prot · H809135 · 2021-06-07 00:00:00 — På det får jag inget svar alls, vilket kanske inte är så märkligt eftersom regeringar av olika färger inte så gärna tar till sig av andras förslag. Men just i frågan om långtidsarbetslöshet borde alla vi politiker samla oss för att nå allra bästa resultat. Till slut vill jag ställa en fråga till ministern om hur hon ser på arbetslösheten framöver och om regeringen kan tänka sig att öka stödet till arbetsintegrerade sociala företag. 89 (M): Inför nästa debatt kan jag ändå inte låta bli att gå in även i den här debatten. Jag reagerar nämligen på svaret. Så här säger ministern: ”Varje gång någon tar sig ur långtidsarbetslöshet minskar vi risken för socialt utanförskap och ökar skatteintäkterna till vår gemensamma välfärd.” Precis så är det. Men man kan också vända på det: Varje gång någon hamnar i långtidsarbetslöshet ökar vi risken för socialt utanförskap och minskar skatteintäkterna till vår gemensamma välfärd. Det är den andra sidan av myntet, och det är precis där vi har hamnat. Vi har hamnat så illa som interpellanten tog upp: Enligt var det 182 000 personer som var långtidsarbetslösa . Det är alltså enligt Arbetsförmedlingen själv en rekordhög långtidsarbetslöshet i . Precis som nämnde berättar ministern om allt som regeringen gör för att minska arbetslösheten. Jag ska inte lasta den nuvarande arbetsmarknadsministern för allting, för hon har inte varit med , men varför ska vi tro att regeringen har lösningen på de här problemen med tanke på att allting som regeringen har gjort uppenbarligen har gått åt fel håll? Det har ju lett till ökad arbetslöshet. När regeringen tillträdde 2014 låg på 11:e plats i EU. ligger vi på 24:e plats i EU när det gäller arbetslöshet. Trots löfte om att vi skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet är det nu bara tre länder i EU som har högre arbetslöshet än . har vi den högsta långtidsarbetslösheten i modern tid. Därför undrar jag: Varför ska vi lita på att Socialdemokraterna och regeringen har lösningen på detta när det har gått så totalt fel ? 90 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kommer att ha möjlighet att fortsätta att debattera just arbetslöshetsfrågan med i nästa interpellationsdebatt. Men jag kan konstatera att vi har den högsta sysselsättningsgraden i . Vi är många som jobbar, och vi har också många som söker arbete i . Vi har alltså ett högt arbetskraftsdeltagande, och då får man också en hög arbetslöshet. Det är också väldigt vanskligt i tider av pandemi och kris att göra jämförelser här och . Men självklart måste vi göra allt som står i vår makt för att bryta arbetslösheten och framför allt se till att långtidsarbetslösheten inte biter sig fast. Jag välkomnar viktiga interpellation här . Vi kan väl konstatera att vårt land har prövats väldigt hårt under coronakrisen. Arbetslösheten steg väldigt snabbt. ser vi nu att vi har ett nytt läge. När vi tittar på statistiken ser vi att det nu i över två månaders tid är fler som går från arbetslöshet till arbete än vad det är som kommer in som inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Vi har sett en återhämtning i svensk ekonomi och att arbetsmarknaden har visat en väldigt stor motståndskraft. Utvecklingen är alltså bättre än prognosen , och det är klart att den politik som vi har fört har bidragit till detta läge. Korttidsarbete som omfattar 600 000 svenskar och kraftfulla stödåtgärder till företag för att rädda jobb och företag har spelat mycket stor roll. som vi ser ljuspunkterna är det förstås viktigt att komma ihåg att det finns många branscher som fortfarande har det tufft, och det råder en stor utmaning med en växande långtidsarbetslöshet. Jag bejakar alltid, fru talman, goda idéer för hur man kan arbeta för att bryta långtidsarbetslösheten. Framför allt tror jag mycket på den lokala kraften, vikten av samverkan mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna och arbetsintegrerande sociala företag, som lyfter fram. Vidare är det viktigt att vi ser till att människor verkligen får rätt förutsättningar att stärka sin ställning för att komma närmare ett arbete. Jag har tittat på dem som finns inom jobb- och utvecklingsgarantin, långtidsarbetslösa, i vårt land. Vi kan konstatera att många av dem saknar gymnasieutbildning, det vill säga den grundläggande kunskapen och kompetensen för ett arbetsliv som ställer rätt höga krav på människors kunskaper. Det är därför det är så viktigt att vi satsar så stort som vi gör på just utbildning, det vill säga möjlighet att som man uppbär aktivitetsstöd läsa upp sin gymnasiekompetens och att studera på deltid – som gäller från för dem som befinner sig i jobb- och utvecklingsgarantin – med hjälp av förändringar i studiestartsstödet. Precis som säger är det viktigt att människor får stöd. Det räcker inte med bara pengar, utan det är också centralt att det finns en myndighet i form av Arbetsförmedlingen som levererar bra och att det finns ett stort och starkt engagemang på den lokala nivån. Det är något som jag tror mycket på. Därför är en del av det arbete som regeringen nu gör, som handlar om att skapa bättre strukturella förutsättningar genom att reformera Arbetsförmedlingen en viktig del. Det handlar både om att arbetsgivare ska få tag på rätt kompetens lättare och snabbare och att människor ska få rätt förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Det är mycket som görs. Etableringsjobben är också en reform som kommer att spela en stor roll för de långtidsarbetslösa. 91 (KD): Jag tror i min enfald att alla politiker vill lösa frågan – även regeringen. Låt oss titta på Arbetsförmedlingens anslagssparande, på vanlig svenska det Arbetsförmedlingen lämnar tillbaka efter budgetåret. Det är stora summor. lämnade Arbetsförmedlingen tillbaka nästan 3 ½ miljard som gällde arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag är inte säker på att det är hundraprocentigt bra att i det läget tillföra ännu mer pengar. Man kan säga att det rör sig om det året. Men om vi sedan tittar visar det sig att man har lämnat tillbaka pengar , åtminstone i närheten eller över 2 miljarder . Jag hade som gammal kommunpolitiker blivit oerhört upprörd om min barn‑ och utbildningsförvaltning hade lämnat tillbaka 100 miljoner och sagt att de var jätteduktiga och fick pengar över. De hade inte alls varit duktiga eftersom de inte hade fullgjort uppdraget. Jag tror att det är samma sak med Arbetsförmedlingen, och jag antar att ministern kan bli lika upprörd. För många av våra nyanlända utrikes födda är språket helt avgörande. Det hjälper inte längre med att erbjuda möjligheter, utan jag tror att man måste ställa krav: Du måste lära dig språket. Du måste lära dig svenska. Annars kommer du alltid att vara utanför. Att vara utanför göder dåligt självförtroende och dålig social status och ökar risken att hamna i alldeles fel situationer i livet. Vi kan tyvärr se att flera sociala företag går i konkurs. Jag inser att det till stor del beror på coronan. Vad som är tråkigt är att dessa företag inte har fått ett större specialriktat stöd. Dessa företag ger riktiga jobb till människor som annars skulle stå otroligt långt ifrån arbetsmarknaden. Där har regeringen misslyckats. Om de sociala företagen hade hållits lite mer under armarna så att de också hade kunnat övervintra hade det varit en betydligt bättre situation när coronan avtar. Mycket av det ministern sa i sitt anförande handlar inte i första hand om de långtidsarbetslösa utan om de arbetslösa. Jag delar uppfattningen att när handeln och restaurangerna kommer igång, när vi släpper på restriktionerna, blir det självklart en mängd nya jobb – och det är tacknämligt. Jag är inte dugg avundsjuk, så att säga. Det är jättebra. Men jag är rädd för att vi måste hitta nya sätt för de långtidsarbetslösa. Ge jobbstimulanser till den enskilde. Ge mer handledarstöd till företag som gör insatserna. Utöka stödet till sociala företag. Gör större och hårdare satsningar på språkutbildning. Dessa punkter bör regeringen ta till sig och fundera över. 92 (M): Arbetsmarknadsministern säger att det är vanskligt att bedöma arbetslöshet under en pandemi. Fast det här handlar inte om pandemin över huvud taget. Jag nämnde att låg på elfte plats i EU i fråga om arbetslöshet. hade halkat ned till plats 22. Trots av stark högkonjunktur var alltså det land i EU där arbetslösheten hade ökat allra mest i hela EU. Dessutom var sämst under pandemin 2020 när det gällde utvecklingen av arbetslösheten. Det var sämst av alla länder i hela EU. Då halkade ned till plats 23, och har vi halkat ned till plats 24. Utvecklingen går utför , men det stora fallet i jämfört med omvärlden skedde i en mycket stark högkonjunktur. Sanningen är den att regeringen har misslyckats i högkonjunktur, i lågkonjunktur och under pandemin. Man har misslyckats , , oavsett hur konjunkturen har sett ut. Varför ska vi då lita på regeringen ? Jag misstror inte arbetsmarknadsministerns vilja och önskan att få ned arbetslösheten, men jag misstror regeringens förmåga eftersom det inte finns något nytt. Man provar samma sak som man har gjort förut, som inte har lyckats, och så tror man att man ska lösa problemen genom att stoppa in mer pengar. Jag tror inte att det är vägen framåt. Jag vill höra något nytt från arbetsmarknadsministern, ett nytt sätt att tänka, nya idéer. Om inte arbetsmarknadsministern har något sådant i sin egen verktygslåda, läs motion och vad vi föreslår. Vi har en massa förslag, och vi visade 2006 att de fungerar. Vi har sedan byggt ut vår politik ytterligare. Lyssna och ta till er! Då kanske vi kan göra något bra tillsammans. 93 Arbetsmarknadsminister (S): När det gäller arbetslöshetssiffrorna vill jag dela med mig hur det såg ut när vi var mitt i pandemin. Det var intressant att se vad som hände i olika länder. Det visade sig att i vissa länder minskade arbetslösheten kraftigt. När vi borrade i detta visade det sig att det i vissa länder inte gick att anmäla sig som arbetssökande. Man lämnade helt enkelt arbetskraften, och man sökte inte efter arbete. I har vi ett system där människor står till arbetsmarknadens förfogande. Man anmäler sig till Arbetsförmedlingen. Det är också en förutsättning för att uppbära olika ersättningar. Det är alltså svårt att jämföra i en pandemi. Det var ju inte så att de här länderna fick minskande arbetslöshet eller tillväxt av jobb, utan det var helt enkelt så att man inte kunde anmäla sig. I såg vi att nio av tio som blev arbetslösa anmälde sig till Arbetsförmedlingen digitalt, vilket visade att det är väldigt positivt att man har satsat så mycket på it-systemen. Det är också så att fortsatt har en högre sysselsättningsgrad nu – till och med under – än när tillträdde som statsminister, så vi har ändå haft en positiv utveckling. Men vi är ju inte alls nöjda, och det är ett jätteallvarligt problem att vi har en växande långtidsarbetslöshet. Jag vill svara dig, , att jag delar din uppfattning: Vi ska inte ha tillbaka en spänn från Arbetsförmedlingen. Vi vill ju att de resurser som vi satsar på arbetsmarknadspolitiken ska användas. Om vi sedan får tillbaka resurser därför att vi hade bedömt att arbetslösheten skulle bli högre och att det skulle kosta mer i ersättning är det okej. Men det här gäller insatserna, för det är viktigt att människor får rätt insatser så att de verkligen får stöd. Det handlar om plikt och rätt för oss socialdemokrater. Sfi från dag ett är förstås också viktigt utifrån de frågor som ställer. Här vill jag lyfta fram en reform som jag verkligen ser fram emot att utvärdera och lära av och gärna diskutera här i kammaren. införde vi något som heter intensivår. Det är en satsning som riktar sig till människor som finns i jobbutvecklingsgarantin och kommer från etableringsprogrammet. Intensivåret är precis vad det heter. får man en räcka av olika insatser: sfi, alltså språkutbildning, praktik på arbetsplatser och olika utbildningsinsatser. Det är en kedja av insatser som stärker individens ställning. Utöver det inför vi nu en intensiv praktik som riktar sig till arbetsgivare. De får betalt för att erbjuda denna intensiva praktik, och individen får ett bevis och en viktig rad på sitt cv. Utöver det uppmuntrar vi till informellt lärlingskap. Till exempel folkhögskolor och fackliga organisationer kan bidra till mentorsprogram och hitta sätt att stödja individen vid sidan av de insatser som bland annat arbetsgivare, och kommunerna gör. Det ska bli väldigt intressant att utvärdera det här och se om vi kan lära oss av det för att bli mer effektiva i arbetsmarknadspolitiken. Något som också är nytt är som sagt etableringsjobben, som vi just nu jobbar för fullt med att få på plats som en helt ny form av subventionerad anställning för långtidsarbetslösa. 94 (KD): Tack, ministern, för att vi är överens om att man inte ska ha tillbaka pengar från AF! Det är bra. En sak som jag tror krånglar till det här att inte tillräckligt många får chansen att prova på ett jobb är att för en liten arbetsgivare är det hundra system. Ministern kan dem förhoppningsvis, men jag kan inte reda ut dem och lära mig alla förkortningar och allt vad det heter hit och dit. Jag förstår den lilla arbetsgivaren som säger: ”Nej, jag tyar inte. Jag låter bli det. Jag hade väl kunnat, men …” Och tar man sig igenom den djungeln får man kanske inte ens ett handledarstöd, utan det kostar en trots att det är sagt att det inte ska göra det. Där finns mer att göra, helt uppenbart. Sedan detta med hög sysselsättningsgrad. Det är ju lite av en lek med ord. Det som är väsentligt, det som till slut gäller, är hur många som har arbete och hur många som är arbetslösa. Sedan kan vi kalla det vad vi vill. Jag är glad över att vi har en hög sysselsättningsgrad. Jag är glad över att många vill söka arbete. Jag kan också konstatera att vi är betydligt fler i nu än när tillträdde. Det kan måhända ha viss bäring på sysselsättningsgraden beroende på om man räknar procent eller om man räknar antal. Vi ska inte försöka lura oss själva på något sätt. Vi har ett jätteproblem med långtidsarbetslöshet i det här landet, oavsett hög eller låg sysselsättningsgrad. Och jag menar att vi som sitter i riksdag, vi som stiftar lagar, och ni som sitter i regeringen måste göra det här tillsammans – inte för vår egen skull, fru talman, utan för dem som står utanför och har lång väg in. Det är det absolut viktigaste. 95 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, , för en mycket viktig interpellation! Vi behöver verkligen vidta alla åtgärder vi kan för att bryta långtidsarbetslösheten och se till att den inte biter sig fast. Det är som jag ser det den största utmaningen på svensk arbetsmarknad just nu med tanke på att vi nu ser ljuspunkter – fler går från arbetslöshet till jobb – men också att de som stod långt från arbetsmarknaden redan före pandemin har fått det tuffare. Det är därför vi behöver vidta fler åtgärder som ger effekt. Att vi har utökat möjligheterna att studera är som sagt viktigt. Vi vet att många av dem som är långtidsarbetslösa saknar gymnasieutbildning, så det är en viktig del. Där är intensivåret, som jag har nämnt, och även etableringsjobben viktiga reformer som regeringen nu går fram med. Vi jobbar även med reformeringen av Arbetsförmedlingen. nämnde de arbetsintegrerande sociala företagen. Här vill vi se till att ha en mångfald av aktörer, fru talman, som kan bidra till att människor verkligen får rätt stöd utifrån sina förutsättningar. Jag vill säga att just arbetsintegrerande sociala företag ofta har en unik förmåga att möta människor som står långt från arbetsmarknaden – det kan vara långtidsarbetslösa eller människor som har hamnat i arbetslöshet. Det här är viktiga frågor nu när vi reformerar myndigheten och ska se till att förbättra och effektivisera både matchningen och arbetsmarknadspolitiken generellt sett i . Jag tackar för en viktig interpellation. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2020/21:753 om arbetslösheten i 96 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vad jag ser för förklaringar till att nu sedan vi gick med i EU har högre arbetslöshet än genomsnittet i EU och vad jag avser att göra konkret för att minska arbetslösheten. Utbrottet av covid-19 har lett till en global ekonomisk kris och till att arbetslösheten har stigit snabbt , både i och i andra länder. har högst arbetskraftsdeltagande i EU. Arbetskraftsdeltagandet har, till skillnad från i många andra länder, bibehållits på en hög nivå under krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. I är vi många som söker jobb. Det är bra. Men det gör också att arbetslösheten blir hög. Vi är också många som arbetar i . Även sysselsättningsgraden är därför på en hög nivå i ett internationellt perspektiv. På lång sikt bidrar ett högt arbetskraftsdeltagande till ännu högre sysselsättning. Det stämmer att tappade placeringar i relation till övriga länder vid jämförelser av arbetslöshetens utveckling . Men minskade arbetslösheten i från till , enligt arbetskraftsundersökningar. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att minska konsekvenserna av pandemin för jobb och företag. Genom stöd vid korttidsarbete har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet, och företagen har kunnat behålla viktig arbetskraft. Svensk ekonomi återhämtade sig starkare än väntat och inledningen av 2021, vilket regeringens åtgärder har bidragit till. Ökningen av arbetslösheten dämpades , och arbetslöshetsprognosen har reviderats ned i varierande grad av såväl regeringen och som Arbetsförmedlingen jämfört med tidigare bedömningar. I enlighet med budgetpropositionen har tillförts för att återstarta ekonomin som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förstärks med för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa, i enlighet med parternas förslag. Reformeringen av Arbetsförmedlingen fortsätter för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Att vaccineringen fortskrider ger hopp om 2021, både när det gäller människors hälsa och den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är dock stor och beror till stor del på hur smittspridning och vaccinering utvecklas framöver i och i omvärlden. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen på arbetsmarknaden noga. 97 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Men tyvärr blir det bara ett pinsamt upprepande av regeringens nya, något vilseledande, mantra för att försöka förvilla i debatten. , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och – detta är 23 EU-länder som har en sak gemensamt. De har alla lägre arbetslöshet än . Hur kunde det bli så? Jag vill påminna igen om att inför valet lovade att skulle ha lägst arbetslöshet i EU . Efter att han vunnit valet sa han lite kaxigt: Utvärdera oss på jobben! Så låt oss göra det: låg , som jag sa förut, på 11:e plats bland EU:s länder när det gällde arbetslöshet. låg på 22:a plats trots att vi –2019 hade en stark högkonjunktur. I 25 av 27 EU-länder minskade arbetslösheten . I endast tre länder ökade den, och var det land där den ökade mest . Sedan kom pandemin, som ökade arbetslösheten i de flesta länder. Men även under pandemin har alltså varit bland de sämsta på att hålla nere arbetslösheten. var det bara fyra länder i EU som hade en sämre utveckling på arbetsmarknaden än , och halkade då ned till plats 23 av 27 länder. har vi fått de senaste siffrorna från . har halkat ned ytterligare en placering till plats 24. Bara , och hade högre arbetslöshet än . Det mest anmärkningsvärda är kanske ändå att sedan gick med i EU har vi alltid haft lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU. har vi högre arbetslöshet än genomsnittet. En svensk regerings uppgift måste vara att i högkonjunktur lyckas få fler i arbete än andra länder lyckas med och i lågkonjunktur och kris få en mindre ökning av arbetslösheten än andra. Så fungerade det , då alltid låg på övre halvan i EU när det gällde arbetslöshet. Och så fungerade det även under regeringarna före Alliansen, oavsett politisk färg. lyckades oftast bättre än andra, och det stärkte vår konkurrenskraft och våra statsfinanser. Men har något hänt. Den underpresterar i både högkonjunktur, lågkonjunktur och kris. Regeringens nya mantra är alltså att den höga arbetslösheten i jämfört med andra länder beror på att i andra länder har människor gett upp, slutat söka jobb och lämnat arbetsmarknaden. Då sjunker arbetslösheten. Bara i fortsätter människor att söka jobb, och därför bör vi egentligen närmast se den höga svenska arbetslösheten som något positivt. Det här kan vara det mest pinsamma försök att bortförklara hög arbetslöshet som någonsin har uttalats från en svensk regering. Först och främst har ju de flesta EU-länder någon form av arbetslöshetsförsäkring eller andra trygghetssystem, och i vart fall i norra och är reglerna ofta ganska lika de svenska. Man måste normalt sett vara aktivt arbetssökande för att få ersättning. Påståendet att människor skulle ha gett upp och slutat söka jobb i alla länder utom faller på sin egen orimlighet. Om man gjorde så skulle man i många fall mista sin ekonomiska försörjning. Jag har inte heller sett något statistiskt underlag eller några andra bevis eller rapporter över huvud taget för det som regeringen påstår. Min första fråga är: Vem var det som borrade i detta när det gäller EU som arbetsmarknadsministern tidigare nämnde? Min andra fråga är: Vilka rapporter och underlag åberopar arbetsmarknadsministern för påståendet att de arbetslösa i nästan alla länder i EU utom plötsligt har slutat söka jobb och att man därmed har fått ned arbetslösheten till lägre nivåer än i ? Finns det några siffror bakom dessa påståenden från regeringen, eller hittar man på? Slutligen: I vilka länder har man inte kunnat anmäla sig som arbetslös? Vilka länder var detta? 98 Arbetsmarknadsminister (S): Det är väl i och för sig inte så märkvärdigt att tänka sig att när många länder hade en lockdown och människor inte ens kunde ta sig ut från sina bostäder blev det väldigt svårt att anmäla sig som arbetssökande om det inte fanns digitala tjänster, som i . Jag vill dock passa på att verkligen seriöst titta på vad det är som har hänt. Det vi ser är att det under föregående mandatperiod fördes en ekonomisk politik som vände budgetunderskott till stora överskott. Det är också detta som har lagt grunden till att vi stod väl rustade när pandemin kom. Det är därför vi har kunnat vidta väldigt kraftfulla åtgärder för att rädda jobb och företag i och för att stärka löntagarnas ekonomiska trygghet, bland annat i form av en tillfälligt förbättrad arbetslöshetsförsäkring . Det här är såklart centralt för vårt land. Vi gick in i krisen med 350 000 fler sysselsatta jämfört med när regeringen tillträdde 2014, varav 250 000 var utrikes födda. har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och det är på ungefär samma nivå som före krisen. Arbetskraftsdeltagandet är som sagt ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. Jag tycker också att det är viktigt att vi kommer ihåg att tog emot väldigt många asylsökande i samband med flyktingkrisen. Bland annat var antalet asylsökande per capita i det högsta som någonsin har registrerats i ett OECD-land. Den här utvecklingen medförde självfallet utmaningar eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi kan se att under förra mandatperioden, under statsminister tid, halverades etableringstiden för nyanlända.