prot · H809135 · 2021-06-07 00:00:00 — Jag kan med stolthet konstatera att tillsammans med andra partier i oppositionen genomgående under pandemin har varit lyhörda gentemot näringslivet, inte minst besöksnäringen, och aktivt försökt verka för att erbjuda de förutsättningar som behövs. Tyvärr har oppositionen inte sällan mötts av ointresse, bristande engagemang och långsamhet från regeringen och regeringspartierna. Och när vi väl, efter idogt arbete, har lyckats få stödåtgärder på plats har nya regeringsrelaterade problem uppstått, nämligen betungande byråkrati, oklara processer och långa handläggningstider. Många är de näringsidkare som först glatt sig över att regeringen slagit på stora trumman och lovat dem pengar för att sedan bli besvikna över att pengarna inte nått dem trots att de har rätt till dem. nämner i sitt svar några av de åtgärder som regeringen har implementerat under pandemin. De är bra, och vi har stått bakom dessa. Det ursäktar dock inte regeringens bristande initiativförmåga, långsamma hantering och byråkratiska låsningar. senast motsatte sig regeringspartierna initialt utskottsinitiativet om bland annat kortare handläggningstider. Efter mycket om och men har det nu klubbats här i riksdag. Min fråga till blir därför: När kommer regeringen att agera på detta? 10 (M): har vi haft lite av en pandemi som har slagit jättehårt mot både och resten av världen. Vi har alla drabbats på olika sätt. Över 14 000 personer har dött i , och tiotusentals människor har blivit av med sina arbeten. sa att 50 000 jobb har försvunnit . Vi kan se att det som hände för lite var något som slog in och som vi först inte visste hur allvarligt det var, hur länge det skulle pågå och vilka effekter det skulle få på oss som personer och hela vårt samhälle. Effekterna i näringslivet har onekligen varit väldigt stora men också spretande. Stora delar av industrin har klarat sig efter omständigheterna ganska bra. I min egen hemstad hade Volvogruppen alla nästan 20 000 svenska anställda permitterade. De kunde sedan komma tillbaka och nästan hoppa på i farten medan många andra delar av vårt näringsliv – kultur, idrott, transporter, besöksnäring och handel – har varit och fortsätter att vara väldigt drabbade. Inom handeln har en pågående omdaning och e-handel tryckts igenom. Besöksnäringen har drabbats då människor inte har kunnat träffas eller har fått gå hem ganska , och man kanske inte träffar kollegor eller vänner som man gjorde tidigare. Det där att kunna gå på teater eller bio har varit borta . Det har varit ett stort problem under det här året att regeringen har varit påfallande senfärdig med att hantera krisstöd till alla de här drabbade företagarna. Det har ofta tagit veckor och månader för regeringen att över huvud taget bestämma med sina stödpartier om man ska hjälpa företagarna. Det har tagit veckor och månader innan man har återkommit till med lagförslag. Efter riksdagsbeslut har det sedan tagit veckor och månader för myndigheter att anpassa arbetsprocesser och datasystem innan drabbade företagare slutligen har kunnat ansöka och få in pengar på kontot. Ett konkret exempel är de som behövde stöd och hjälp efter den krisande sommaren – vi pratar alltså om augusti och framåt – när krögarna hade det tufft. De kunde först , senare, ansöka om hjälp. Den enda anledningen till detta är att regeringen i de här delarna inte har skött krisstöden på ett tillräckligt bra sätt. har fattat ett antal beslut om ett antal uppmaningar till och hans kollegor om att nu både förlänga och utveckla krisstöden. Det första handlar om att man ska ta fram – det har regeringen i uppdrag – ett så kallat omställningsstöd som inkluderar personalkostnader och återkomma med förslag. Det andra handlar om att regeringen ska titta på permitteringsstödet, korttidsarbetsstödet, och se hur man snabbare kan betala ut pengar. Det tredje handlar om att regeringen ska ta fram lagförslag som rör de fall där det pågår brott, det vill säga att folk försöker förfuska sig till pengar som de inte har rätt till. Så har det varit i det här systemet som regeringen har sjösatt, och det måste vi sätta stopp för. Det fjärde är att har varit tydlig med det som man kallar proportionalitet. På vanlig svenska betyder det att man ska skilja på vad som är brottsligt och vad som kan vara småfel och slarv. Min enkla fråga, fru talman, är: Vad har näringsministern konkret gjort för att fullfölja de här riksdagsbesluten som har gått sedan vi fattade beslutet för att företagare ska få hjälp och för att de ska få det snabbare än tidigare? 11 Näringsminister (S): Sanningen är att efter den initiala chocken som drabbade större delen av det svenska näringslivet kunde delar av näringslivet – större delen av industrin – komma igång igen medan de branscher och sektorer som har med människor att göra och där människokontakt nästan är en förutsättning har haft det tufft. Kultur, som vi hörde här, resor, hotell, restaurang med mera har varit i den här väldigt tuffa situationen . Jag tror att det är viktigt när vi väl är igenom den här pandemin att vi gör en ordentlig utvärdering och gör den med stor ödmjukhet. Det är naturligtvis alltid lätt att se bakåt och säga att man borde ha gjort på ett visst sätt . Men när man är mitt i det kan jag nu säga av egen erfarenhet att det inte är lika lätt att göra den typen av bedömning. Men en sak kan jag, fru talman, säga med stor säkerhet, och det är att det var väldigt bra att vi inte följde de förslag som respektive lämnade . När testade opinionsvinden genom att gå ut och säga att vi borde stänga samhället mer – man föreslog till exempel att skolorna skulle stängas – visade det sig att svenska folkets aptit på den strategin inte var särskilt stor – tack och lov, har det visat sig. I de länder, fru talman, där man valde den här typen av lockdowns var man tvungen att göra om det inte bara en gång utan ytterligare två gånger. Det hade stora effekter för människor, företag och löntagare. Jag tror också att det var väldigt bra att vi inte följde initiala förslag om att vi skulle betala ut 100 miljarder i krisstöd till företag oavsett om de hade svårigheter eller ej. Hade man dragit den linjen – och vi vet ju nu hur länge pandemin har varat och att den fortfarande varar – skulle vi i det här läget betalat ut av skattebetalarnas medel till företag som behövde det men också till väldigt många företag som inte behövde det, till exempel genom sänkta arbetsgivaravgifter, som föreslog. Det hade gjort att pengarna inte skulle ha räckt, och då skulle vi ha haft stora bekymmer att stötta just de företag som fortsätter att ha väldigt stora behov för att verksamheten har stått still. Jag tycker att det är klokt av såväl som att backa från sitt förslag om att betala ut pengar även om ansökan var inkomplett eller inte hade hunnit behandlas. Det var klokt av er att backa från det, för det hade gjort att kön av mindre nogräknade personer nog hade blivit lång. Anledningen till att polisen säger att antalet brottmål inte är högre är att vi tack och lov har haft ett regelverk där vi också har haft en viss kontroll. Ja, det har tagit ibland, särskilt om man har varit mitt i ett akut skede. Men det är viktigt att se till att de här miljarderna – är det i runda tal 95–i direktstöd som vi har hjälpt det svenska näringslivet med – hamnar hos rätt företag. Och där är besöksnäring, hotell och restaurang med rätta bland de som har tagit emot mest stöd för att verksamheten på grund av pandemin i stora drag har fått ligga nere. Jag tror, fru talman, att vi kommer att ha glädje av, nu när vi startar om, att vi har företag som snabbt kan komma på banan igen. 12 (SD): Jag tackar för svaret. Han väljer dock att utifrån sin vantolkning av våra och förslag recensera desamma i stället för att svara på de frågor som lyfts fram här. Jag vill påminna statsrådet om att det vanliga förhållningssättet är att granskar regeringen och inte att regeringen väljer att hitta på saker att granska hos . Om vi håller oss till det förstnämnda har det ställts en rad konkreta frågor till näringsministern om när man kommer att agera på den uppsjö av tillkännagivanden om stödåtgärder som behövs i näringslivet. Jag förstår att regeringen vill att granskningen ska följa efter pandemin. Men har såväl som näringsliv och intresseorganisationer påtalat uppenbara brister i regeringens arbete. Den granskningen behöver inte dröja. Den granskningen har ägt rum. Det är dags för regeringen att börja leverera. I mitt förra anförande kritiserade jag regeringens agerande under pandemin. Det är kritik som jag är långt ifrån ensam om att föra fram. I min interpellation belyste jag exempelvis Visitas kritik. I en intervju med Tidningen kritiserade Visitas vd de enligt honom grundlösa restriktionerna. Han sa: ”går vi in i detaljer för att skruva på de befintliga stöden. Vi har haft hundratals kontakter med medlemmar där vi ser att det är något i stöden som inte fungerar.” Han anförde vidare: ”Det som sker på är att betrakta som ett haveri. Inställningen verkar vara att hellre ska en lag tolkas in absurdum än att pengarna faktiskt når fram.” Det tål att upprepas att regeringspartierna trots denna kritik från den mest drabbade branschen inte har gjort mer. Trots denna kritik valde regeringspartierna i näringsutskottet att motarbeta, förhala och urvattna utskottsinitiativet om snabbare handläggningstider. Men nog om min kritik på det temat; jag berörde den i mitt förra anförande. Det jag nu skulle vilja fokusera på är restriktionernas och rekommendationernas rimlighet. Som jag sa har restriktionerna kritiserats kraftigt av den hårt drabbade besöksnäringen men även av idrotten, kulturen, ungdomar och egentligen alla som inte uppskattar att det offentliga, staten och regeringen, begränsar deras fri- och rättigheter. annonserade regeringen en plan för hur man avser att successivt öppna upp samhället och ge oss våra liv tillbaka. berörde detta i sitt svar. Han sa bland annat: ”Regeringen har vidare beslutat om ett mer träffsäkert regelverk, anpassat för olika arrangemang, utifrån risken för trängsel och smittspridning av covid-19 .” Jag instämmer i att åtgärderna har varit långt från träffsäkra. Jag har tidigare beskyllt dem för att huvudsakligen vara av symbolisk karaktär. Men att även tillstår detta förvånar mig. Om jag tolkar statsrådet rätt var det först för , , som regeringen lyckades få ett träffsäkert regelverk på plats. Det är så han formulerar sig i sitt svar. Det är in i pandemin. Man brukar säga bättre sent än aldrig, fru talman. Så är det naturligtvis, men det känns onekligen som en klen tröst i sammanhanget. Min andra fråga i interpellationen var vilka åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att bidra till en enklare återstart för besöksnäringen i takt med att vi nu tar oss ur pandemin. Utgör den successiva återgången till våra normala liv statsrådets fullständiga svar på den frågan, eller har statsrådet fler åtgärder i fickan? 13 (M): har vi levt med en allvarlig pandemi. Den har slagit mot vårt samhälle och det svenska näringslivet och lett till väldigt långtgående effekter. Jag tror att det räcker att prata med varenda handlare och varenda krögare i för att se att till exempel förut fullbelagda hotell bara rasade i fråga om beläggning. Gästerna kom inte till en början. Då pratar vi om tiden före de olika formerna av restriktioner kom. Det finns lärdomar man kan dra. Antingen kan man göra som näringsministern och bara skylla på , och andra oppositionspartier och hitta på lite om olika förslag, eller så kan vi ta en seriös diskussion. Jag tror att ett stort misstag som regeringen gjorde var att inte vara förberedd under och . Det fanns ingenting förberett i statsbudgeten för en andra våg, varken indikativt eller när det gäller pengar eller åtgärder. Det var ett stort misstag som ledde till att åtgärder försenades. Så här långt in i det som jag tror att vi alla hoppas kan vara slutfasen, nu när vaccinationerna rullar på, tycker jag att vi ska ta höjd för att behovet av förlängningar av åtgärder och stöd, vilket regeringen har föreslagit, ska göras genom att man drar lärdom så att företagare kan få pengar snabbare. Det är i ljuset av det som har fattat en del beslut. För det första ska regeringen se till att få på plats ett nytt omställningsstöd som inkluderar fasta kostnader. För det andra ska man snabba på utbetalningar av korttidspermitteringsstöd. För det tredje ska man återkomma med lagförslag så att det blir brottsligt att fuska sig till pengar genom korttidspermitteringsstödet. Och för det fjärde ska regeringen utverka regler för det som kallas proportionalitet, att man skiljer på fusk och småfel. Det vore mig främmande att, även om det är sommar, antyda att man är arbetsskygga i . Men jag vill veta vad näringsministern har gjort konkret för att fullfölja beslut och hur planen ser ut framåt. 14 Näringsminister (S): Jag förstår att varken eller vill kännas vid sina konkreta förslag från . testade ju vattnet för lockdowns, bland annat när det gällde den svenska skolan. Det har sedermera visat sig att svenska folkets aptit för det inte har varit särskilt stor. Det är också ett faktum att föreslog att vi skulle betala ut stöd på 100 miljarder oavsett om företagen var i svårigheter eller ej. när vi är inne i den 15:e eller av pandemin kan man såklart räkna ut hur mycket av skattebetalarnas pengar det hade kostat och om vi hade haft råd att stötta de företag som verkligen behövde och fortsätter att behöva det. De kan tycka att det är otrevligt att jag tar upp det. Men det är ändå faktum när vi pratar om varför vi gjorde på detta sätt. När man går in i en global pandemi på det här sättet blir väldigt mycket av arbetet sådant att man arbetar medan man springer. Jag tror att vi alla i grund och botten, när det väl slog till, försökte göra vårt bästa, jobba på och lägga fram förslag. Jag förstår som sagt att det är otrevligt att jag tar upp det i en politisk diskussion; det hade naturligtvis aldrig hållit. Jag vill återgå till själva grundfrågan om vad det är vi gör och svara på flera frågor. Vi har sett till att myndigheterna får fler och mer resurser så att de kan anställa fler människor och handlägga. De ska se till att pengarna både kommer ut och kommer till rätt företag. Det ska ske kontrollerat så att inte organiserad brottslighet, som alltid passar på under kriser, drar nytta av skattebetalarnas pengar för att flytta fram sina positioner. och förslag – som de tack och lov har backat från – var att betala ut även om i det här fallet myndigheterna inte hinner kontrollera att det är rätt företag eller att förutsättningarna stämmer. Det hade kunnat bli just en potentiell födkrok för oseriösa personer och oseriösa organisationer. Ja, jag vet att idén var att man om det visade sig vara fel skulle återkräva pengarna. Men jag tror att vi alla begriper att det bara hade fungerat på hederliga företagare. För den som inte hade rent mjöl i påsen hade de pengarna varit borta, fru talman. Det tror jag att vi alla kan se. Vad är det absolut viktigaste för återstarten? Det är att vaccineringen fortgår, att vi ser till att svenska folket fortsätter att vaccinera sig så att vi undan för undan kan ta bort restriktionerna. De har ju inte tillkommit för att någon av oss är elak eller ond. De har kommit till för att vi vet att smittan sprider sig när många människor befinner sig tillsammans och har väldigt nära kontakt. Det tror jag att vi alla begriper. Jag tror på vaccineringen i kombination med en del av de åtgärder som vi nu vidtar för att komma igång – den budget som ligger för det här året är ganska expansiv. Vi vet tyvärr inte med 100 procents säkerhet att vi blir av med eländet. Men om vi kan skönja ljuset kan vi hjälpas åt och fortsätta att jobba tillsammans för att besöksnäringen ska återkomma till den väldigt starka utveckling vi hade före pandemin. I detta avseende kommer jag att tillsammans med branschen och andra intressenter presentera en tioårig besöksnäringsstrategi . Där kan vi jobba tillsammans för att återigen se till att svensk besöksnäring kommer tillbaka och är en stark baskraft i vårt land. 15 (SD): I någon bemärkelse är det ändå positivt att nu kände sig nödgad att lyfta fram ett par av de åtgärder som regeringen förespråkar. Naturligtvis hoppas vi alla på att vaccineringen kan fullföljas. Det är bara synd att regeringen inte har lyckats skyffla ut det här i en snabbare takt än vad som skett. Restriktionerna har inte varit träffsäkra. har återkommande nekat till att han kunnat urskilja någon extra smittspridning i restaurangmiljöer än i andra miljöer. Det finns inga sådana belägg. Ändå är det mot besöksnäringen som näringsministern och den övriga regeringen har valt att rikta sitt agg för att framstå som handlingskraftiga och som att man tar det hela på allvar när man står bakom ett kapitalt misslyckande med snart 15 000 döda svenskar. Det ligger naturligtvis i regeringens intresse att visa handlingskraft även om sådan har saknats i konkreta och reella gynnsamma åtgärder. Det handlar dock inte bara om att vaccinera eller att successivt ge människor deras liv tillbaka, utan regeringen har också haft gott om tid att vidta åtgärder som underlättar för en återhämtning. Vi talar om strukturförändringar. Det finns en uppsjö av tillkännagivanden från , inte minst om sådant som gäller besöksnäringens regler. Där finns nu en byråkrati som tynger och hämmar besöksnäringen. Trots detta har regeringen inte vare sig före eller under pandemin tagit tag i detta. Vi kan ta gårdsförsäljning som exempel på det här. Ett annat exempel är danstillstånd. Dessa behöver kanske inte tillämpas just , men regeringen skulle kunna ta tag i frågan och sjösätta dem. När pandemin är över skulle man ha en lösning för att ta bort delar av den byråkrati som begränsar besöksnäringen. Andra exempel, där går fram, handlar bland annat om hotelltillstånd, cateringtillstånd, serveringstillstånd, personalliggare och en översyn av momssatser. Allt detta hade regeringen kunnat passa på att göra under pandemin. Det har man dock inte, och det är synd. 16 Näringsminister (S): Vi är förhoppningsvis på sluttampen av en global pandemi som har påverkat oss till liv, hälsa och sysselsättning, helt enkelt hela vårt liv. Det är vår förhoppning att vaccineringen kommer att vara det som tar knäcken på pandemin. Men visa av uttalanden från en del länder om att detta hade besegrats vet vi att vi inte kan vara helt säkra. Det gäller för oss att fortsätta jobba på systematiskt och hjälpas åt för att bli av med pandemin. Vaccineringen kommer naturligtvis att vara oerhört central. Det gläder mig att svenska folket är på och vill vaccinera sig och att detta fortsätter så att vi inte återkommer till den situation som vi hade . Parallellt med detta är jag också väldigt glad över att vi har stått tillsammans, fru talman. Vi har i runda tal använt 100 miljarder av skattebetalarnas pengar för att stötta de branscher och företag som har haft oerhört tufft. Där finns hotell, restaurang och besöksnäring högst upp på listan. Vi har försökt att göra det här på ett sätt som inneburit att pengarna verkligen har gått till de företag som behöver dem och inte, för att använda ord, skyffla ut skattebetalarnas pengar – eller för den delen, som föreslog , bara skicka ut 100 miljarder . Jag tror att det här var klokare. Även om det har varit oerhört smärtsamt ser vi trots allt att vi har varit ett av de länder med lägst överdödlighet i Europeiska unionen. Vi är ett av de länder som har tappat minst i bnp. Jag tror att det också kommer att visa sig att vi har kunnat rädda väldigt många svenska jobb på detta sätt. Det har varit en väldigt tuff tid, och det kanske fortsätter till. Vi kommer dock att göra vårt bästa för att jobba tillsammans med näringslivet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:780 om åtgärder för en starkare materielförsörjning 17 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i närtid för att stärka den svenska materielförsörjningen, om jag ser något behov av förstärkningar av kompetensen på när det gäller materielfrågorna, om jag avser att öka satsningarna på försvarsforskningen samt hur jag avser att hantera frågan om behovet av en svensk strategi för försvarsindustrin. Det nu gällande försvarsbeslutet fattades av och omfattar perioden –2025 med en utblick mot 2030. I och med försvarsbeslutet har beslut fattats om stora satsningar inom bland annat materielområdet. Genomförandet av försvarsbeslutet kommer att följas av regeringen genom den återrapportering och de underlag i övrigt som lämnas av myndigheterna. Utifrån detta kommer regeringen att fatta de beslut som behövs. Generellt uppfattar jag dock att myndigheternas arbete med att stärka materielförsörjningen och genomföra försvarsbeslutet ligger väl i linje med vad och regeringen beslutat. Materielförsörjningen bidrar till krigsorganisationens operativa förmåga och Försvarsmaktens möjligheter att lösa sina uppgifter. Materielförsörjningen utgör således en viktig del av genomförandet av försvarsbeslutet, och en stor del av kompetensen kring materielförsörjningen finns hos myndigheterna. ser jag inget behov av att förändra organisationen inom . Forskning och utveckling på försvarsområdet ska bidra till att anpassa och utveckla Försvarsmaktens operativa förmåga och dess möjligheter att möta framtida hot och utmaningar. Satsningar på försvarsforskningen är en del av de satsningar som görs inom det militära försvaret. Regeringen är därför överens med samarbetspartierna om att öka anslaget Forskning och utveckling med cirka 300 miljoner . Regeringen tillsatte en utredning om en materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret. Utredaren ska klarlägga förutsättningarna för materielförsörjningen, analysera försvarsmarknaden och utveckla statens relation till försvarsföretagen. På så sätt får vi förslag på en strategi som på ett uthålligt och kostnadseffektivt sätt bidrar till att det militära försvarets behov av materiel och relaterad forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig. 18 (M): Tack, försvarsministern, för svaret på min interpellation! Jag kommer att ta upp tråden där försvarsministern slutade, nämligen utredningen om den kommande materielförsörjningsstrategin. Jag sitter nämligen med i referensgruppen för denna utredning. Det var Försvarsberedningen som gjorde bedömningen att behöver en ny materielförsörjningsstrategi. Utredningen från Försvarsberedningen kom . Jag kan konstatera att regeringen tog god tid på sig för att tillsätta en utredare och skriva direktiv. Det tog ett och halvt år innan man agerade. Det innebär att den här utredningen inte kommer att vara klar förrän tidigast , vilket innebär att inte kommer att få en ny materielförsörjningsstrategi på plats förrän tidigast , enligt min bedömning. Det finns likväl starka skäl till att behöver en ny materielförsörjningsstrategi. Det viktigaste är definitivt det försämrade omvärldsläget. Den förra materielförsörjningsstrategin skrevs , och vi har ju ett helt annat omvärldsläge att hantera . Risken för ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Vi måste helt enkelt vara säkra på att Försvarsmakten kan få den försvarsmateriel som den behöver i såväl fred som kris och ytterst krig. Vi måste tillgodose att vi har en mycket högre försörjningssäkerhet på försvarsmaterielområdet vid ett försämrat omvärldsläge. Det är också viktigt att beakta hur vår försvarsmaterielförsörjning påverkas av det fördjupade EU-samarbetet. När vi fattade beslut om den nuvarande försvarsmaterielförsörjningsstrategin byggde den på en anpassning till EU:s försvarsupphandlingsdirektiv. har det dock skett hiskeligt mycket inom EU-samarbetet. Vi har numera att förhålla oss till. Denna fond består av . Ur den ska man kunna få bidrag för att utveckla militära förmågor på gemensam europeisk grund.