på området. Banavgifterna ska som huvudprincip fastställas till den kostnad som uppstår som en direkt följd av tågtrafiken. De svenska banavgifterna är bland de lägsta i , ser man när man jämför avgifterna för genomsnittliga tåg i medlemsstaterna. uppgick banavgifterna till . På grund av minskad trafik under covid-19-pandemin har intäkterna från banavgifterna minskat jämfört med . För att stärka järnvägens konkurrenskraft föreslog regeringen i budgetpropositionen en förlängd och vidareutvecklad miljökompensation för godstransporter på järnväg med –2025. ställde sig bakom regeringens förslag, och godkände stödet . Just nu pågår den största järnvägssatsningen i modern tid. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta med att utveckla och modernisera den svenska järnvägen. 39 (V): Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation. Vi är båda medvetna om att vi i har målsättningen att minska utsläppen från transportsektorn med senast till 2030. Det är ett ambitiöst och viktigt mål. Vi behöver ha ambitiösa mål för att vi ska kunna förhindra en eskalerande och farlig klimatkatastrof. Transportsektorn är ett område där utsläppen är väldigt stora; ungefär en tredjedel av våra utsläpp finns i denna sektor. Att transportera mer personer och gods på järnväg är ett mycket klimatsmart sätt att transportera. Jag är dock orolig över situationen för järnvägsbranschen, i synnerhet med tanke på med pandemin, då vi kan se att persontrafiken på järnväg har minskat med . Regeringen har varit snabb med att rädda vissa sektorer under pandemin. Vi kan till exempel se att flyget i flera omgångar har fått mångmiljardstöd från regeringen. har betalats ut till flyget i olika satsningar – till SAS, , regionala flygplatser, Swedavia och så vidare. Vissa satsningar är helt motiverade, medan andra kanske är mindre motiverade. ser vi att satsningarna på järnväg är mycket mindre. En underhållssatsning på 700 miljoner har betalats ut av regeringen med anledning av covidpandemin. Detta är välkommet, men varför ska flygsektorn få mer än tio gånger mer i coronastöd än järnvägssektorn? Det förbryllar mig. Det finns ett väldigt tydligt, enkelt och rimligt sätt som vi nu skulle kunna rädda järnvägsbranschen på i , nämligen att vi sänker eller helt och hållet efterskänker banavgifterna och att vi sedan sänker banavgifterna . Banavgift är helt enkelt vad tågoperatörerna betalar för varje kilometer som de kör på svensk räls. För fjolåret betalade man , precis som infrastrukturministern var inne på. Den siffran kan jämföras med den så kallade miljökompensationen för att främja godstransporter på järnväg, som ministern nämnde. Hur mycket är då det? Jo, det är . Järnvägsbranschen betalar alltså nästan fem gånger mer i banavgifter än vad man får tillbaka i form av miljökompensation. Då ska vi komma ihåg att miljökompensationen bara går till godssektorn, inte till persontrafiken. Jag noterar att gjorde en förlust på . Det är otroligt mycket pengar, och de har fått noll kronor i direkt stöd från regeringen med anledning av pandemin. Det är hög tid att gör som flera andra europeiska länder, nämligen sänker eller helt och hållet efterskänker banavgifterna för järnvägsbranschen. Flera länder har gjort detta i : , , och , för att nämna några. Jag vill fråga ministern, för jag tycker inte att jag har fått svar: Avser ministern att ta initiativ för att sänka järnvägsbranschens banavgifter, åtminstone så länge pandemin pågår? Detta svarade ministern inte på. 40 Infrastrukturminister (S): Låt mig först säga att jag och väldigt mycket delar samma uppfattning när det gäller järnvägstrafiken, och det uppskattar jag verkligen. Vi behöver fortsätta att utveckla svensk järnväg. Det är gott att konstatera att vi av underinvesteringar nu ändå gör stora satsningar. Det är den största järnvägssatsningen någonsin, med massiva investeringar i nya järnvägssträckor men också järnvägsunderhåll. Det är klart att det behövs insatser för att järnvägstrafiken ska flyta på bra. Miljökompensationen är ett exempel, men det har även skett direkta ägartillskott till . Det har också gjorts stora insatser med åtskilliga miljarder till kollektivtrafiken, varav en stor del sker på järnväg. Jag tycker att det är lite irrelevant att göra en jämförelse med flyget. Man ska komma ihåg att allt flyg låg nere. När det gäller järnvägstrafiken har godstrafiken fungerat förhållandevis väl under pandemin. Detta har varit viktigt, också för att fortsätta det systematiska arbetet med att lyfta över en hel del av godset från väg till järnväg. Det är ett av skälen till att vi nu i infrastrukturplaneringen tittar på redundansen, det vill säga att vi, utöver och Fehmarn Bält, som kommer, måste säkerställa att vi också har bra järnvägsförbindelser från ut till kontinenten, och varför inte –eller andra viktiga insatser. När det gäller banavgifter är det en väldig skillnad. redovisar hur andra länder har sänkt sina banavgifter. Vi har inom EU öppnat upp för möjligheten att göra detta som en krisåtgärd, men då är det länder som har banavgifter som kanske är tio gånger högre än i . Jag vill minnas att vi har de tredje lägsta banavgifterna i , med reservation för att det är ungefär. Jag tror att det är viktigt att konstatera att det kan finnas andra, mer precisa insatser som i så fall behöver göras för att stärka den svenska järnvägen, först och främst ordentliga järnvägsunderhållsinvesteringar. Där skjuter vi till resurser, för att fortsätta att utveckla och investera i ny järnväg och för att titta på miljökompensationen, som är viktig för , och andra som har det tufft. Trots att de har lyckats med verksamheten under pandemin är det klart att vi vill kunna lägga över ännu mer godstrafik på järnväg framöver. Däremot är sänkta banavgifter ett relativt trubbigt instrument, och det är dyrt. Jag tror dessutom att vi måste komma ihåg att det regleras ganska hårt internationellt på europeisk nivå. Utgångspunkten från regeringens sida är därför att vi fortsatt säkerställer att vi ska ha bra förutsättningar för den svenska järnvägstrafiken. Vi gör ytterligare insatser i budgetpropositionen, och vi har tidigare gjort det i nationell plan. Inför den infrastrukturproposition som vi nu bereder och kommande nationell planering kan jag tänka mig att det kommer att vara ytterligare viktiga satsningar, inte minst på järnvägen. Det är nämligen, som konstaterar, helt avgörande om vi ska nå klimatmålen att vi fortsätter att utveckla svensk järnväg. Det är viktigt i en kontext där en del tror att vi kan nå klimatmålen bara genom styrmedel, genom reduktionsplikten eller elektrifiering och transporteffektivitet. Det är viktiga insatser. Men om vi ska nå netto noll kommer vi att behöva öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet. Där är det så att det är vi skattebetalare, inte järnvägsföretagen, som står för alla de investeringar som görs i det svenska järnvägssystemet – för järnvägsunderhållet och för investeringar i ny järnväg. Det är, som sagt, den största investeringen . Det är alltså åtskilliga miljarder som vi nu lägger på att stärka järnvägen. 41 (V): säger att det är den största järnvägsinvesteringen . Därmed är han ett eko av sin moderata föregångare, infrastrukturminister . Hon sa precis samma sak. Det är inte så konstigt, fru talman. Vi har en ekonomi som växer, vi har en befolkning som växer och behoven växer. Det är inte så konstigt att det då också blir mer pengar till järnvägen. Jag välkomnar förstås det. Men det är faktiskt långt ifrån tillräckligt. Jag tror att mycket väl känner till det. Det är bara att prata med branschen och lyssna på vad de säger om det stora eftersatta järnvägsunderhållet. Det talas om underhållsskulden. Man kan också prata om Norrbotniabanan, Nya Ostkustbanan upp till , industrispår och byggande av höghastighetsbanor. Alla undrar vad som försiggår. Varför är det dessa förseningar? Varför är det denna underfinansiering, ? Å ena sidan säger jag inte att banavgifter regleras väldigt hårt av EU.