prot · H809103 · 2021-04-07 00:00:00 — Jag måste därför ställa frågan till : Skäms inte över att vara så generaliserande och så nonchalant mot alla de elever, lärare och föräldrar som är engagerade i fristående skolor? 167 (S) replik: Jag skäms inte över mitt anförande, . Däremot kan man bli lite röd om kinderna när man funderar över hur lyssnar. Om han hade lyssnat på mitt anförande hade han hört att påståendena inte handlar om de enskilda som verkar i systemet. De gör sitt bästa utifrån vad systemet medger, och det som systemet premierar, medger och leder till kommer vi att få som resultat. Jag är inte emot friskolor – hör och häpna, ! Jag är inte emot lärare på friskolor. Jag tycker inte att det ska falla någon skugga alls över den förälder som väljer en friskola till sitt barn. Jag är inte emot friskolor – hur ska jag behöva säga det? Jag är emot ett system som leder till segregerande effekter och som premierar fel drivkrafter. När det gäller differensen mellan kunskaper och betyg, , är grunden statistiska rapporter sammanställda av . Det är ju skillnaden mellan betygsresultat och hur det sedan går den på högskolan som är en av grunderna för det. En annan grund är just skillnaden mellan utfall i nationella prov och betyg, som hävdar inte belägger det jag säger, vilket det visst gör. Jag skäms alltså inte. Möjligen skäms jag över hur dålig är på att lyssna. 168 (SD) replik: Det här blir ännu mer absurt. Att säga att det är fusk med antagningen och att man har problem med sämre kunskaper och högre betyg, skulle inte det vara en attack mot lärarna på fristående skolor? Det står och säger är ju att de här lärarna inte kan tillämpa betygssystemet korrekt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att inte ser det själv. Sedan har vi det här med statistik från . Det finns en sida som heter Faktakoll. Det är bara att gå in där och titta. Där kan man se utfallet på betygen i årskurs 9 jämfört med nationella prov. Då ser man att det skiljer lite i ett av ämnena. minns jag inte vilket. Men i alla övriga ämnen, såsom svenska och engelska, ligger de kommunala skolorna över i betygsutfallet jämfört med det nationella provet. Det är större diskrepans i kommunala skolor än i fristående skolor. Detta är ytterligare ett exempel på hur Socialdemokraterna skapar myter och hur de ser ned på det arbete som bedrivs i fristående skolor. Jag tänker inte ta det här i kammaren. Jag tycker att det är fel. Det finns elever som väljer fristående skolor, och vi har ett valsystem. Det finns engagerade lärare som jobbar i fristående skolor. Det finns rektorer som leder dessa skolor. Det finns föräldrar som är djupt engagerade i sina barns skolgång, oavsett om skolan är eller fristående. måste Socialdemokraterna sluta med att vara ett enfrågeparti. Det vore klädsamt om här sa: Ja, jag skäms. 169 (S) replik: Uttalandet om fusk med antagning bygger på ett antal medierapporter från . De handlar om hur man gör urval till översökta skolor. En del säger nej till elever som beskrivs som elever med eller i svårigheter medan man i samma stund säger ja till elever som beskrivs som högpresterande. Detta återfinns i mediereportage. tog upp det här . senast, , vittnade en rektor om att friskolor ringer och tar referenser på elever som ska byta skola från hennes skola till fristående skolor. Jag står inte här och hittar på. Dessa rapporter finns. Sanningshalten och generaliserbarheten i dem kan jag dock inte säga något om. Men rapporterna finns, och jag har inte sagt något annat än det. Detta till trots är jag inte emot friskolor. Jag är inte emot personalen på friskolor, utan jag tycker att de gör ett bra jobb. Jag tycker att de ska fortsätta att göra ett bra jobb. Däremot tycker jag att system behöver förändras. står här och förnekar betygsinflationen. Den är en direkt konsekvens av marknadsskolan och av att vi styr också offentlig sektor som vore den en marknad. Om en skola sätter höga betyg blir den mer populär och kan då attrahera fler elever och tjäna mer pengar, om man är en vinstdrivande aktör. Det finns drivkrafter som leder till betygsinflation. skrattar när jag säger detta. Jag vet inte vad jag ska säga om att man förnekar detta. Januariavtalspartierna är överens om att vi ska hitta metoder för att jobba mot betygsinflationen. Vi ser nämligen att den är verklig. Det finns utredare som har utrett frågan, och de säger att den är verklig. får fortsätta att förneka det här bäst han vill. 170 (MP): Det finns många övergripande skolfrågor, och jag ska tala om den viktigaste av dem. Jag ska tala om varför vi politiker borde se till att varje skattekrona som betalas till skolan ska användas i skolan. De som driver skolor i syfte att maxa sin egen vinstutdelning borde inte få göra det med våra skattepengar. Detta är det mest grundläggande och övergripande systemfelet i svensk skola, och det är dags att vi avslutar detta världsunika skolexperiment. Det har slagit slint. Det är dags att göra om och göra rätt. Varför är vinstintresset i skolan det mest grundläggande problemet? Det är faktiskt inte bara på grund av det moraliskt tveksamma i att vi har politiker som accepterar att skolkoncerner mitt i en pandemi delar ut vinstbelopp i 100-miljonersklassen till sina ägare som av eleverna inte går ut med behörighet till gymnasiet. Det är inte för att många friskolor inte skulle vara bra. Det är heller inte för att vi i tycker att det är dåligt att föräldrar får önska skola. Det tycker vi tvärtom är bra. Men vinstintresset hos vissa skolägare ihop med det faktum att varje elev, in eller ut ur en skola, får stor ekonomisk betydelse för rektorns möjlighet att hålla budget har gjort skolan till en marknad. Det har gjort lärare till servicepersonal och föräldrarna till kunder. vittnar lärar- och rektorsorganisationer om mer hot från föräldrar. ”Höj mitt barns betyg annars tar vi vår skolpeng och går!” ökar betygsinflationen, det vill säga fler elever får högre betyg än vad de förtjänar. Det mest alarmerande problemet med marknadiseringen av skolan är att det driver på skolsegregationen, och skolsegregationen är en av vårt samhälles största utmaningar. Den innebär att vi delar upp elever baserat på deras bakgrund. Elever med högutbildade föräldrar på en skola, och elever med lågutbildade föräldrar på en annan skola. Varför görs det? Logiken är tyvärr enkel. Barn till högutbildade klarar skolan enklare. De kan klara skolan med fler klasskompisar i samma lektionssal och färre lärare per elev. De är helt enkelt billigare. Skolor tjänar pengar på att få, locka till sig och välja ut de elever som är enklast och billigast att undervisa. Skolsegregationen är inte bara ett hot mot tilliten och sammanhållningen i samhället. Den är också ett hot mot kvaliteten i alla barns utbildning. Vi vet från internationella jämförelser att inget av världens bästa skolsystem är ojämlikt. De som tillverkar pekar på just skolsegregationen som en av de största frågor som vi svenska politiker måste ta tag i för att vi åter ska få en jämlik skola och en skola i världsklass. I delar vi dock inte bara upp barn efter bakgrund. Vi ger också de barn som har tuffast förutsättningar de lägst utbildade lärarna. Vi ger dem mindre resurser än de behöver. För när vi fördelar skolpengen baserat på snitteleven, som det inte längre finns några skolor som är genomsnittliga, kommer de elever på skolor som har många elever med goda chanser redan från början att få mer resurser än de behöver och de elever som går på skolor där många klasskompisar kommer från hem med stora utmaningar inte att få det som krävs. Detta är en av orsakerna till att många barn i inte klarar skolan. Hur kommer sig detta? Varför satsar inte kommunerna bara mer pengar på de skolor där det inte går så bra? Faktum är att de flesta försöker göra det. Man försöker göra socioekonomiska fördelningar av skolpengen. Men i grunden är regeln att om man har en skola med stora problem får man inte ge den extra resurser om man inte ger extra resurser till alla skolor, även dem som inte har dessa problem. Det går alltså inte att gå in med stora resurser just till den skola där många barn riskerar att rekryteras in i kriminella gäng om man inte ger jättemycket resurser till friskolan mitt i stan. Det här gör att det blir superdyrt att satsa där det behövs som mest. Dessutom är det så att många kommuners så kallade socioekonomiska peng faktiskt inte ens räcker till de där extra resurserna – ofta därför att den är för liten från början, men ibland därför att den går till att betala för de tomma skolplatser som kommunen måste ha när elever till exempel flyttar eller för att ha beredskap för att ta emot elever från fristående skolor. Detta är ett problem. Marknadslogiken påverkar dock inte bara friskolor med vinstintresse, utan den påverkar alla skolor. betyder bilden av en skola ibland mer än innehållet. Varumärket blir allt viktigare, även för kommunala skolor och för idéburna friskolor som inte drivs av intresset att tjäna pengar utan lägger varje krona på barnens utbildning. Till och med kommunala skolor har i undersökningar blivit påkomna med att försöka slippa elever som har resurskrävande funktionsnedsättningar som diabetes eller adhd. Marknadslogiken påverkar alla, och i slutändan är vi alla förlorare i detta skolspel – ja, alla utom de som tjänar pengarna, förstås. Det allra kortaste strået drar de barn som hade sämst chanser från start. Landsbygdens byskolor och små skärgårdsskolor hamnar också i kläm i dagens elevpengssystem, för när samma peng ska betalas per elev blir det ibland omöjligt dyrt att hålla de små skolorna öppna. Även om byskolan är dyrare än skolan i centrum måste nämligen kommunen ge friskolan i centrum mer pengar om den ger byskolan mer pengar. Det är det här som inte riktigt lirar. Dagens marknadsskola driver mot stordrift och effektiviseringar, och vi i vet att stora skolor inte passar alla barn. Dagens marknadsskola kräver också ökade regleringar för vi ska se till att de aktiebolag som har som syfte att göra så stor vinst som möjligt åt sina ägare ger barnen den skolgång de har rätt till. Vi vet att drivkraften att tjäna pengar inte alltid går hand i hand med vad som är bäst för eleverna. Det är bara att titta på uttalandet från , vd för , när utredningen om skolbibliotek presenterades: Enligt de vinstdrivande friskolorna vore det bättre med lite böcker i korridorerna än riktiga bibliotek med utbildad personal. Det går såklart bara att tycka så om syftet är att spara pengar. De här dedikerade reglerna gör även att det blir mindre frihet för alla friskolor. De idéburna aktörerna, som är innovatörerna i välfärden, får också sämre möjligheter att göra pedagogiska vägval som kan leda skolan framåt. Ärligt talat: Friskolereformen blev inte som vi ville. Vi i ville ha valfrihet och pedagogisk mångfald. Vi ville ha en skola där man fostrar medborgare, inte kunder. Vi ville ha tillit framför betungande kontroll, och vi vill att varje unge ska få en ärlig chans att gå ut nian med både framtidstro och behörighet till gymnasiet. Vi vill ha en mångfald av skolor, och vi vill att föräldrar ska ha möjlighet att välja. Vi vill att kommuner ska ha råd både med skolorna i byn och skärgården och med skolorna i förorten – och att de ska kunna se till att alla barn får utvecklas fullt ut. ska idéburna friskolor kunna bidra med innovation i välfärden. Vi vill få bukt med skolsegregationen och ojämlikheten, och jag vet att det krävs mer för att nå dit. Men om vi får bort dem som vill maxa sin egen framför att se till att barnen får den bästa möjliga utbildningen ur skolekvationen och avskaffar marknadsstyrningen av skolan är vi en bra bit på vägen. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 171 (M) replik: Jag kan börja med att säga att jag håller med om att vi har ett problem med skolsegregation. Så långt är vi överens. Sedan finns det numera jag vet inte hur många rapporter som beskriver att det egentligen inte är skolsegregationen som är stora problem. Det är i stället boendesegregationen, och den spiller också över på att vi har en skolsegregation. Det vi verkligen måste göra någonting åt är alltså boendesegregationen. Ett sätt att minska riskerna för skolsegregation är att verkligen skapa det fria skolvalet – att se till att alla väljer och att alla får information, så att de inte bara väljer den skola som är närmast. När det gäller den betygsinflation som flera här pratar om skulle jag vilja säga att regering hade kunnat göra något åt den om man hade verkställt beslut , 2016 och 2017 om digitaliserade nationella prov med central och extern rättning. Då hade vi kommit åt betygsinflationen, men det är regering som inte har verkställt det redan har beslutat. Det som gör mig lite upprörd är att står här och påstår att det handlar om hundratals miljoner i vinst och annat när det gäller friskolor. Vi har fantastiska friskolor, och jag skulle vilja höra berätta för mig vilka friskolor det är som tar ut hundratals miljoner i vinstutdelningar och som skor sig på andra. Det där är nämligen en myt. Vad är egentligen vinsten hos våra friskolor, tror ? Är det , eller ? Vad tror att vinsten är bland våra friskolor i ? 172 (MP) replik: Jag tycker att det är väldigt glädjande att även erkänner att skolsegregationen är ett stort samhällsproblem. Precis som ser jag också att boendesegregationen utgör av orsaken till skolsegregationen. Som skolpolitiker vill jag ta ansvar för det här problemet och göra det jag kan för att förändra. av skolsegregationen beror på hur vi politiker har riggat antagningssystemet till skolorna. ligger inom vår makt – vi som jobbar med skolfrågor. Det är därför jag lyfter skolsegregationen. Jag vill utveckla vad vi vill göra för att motverka den del som har med skolvalssystem att göra. Jag tror också att vi behöver ett gemensamt system för skolval. Det ska vara enkelt för alla föräldrar. När det är dags för barnen att välja skola ska man kunna gå in i en enda portal, och där ska alla skolor finnas tillgängliga tillsammans med all information man behöver om dessa skolor. Alla ska också kunna välja ; ingen ska ha något försprång, och inga platser ska vara paxade på förhand. Det ska vara lika möjligheter – ett rättvist skolval för alla. Jag tror att det är bra att börja där. Jag tror dock inte att det räcker. Så länge det finns aktörer som tjänar pengar på skolsegregation kommer det att finnas olika sätt att påverka vilka elever som går i en viss skola – genom marknadsföring, lokalisering av skolan med mera. Vi kommer som sagt en bra bit med ett gemensamt skolval, men det räcker inte hela vägen. har alla politiker som jobbar med bostadsplanering och samhällsplanering ute i kommunerna ett ansvar att motverka ett segregerat samhälle på bostadsnivå. Det är otroligt viktigt. 173 (M) replik: valde att inte svara på min fråga. I stället kan hon fortsätta sprida dessa myter om att det är hundratals miljoner i vinst eller utdelning, eller vad nu menade – det var lite oklart. Jag kan tala om för att det inte finns några sådana vinster bland friskolorna. Ganska kom en rapport som visade att den totala marginalen för friskolorna är ungefär plus eller 2 ½ procent. Vi har två friskolekoncerner som har gjort utdelningar, men de koncernerna hade gått in med ett större ägartillskott redan tidigare. Egentligen har de alltså fortfarande inte tagit ut någon vinst. Fortsätt inte sprida myter om att det görs stora vinstuttag om hundratals miljoner! Det är nämligen inte sant. Sedan skulle jag vilja höra om är på väg att lämna januariöverenskommelsen – annars kan jag påminna om vad som står i överenskommelsen: ”Den enskildas valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. Regeringen kommer inte att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten 2019. Förslag kommer läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftform har likvärdiga villkor.” Tänker lämna januariöverenskommelsen? 174 (MP) replik: Jag får konstatera att om någon ställer väldigt många frågor i en replik tar det oftast lite att svara på dem – man hinner inte med alla frågor. Vi börjar med vinstutdelningsfrågan. Det var som delade ut över 100 miljoner i vinst under pandemin; det är fakta. Men som jag försökte att förtydliga i mitt anförande handlar det inte nödvändigtvis bara om det moraliska i att några kronor som kunde ha gått till att se till att fler barn klarar skolan i stället går till aktieägare i utlandet. Det är inte bara detta som är problemet, utan det är också vilka drivkrafter som den här marknadsstyrningen ger alla skolor. Det gäller inte bara friskolorna eller dem som tjänar pengar i systemet, utan även de kommunala skolorna och de idéburna skolorna påverkas av det marknadstänkande och den styrningsmodell som vi har skapat och som vi inte tycker fungerar. Nej, vi kommer inte att lämna januariavtalet, och det finns ingenting i mitt anförande som antyder något annat. Det är dock väldigt glädjande att har läst januariavtalet; det är ett mycket viktigt dokument. En annan fråga som jag inte hann besvara i den första repliken är frågan om digitalisering av nationella prov. Den tidsplanen har sinkats av en ny EU-dom som har kommit, Schrems II-domen. Detta är mycket beklagligt. Jag ser väldigt mycket fram emot digitaliserade nationella prov, inte bara för att det blir ett verktyg för att motverka betygsinflationen, som är ett stort problem, utan också för att det kan avlasta från en hel del rättningsarbete när allt fler av proven kan automaträttas i stället för att lärare behöver göra detta när det gäller de enkla uppgifterna. 175 (C) replik: Jag ska börja med att säga att det var roligt att höra promovera januariavtalet; det är vi inte jättevana vid. Jag instämmer med i att det absolut finns saker som inte är perfekta i skolsystemet som det är . Det finns problem kopplat till hur systemet funkar bland annat när det gäller fristående skolor och kommunala skolor. Men jag tycker ändå att vi bör förhålla oss till fakta. En faktabit som jag tycker att vi ska precisera är att det inte går att ha en skola utan att det levereras överskott, för då har man inte möjlighet att investera . Även kommuner måste gå plus. En annan del som är fakta är att det finns flera exempel på kommuner som satsar efter specifika krav, till exempel landsbygdsperspektiv, glesbygd etcetera. Detta är ingenting som är omöjligt att göra, så det är inte korrekt att man inte får göra det. En tredje del som är fakta är att det är direkt felaktigt om vi säger att vi fördelar elever efter bakgrund på grund av fristående skolor. I en skola där detta enbart baseras på närhet skulle segregationen vara total, och det skulle enbart vara föräldrarnas plånbok och var de har råd att köpa hus eller lägenhet eller hyra bostad som skulle avgöra vilken skola de kan skicka barnen till. Ytterligare en del som jag vill lyfta fram, som förefaller vara fakta för men som jag vill ifrågasätta, är tron att kommunerna var perfekta och goda innan fristående skolor kom in. Det är anmärkningsvärt naivt, skulle jag vilja säga. Att undvika att säkra särskilt stöd och många andra saker som diskuterats är ingenting som fristående skolor har kommit på, utan dessa saker har varit problem i kommuner överallt i all evighet. Det har däremot blivit enklare att få särskilt stöd , vilket är väldigt positivt. har lyft fram många saker. En skolpengsreform behövs; det är vi överens om. Men regeringen som MP ingår i har ju inte levererat något förslag. Är det inte dags att komma med ett förslag i stället för att enbart klaga på att dagens situation inte fungerar? 176 (MP) replik: Jag undrar om inte gör sig lite dummare än vad han behöver. Vinstdebatten handlar inte om att vi skulle vara emot att någon går plus i sin budget, utan den handlar om vad som händer med det där plusset. Landar det i fickorna på aktieägare i utlandet, eller går det tillbaka till skolan? Leder det till att man öppnar nya skolor? Leder det till att man anställer fler lärare eller köper in fler böcker? Vad vet vi? Vad behöver barnen i skolorna? Det är ju detta som vinstdebatten handlar om. Vi i har varken föreslagit något avskaffande av skolvalet eller någon total närhetsprincip. Det var flera saker i anförandet som jag måste säga inte riktigt handlade om det som jag pratade om. Du får gärna upprepa, , om det var någonting mer jag måste dementera som jag helt enkelt inte hann skriva ned i denna kavalkad av vantolkningar. 177 (C) replik: Min ärade kollega frågade om jag kunde precisera vad hon inte har svarat på. Jag skulle vilja inleda med att säga att det som inte har svarat på är en väldigt tydlig fråga som jag ställde: Varför har inte regeringen kommit med ett förslag på att reformera skolpengen? Vi är ju överens om att detta borde ske, men det har inte kommit något förslag från regeringen. Om jag minns rätt ingår parti i regeringen – även om jag kanske är lite korkad ibland anser jag att detta borde vara korrekt uppfattat, fru talman. Jag skulle gärna vilja höra från vad det är som gör att det är möjligt att stå i kammaren och klaga på att skolpengssystemet inte fungerar som det ska men inte möjligt för den regering som man sitter i att leverera ett förslag. Min uppfattning är att det är handlingar som gör skillnad i skolan – inte ord. 178 (MP) replik: Det som lyfter upp här om reform av skolpengen är ju en otroligt viktig fråga. Jag önskar att den hade stått högst upp i skolavsnittet i januariavtalet. har ju regeringen haft fullt upp med att genomföra januariavtalet och dessutom hanterat pandemin. Skolan har ju blivit otroligt påverkad av coronapandemin, och detta har gjort att flera av de planerade processerna har blivit försenade. Jag hoppas ändå att vi i den här kammaren ska få rösta om ett reformerat skolpengssystem före nästa val, och jag hoppas att vi då också får en majoritet för det. Det finns några riktigt bra delar i den utredning som har lämnat som berör skolpengen, bland annat det faktum att de kommunala skolorna inte blir kompenserade i systemet för sitt skolpliktsansvar. Detta är alltså ansvaret att alltid erbjuda barn en utbildningsplats i närheten av där de bor, oavsett om barnet är nyinflyttat och bor längst ut i skogen eller, för den delen, om en fristående skola går i konkurs. Jag hoppas att vi blir överens om det förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av skr. 2020/21:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2020/21:3909 av m.fl. (SD) 2020/21:3910 av m.fl. (V) 2020/21:3925 av m.fl. (C) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2020/21:620 Evenemangsstöd till bland annat kultur och idrott av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2020/21:621 Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:622 Företag som nekats kortidsstöd av (M) till näringsminister (S) 2020/21:623 Ökande säkerhetshot mot av (M) till statsrådet (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:2411 Simulatortest för bedömning av körförmåga av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2412 Kustnära fiske av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2413 Ojämlik tillgänglighet till bröstcancerrehabilitering av (M) till socialminister (S) 2020/21:2414 Trafikmedicinska krav för körkort av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2415 Säkerställande av enhetliga kriterier vid granskning av studieförbunden av Kopparklint (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:2416 Tillgång till studieförbundens system, underlag och samverkanspartner för att kunna utföra en rättvis revision av Kopparklint (M) till utbildningsminister (S)