prot · H809100 · 2021-03-25 00:00:00 — Det här är väldigt centralt: att vi, med det allvarliga läge vi har på svensk arbetsmarknad, verkligen startar om ekonomin. Regeringen har gjort kraftfulla satsningar i årets budget som handlar om att stärka välfärden, att stärka konkurrenskraften och också att skapa fler gröna jobb. Det är såklart helt avgörande. Det handlar om ungefär 75 000 nya jobb. Jag kommer själv från de norra delarna av , herr talman, där det nu görs enorma investeringar som också kommer att öka antalet lediga jobb. Vi behöver fortsätta. 81 (M): Vi går just nu igenom en tredje våg av coronapandemin. Regeringen har lovat att alla ska erbjudas vaccin , men det går ju alldeles för trögt. Mitt eget hemlän plågas särskilt hårt av smittspridningen. Vi har fått uppleva den högsta dödligheten i covid-19 sett till antalet invånare jämfört med övriga . Det finns en oerhörd trötthet bland gävleborgarna i allmänhet och länets vårdpersonal i synnerhet. Mitt i detta är situationen eskalerande igen. Exempelvis förbereds nu och för ökat tryck när behöver avlastas. Det behövs hoppfullhet, men vaccinleveranserna krånglar och dröjer. Det duger inte. Min fråga till utbildningsminister , allmänpolitiskt svarande i denna frågestund, är därför vilka nya åtgärder regeringen avser att vidta som kan snabba på vaccineringen. 82 Utbildningsminister (S): Tack för en väldigt viktig fråga! Vi är många nu som sätter vårt hopp och värmen men också till vaccinet, som ska se till vi kan komma tillbaka till kanske inte en riktigt vanlig vardag men en mycket mer normal vardag. De förseningar som har skett på leveranssidan är väldigt beklagliga, men de har sin grund i just att de är förseningar. De är förseningar som har drabbat alla länder i EU. Inom EU arbetar vi nu väldigt hårt med att se till att leveranserna kan komma igång, men också med att se till att den internationella handel som är en förutsättning för att vaccintillverkningen ska kunna fungera jorden runt kan fungera så bra som möjligt. De insatser vi gör på det internationella området för att säkra tillgången till vaccin kanske är det viktigaste vi kan göra just , herr talman, för att säkra att vi får in vaccinet till . När vi väl får vaccinet till är det våra regioner som ska se till att sprutorna kommer i armarna på folk så fort som möjligt. 83 (M): Vi är överens om problembilden, och vi är överens om allvaret i situationen. Men min fråga gällde just nya åtgärder, om det är någon ytterligare som regeringen kan tänkas vidta. Det har gått . Människor är otroligt trötta på situationen. Vaccinen når inte fram. Andra länder har faktiskt vaccinerat en större del av sin befolkning än vad har. Det kan inte gå snabbt nog. SKR varnar nu för att vi inte kommer att nå målet om att ha erbjudit alla vaccin fram . Min fråga kvarstår: Går det att göra mer, och vad tänker regeringen i så fall göra? 84 Utbildningsminister (S): Jag vidhåller att det viktigaste regeringen kan göra är att stärka arbetet tillsammans med övriga EU-länder för att säkerställa att vaccinet kan komma ut i de handelskedjor som vi har avtalat om och som det finns försäljningsavtal och liknande kring. Regeringen vilar inte på hanen. Medan vi står här deltar statsminister i ett stort som bland annat handlar om tillgången till vaccin. Ingenting lämnas ogjort som kan göras för att säkra tillgången och säkra att sprutorna kommer till våra gamla och sedan, i takt med det, till hela befolkningen. Regeringens invandringspolitik och långtidsarbetslösheten 85 (SD): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Mest oroande är de långtidsarbetslösa, som kommit allt längre från arbetsmarknaden – över 180 000 personer. Detta är siffror som var alarmerande långt innan pandemin och ljusår från arbetsmarknadsministerns och regeringens mål om lägsta arbetslöshet. Den största anledningen till dessa siffror är de politiska beslut som ledde till en extremt hög invandring av grupper som saknar kompetens för att vara anställbara på den svenska arbetsmarknaden. Trots högkonjunktur, hög sysselsättningsgrad, 100-procentigt subventionerade anställningar och integrationsinsatser till miljardkostnader fick man inte folk i arbete, som vi hade en extremt låg arbetslöshet bland inrikes födda vid . Min fråga till arbetsmarknadsministern lyder: Är arbetsmarknadsministern beredd att erkänna att det till stor del är regeringens misslyckade invandringspolitik som lett till de höga arbetslöshetssiffror som vi kan se nu och som vi kunde se innan pandemin slog till? 86 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för din viktiga fråga om långtidsarbetslösheten! Jag vill börja med att konstatera att under hela tid som statsminister har sysselsättningen ökat, med undantag för den dipp som vi har sett nu under coronapandemin. Vi har också kunnat se att etableringen har gått allt snabbare. Det är dock ingen tvekan om att vi nu har ett väldigt allvarligt läge på svensk arbetsmarknad. Vi ser också att de långtidsarbetslösa ökar. En viktig anledning till att många är långtidsarbetslösa är att de inte har den kompetens som krävs för de jobb som finns lediga på arbetsmarknaden. Det handlar alltså om att vi behöver stärka utbildningen för dem som står längst från arbetsmarknaden. Gymnasieutbildning är entrébiljetten till svensk arbetsmarknad . Det är en väldigt viktig åtgärd: att fortsätta bygga ut på det sätt som vi har påbörjat. Vi ska också vara glada att vi har gjort det och står väl rustade , för det gör att fler arbetslösa kan utbilda sig. 87 (SD): Regeringen använder ofta höga sysselsättningsgrad för att släta över debatten om de höga arbetslöshetssiffrorna. Sysselsättningsgraden kan mätas på många olika vis, men det räcker att jobba för att vara en del av statistiken. Anser inte ministern att ett land med så hög sysselsättningsgrad som ska ha en lägre arbetslöshet när det gäller de reguljära jobben? 88 Arbetsmarknadsminister (S): Självklart är jag inte nöjd med att vi har en så hög arbetslöshet som vi har i . Det är därför vi också agerar med otroligt kraftfulla insatser – i årets budget över 100 miljarder extra, när det gäller arbetsmarknadspolitiken 9 miljarder. Det är därför vi vidtar den typen av åtgärder att vi ser till att fler som är arbetslösa nu får möjlighet att studera och utbilda sig med bibehållen ersättning. Det är därför vi ställer krav på Arbetsförmedlingen att öka övergångarna till utbildning. Mycket mer måste fortsatt göras. Kärnvapen och militära samarbete med 89 (V): Min fråga går till försvarsministern. meddelade den konservativa brittiska regeringen att man tänker öka antalet kärnvapenspetsar. Det sker genom att man höjer det så kallade taket från dagens 180 stridsspetsar till 260 stridsspetsar som högsta nivå. Detta gör trots att man har skrivit under icke-spridningsavtalet , som föreskriver att alla länder, även de fem kärnvapenländerna, ska nedrusta. agerande kan leda till att det blir en rustningsspiral och motverka ambitioner vid höstens uppföljningskonferens för avtalet NPT. I skrivelsen om internationella försvarssamarbeten redogör regeringen för militära samarbete med . har ett bilateralt avtal . Brittiska soldater deltar i svenska övningar, och ingår i den brittiska snabbinsatsstyrkan JEF. Jag undrar om militära relationer med kommer att ändras nu när den konservativa brittiska regeringen kapprustar och ökar antalet stridsspetsar för kärnvapen. 90 Försvarsminister (S): Regeringen har varit väldigt tydlig i sitt budskap när det gäller synen på kärnvapen och även det senaste agerandet från sida. Däremot är de försvarssamarbeten som vi har med oerhört viktiga för och för stabiliteten i vår del av . Jag ser det som väldigt viktigt att öva tillsammans med , delta i Joint Expeditionary Force tillsammans med och ha som en del i den transatlantiska länken. Vi bedriver just nu också förhandlingar med om vilka gemensamma slutsatser vi ska dra om konsekvenserna av brexitomröstningen och hur vi ska samordna våra insatser framöver. är en viktig partner och kommer att vara det även fortsättningsvis. Att vara partner med någon innebär inte att man behöver dela samtliga uppfattningar eller samtliga ageranden. Men att mista i vår del av skulle vara skadligt för den samlade säkerheten. 91 (V): Jag tycker att det är tråkigt att försvarsministern närmar sig kärnvapenstater som , och på det här sättet och utan att se att man legitimerar dem. skulle kunna bedriva en linje där man förbjöd kärnvapenanvändning i och transport av kärnvapen i . Man skulle kunna förespråka kärnvapenfria zoner i vårt närområde, som i , och man skulle kunna lämna JEF-insatsen tillsammans med . Jag undrar därför om försvarsministern inte ser ett problem i att han legitimerar kärnvapenstaterna genom att närma sig dem. 92 Försvarsminister (S): Vi legitimerar inte kärnvapen. Vi arbetar aktivt mot kärnvapen, och icke-spridningsavtalet är oerhört väsentligt i det arbetet. Det är väldigt viktigt att vara inom ett avtal där kärnvapenmakterna finns med, och det är där vi har plattformen. Att säga upp de här samarbetena skulle vara förödande för stabiliteten och säkerheten i . Sedan tycker jag inte att man ska glömma bort de kärnvapen som finns på den ryska sidan och som också bör hanteras i de här sammanhangen. 93 (S): Jag har en fråga till försvarsminister . I en mer orolig värld är det viktigt med goda relationer till länder som delar våra gemensamma demokratiska grunder. Regeringen har arbetat målinriktat och aktivt för att stärka internationella samarbeten och teckna bilaterala avtal. Våra samarbeten med exempelvis , och även är djupare . Bland våra samarbeten har det finska kommit längst. pågår förhandlingar för att inrätta värdlandsstödsavtal med . Behovet av ett sådant avtal följer med det fina, djupa svensk-finska försvarssamarbetet. Hur går förhandlingarna, och hur långt har regeringen kommit i processen med att upprätta ett värdlandsstödsavtal med ? 94 Försvarsminister (S): Det är en viktig fråga som belyses här. Vår förhoppning är att vi , –maj, ska kunna vara klara med den här processen och förhandlingarna med . Vi hoppas då att man också ska kunna fatta ett beslut om undertecknande av det här avtalet. Sedan kräver det här också en riksdagsprocess för att det ska kunna träda i kraft. Vi hoppas komma i ett läge där ikraftträdandet skulle kunna ske . 95 (S): Jag tackar försvarsminister för svaret! Det är glädjande att arbetet är igång och har kommit så här pass långt. Vilka ser försvarsministern är de största fördelarna när det här avtalet väl är på plats? 96 Försvarsminister (S): Vi har ett värdlandsstödsavtal med Nato. Det här handlar i grund och botten om att reglera förhållandena för främmande trupp på svenskt territorium och vad som gäller när det gäller skatteregler och vad som gäller när det gäller olika typer av aktiviteter som kommer i anslutning till detta. Det är det grundläggande baspaketet för att vi ska kunna ta emot andra länders trupp på svensk mark, som det här handlar om, och då är det i det här fallet som det specifikt handlar om. Regeringens arbete mot rasism 97 (MP): Jag tänkte ställa min fråga till statsrådet . Vi vet alla att rasismen ökar i hela världen, inte minst i . Vi ser utvecklingen. Det finns ett uppmärksammat fall i där en 32-årig man avled av en hjärnblödning, men ambulanspersonalen kallade det för en kulturell svimning och menade att mannen låtsades vara medvetslös. har vi en politisk diskurs i där makthavare och olika typer av debattörer beskriver människor som en börda och en kulturell belastning. Människor klumpas ihop och beskylls för samhällsproblemen. Min fråga är: Vad avser du, , att göra för att motverka och motarbeta den här typen av utveckling som vi har ? 98 Statsrådet (MP): Tack, , för den här jätteviktiga frågan! Jag ska börja med att säga att det är oerhört oroväckande att vi i svallvågorna av pandemin ser hur rasismen ökar och att den ökar kraftigt. Inte minst ökar den på nätet där vi till exempel ser hur antisemitiska troper och mem sprids i allt större utsträckning och i grupper där de inte har förekommit. Vi ser hur afrofobin sprids, vi ser hur islamofobin sprids och vi ser nu bara hur rasismen mot människor med asiatiskt ursprung har fått dödliga konsekvenser i . Regeringen har en handlingsplan mot rasism som vi också kommer att fortsätta arbeta med, men vi har också gett ett uppdrag till att kartlägga detta för att vi ska få mer insikt och kunskap om hur de här olika formerna av rasism ter sig så att vi ska kunna arbeta effektivare och kraftfullare mot alla uttryck för rasism i , för vi måste stoppa detta otyg. 99 (MP): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag har ingen följdfråga, men jag vill säga att jag tycker att det är enormt viktigt att vi har en handlingsplan på plats som brottas med de här frågorna. 100 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan och hoppas att vi får återkomma till den fler gånger. Om vi vill att alla ska kunna leva och verka fritt och självständigt i måste vi få bukt med den brutala rasism som ökar. Den utvecklingen behöver vi bryta. 101 (M): Herr talman och statsrådet ! Jag tänkte ställa en fråga om strandskyddet. Det är en strandskyddsutredning på gång som är ute på remiss just . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att försöka göra lättnader på strandskyddet även i eller bara i övriga landet? är det nästan omöjligt att få bygga strandnära i . Har du en brygga som på grund av landhöjningen gör att det är svårt att lägga din båt där och du därför behöver förlänga bryggan får du nej. Överklagar du ligger ärendet hos . Det här är bara ett exempel. Förstår statsrådet problemet, och avser statsrådet att göra någonting åt det här för att underlätta för folk att få bygga på sin egen mark? 102 Statsrådet (MP): Strandskyddet har uppkommit som en viktig mekanism för att försvara den allemansrätt som jag tror att vi alla är besjälade av och den tillgång till vår gemensamma natur och våra naturvärden i som den innebär. har vi en utredning som har gjort ett stort arbete, och den är ute på remiss och kommer sedan att beredas. Jag kan naturligtvis inte föregå det arbetet, utan vi kommer att få återkomma till det när det är färdigberett och klart att presenteras för . 103 (M): Det är intressant att höra statsrådets uppfattning att allemansrätten går före äganderätten. De borde vägas mot varandra. Det jag tar upp handlar om befintliga fastigheter som redan är bebyggda. Där är inte allemansrätten tillgänglig. Det finns en hemfridszon dessutom. Jag tycker att det är anmärkningsvärt om regeringen inte avser att göra lättnader på strandskyddet. 104 Statsrådet (MP): Jag är övertygad om att talmannen noterade att jag över huvud taget inte kommenterade utan bara vad som ligger bakom den. Det här kommer inte alls att föregå utredningen eller den behandling som sker av den. Ett återinförande av fastighetsskatten 105 (SD): Det mullras inom Socialdemokraterna om att återinföra en fastighetsskatt i . ser vi stigande elpriser, höjda kommunala taxor för vatten och avlopp och sophämtning och ett återinfört amorteringskrav, som pausats under pandemin. Vi ser också en ränteoro. har prognostiserat en 50-procentig höjning av räntan . I av kris och pandemi, då man oroar sig över arbetslöshet, boprisfall och mycket annat, blir min fråga till , som besvarar allmänpolitiska frågor vid dagens frågestund: Diskuterar regeringen ett återinförande av fastighetsskatten? 106 Utbildningsminister (S): Som alla har noterat har pandemin blottat revor i vårt land. Som alla också har noterat är skatter en fråga som inom januariavtalet kommer att hanteras i en gemensam utredning. Som svar på ledamotens direkta fråga kan jag säga att det inte föreligger några förslag om återinförd fastighetsskatt. Det finns ingen beredning av sådana förslag i . Jag tror att det var den frågan ledamoten ställde. Svaret blir därmed: Nej. 107 (SD): Tyvärr kan jag inte känna mig trygg med det svaret från . Socialdemokraterna pratade tidigare om att inte införa marknadshyror. Det såg vi sedan införas, efter att man hade fört samtal med och Liberalerna. Kan vi verkligen lita på regeringen i den här frågan? 108 Utbildningsminister (S): Jag kan inte tala för och Liberalerna. Men jag har inte hört starka krav från de två partierna om en återinförd fastighetsskatt. Vi får väl se vilka krav som ställs i kommande diskussioner och förhandlingar. Det som är viktigt i en budget är förstås att plus och minus ska gå ihop. Utgifter och skatter ska fungera väl ihop. Regeringen kommer i alla lägen och så länge vi sitter i regeringsställning att förespråka en budget som går ihop, där plus och minus möts, där utgifter och intäkter kan fungera på ett sådant sätt att vi får ihop helheten och inte bara delar. 109 (M): Min fråga går till försvarsministern och gäller K 3 i . Efter SVT Västs granskningar och avslöjanden om jägarutbildningen i har Försvarsmakten gjort två egna utredningar. De är nu klara. I stora drag bekräftas det granskningen visade: att olämpliga beteenden har förekommit och att fel har begåtts – i . säger i ett uttalande: ”Det är inte gångbart att staten tvingar in individer i en komplex och farlig verksamhet, för att sedan tumma på säkerheten och blunda för kränkande behandling.” Vad gör regeringen för att försvaret ska vara en bra arbetsgivare där unga tjejer och killar vill göra värnplikt och sedan också ta anställning? 110 Försvarsminister (S): Det finns en värdegrund för Försvarsmakten som man arbetar med och som man omsätter i vardagen. Vi följer upp det arbetet genom vårt uppföljningsarbete gentemot Försvarsmakten. Vi brukar också regelbundet efterhöra läget när det gäller Försvarsmaktens insatser i den typen av frågor. Jag har också personligen följt upp situationen i genom samtal med både regementsledning och värnpliktiga i . Den starka nackdelen med den här typen av händelser, som Försvarsmakten naturligtvis tar tag i, är att det målas upp en bild av att det inom hela Försvarsmakten ständigt begås olika typer av negativa saker. Jag vill säga att andan i svensk försvarsmakt är god. Respekten för värdegrunden är stark. Man ska alltid reagera hårt när den här typen av problem uppkommer. Så jobbar man också. 111 (M): Oavsett om det här gäller enstaka händelser eller en organisationskultur är det allvarligt. Det kommer kanske alltid att finnas individer med bristande karaktärsdrag. Men det är när den interna kontrollen inte klarar av att tillrättavisa de individerna som vi har stora problem och inte längre ett enskilt problem. Om det här inte tas på allvar genom hela ledet, från regering och riksdag hela vägen ned till varje enskild rekryt, fungerar inte processen. Då fungerar inte styrningen. Då spelar det ingen roll i slutänden. Då är det bara fina ord. Avser försvarsministern att ta tag i problemet och göra något? Eller ska försvarsministern bara följa ärendet? 112 Försvarsminister (S): Det har tagits tag i det här problemet. Och det tas tag i de här sakerna. Det tas på allvar. Jag reagerar lite grann på att man målar upp en bild av en försvarsmakt som inte tar den typen av värdegrundsfrågor på allvar och ser djupet av dem. Jag menar att svensk försvarsmakt gör det . Det är ingen tillfällighet. Men när den typen av negativa händelser inträffar ska man reagera hårt. Regeringens stöd för en demokratisk utveckling i 113 (C): Jag tycker att den här kammaren inte kan avsluta dagen och frågestunden utan att ha lyft upp det som händer inte särskilt långt borta, i . Vi har alla följt det belarusiska folkets stora engagemang för frihet och demokrati, för att deras val ska vara rättvist och fritt. Kraven reses också , som är frihetsdag i . För oss är det viktigt att sträcka ut handen till våra systrar och bröder i och stötta det arbete som de utför, att kräva att politiska fångar ska släppas fria och att vi får en granne till EU där man kan uppleva frihet och demokrati. Jag undrar därför: Vad gör regeringen? 114 Utbildningsminister (S): Varmt tack, , för att den här frågan reses! Den är mycket viktig. Tack vare det svenska ordförandeskapet i har regeringen och hela goda möjligheter såväl till att ha insyn och att föra diskussion och samtal som att tala klartext med dem som beslutar i . Det är viktigt att hålla fram inte bara de krav som som nation, EU som sammanslutning och även ställer när det gäller utvecklingen i . Det är också viktigt att hålla fram det viktiga samarbete som sker mellan olika civilsamhällesorganisationer. Vi har i en god och fin tradition av att bygga samarbete med andra länder också via vänortsavtal, olika former av kultur- och idrottsutbyte och liknande. Till vår glädje kan vi se att också de samarbetena har fungerat som ett sätt att stödja de goda krafterna i vårt grannland . 115 (C): Jag uppfattar att det finns ett starkt engagemang även hos regeringen för att stötta kraven på fria och rättvisa val i . är det också fråga om att åstadkomma förutsättningar för medling. Jag vet att det i våra grannländer finns stora ambitioner när det gäller att försöka bygga gemensam kraft där. Jag hoppas att regeringen, både som OSSE-ordförande och annat, är beredd att bidra till den utvecklingen. 116 Utbildningsminister (S): Jag kan försäkra att det är viktigt att upprätthålla goda förbindelser och stötta det som kan leda till en positiv utveckling i vårt grannland . lyfter upp frågan om fria och rättvisa val. Men vi har också frågan om hur mänskliga rättigheter hanteras. Det är frågor som måste stå på dagordningen. Där ska ha en tydlig och stark röst. Tack än en gång för frågan! Sjukpenning och målet om jämställdhet 117 (SD): har en sjukförsäkring som är i fall. Vi ser hur människor utförsäkras som aldrig förr och hänvisas till jobb som inte finns. Vi har sett i regleringsbreven att ska arbeta för låga sjukpenningtal och för att skillnaden i sjukpenningtal mellan män och kvinnor ska minska. Med andra ord ska sjukpenningtalen för män och kvinnor vara jämställda. Det finns absolut många viktiga delar i jämställdhetsarbetet. Men i vilket syfte kan man ställa dessa krav till om att män och kvinnor ska beviljas sjukpenning i lika stor, eller i detta fall liten, utsträckning? För att nå ett sådant mål behöver dessutom kassan ge fler kvinnor än män avslag på ansökan. Anser minister att det är viktigt att jobbar med ett sådant mål, eller anser ministern, som jag, att det viktigaste är att män och kvinnor behandlas lika och att de har rätt till sjukpenning oavsett kön? 118 Statsrådet (MP): Jag anser att det viktigaste är att få ned sjuktalen, det vill säga att färre är sjuka och att rehabiliteringskedjorna fungerar. Vad vi däremot vet är att fler kvinnor än män sjukskrivs, det vill säga att sjukskrivningstalen är högre. Det finns en rad orsaker till det och säkert en rad orsaker vi ännu inte känner till, men en tydlig koppling är att efter andra barnet blir betydligt fler kvinnor än män sjukskrivna. En delförklaring som man ofta pekar på är till exempel det obetalda hemarbetet. Det sker nu en stor studie. Vi lade ut ett uppdrag till SCB i går för att undersöka hur sjukskrivningstalen har utvecklat sig . Att belysa frågorna i syfte att rehabiliteringskedjorna ska funka så att fler inte behöver sjukpenning måste vara en uttalad målsättning. Därmed uppnår vi en bättre jämställdhet även när det gäller sjukskrivningar och därmed utbetalningar. 119 (SD): Jag tackar för minister svar. Jag kan instämma i ministerns resonemang, men jag kan inte riktigt förstå varför man har en sådan skrivning med i regleringsbrevet. Om man vill att skillnaden i sjukpenningtal ska minska mellan män och kvinnor, det vill säga att sjukpenningtalen ska vara ungefär lika små eller lika stora, måste det i slutändan mynna ut i att kvinnor generellt sett oftare får avslag på sin sjukpenningsansökan än män. 120 Statsrådet (MP): Jag delar inte alls den uppfattningen, utan jag menar att de måste syfta till att rehabiliteringskedjorna ska fungera bättre så att fler kvinnor kommer tillbaka i arbete och inte behöver sjukpenning därför att de helt enkelt är friska.