prot · H80969 · 2021-01-22 00:00:00 — Att beslut inte följs i en tillförlitlig förvaltning urholkar förtroendet för förmåga att hantera komplexa och kontroversiella frågor, som rovdjurspolitiken. Detta är en utveckling som visar att regeringen inte tar någon hänsyn till vare sig riksdagsbeslutet eller de människor som bor och verkar med vargens närvaro runt husknuten. Såväl varg som övriga stora rovdjur behöver anpassas till landsbygden och inte tvärtom. 8 (M): Självförsörjningsgraden i behöver öka. Det är naturligtvis utifrån olika faktorer. Jag tänker nu på vikten av livsmedelsförsörjning i händelse av kris och krig. Om vi ska öka livsmedelsförsörjningen i måste det finnas någon som tillhandahåller tamdjur så att man kan få kött. Alla är inte vegetarianer. Vargar är goda simmare. I har vi väldigt mycket skärgård. Vargarna tar sig lätt in i beten som är öppna mot vatten. Man uppmanas att stängsla av mot havet och vattnet. Det kan inte vara meningen att vi ska sätta stängsel efter hela skärgården. Molstaberg, som ligger från riksdag, har fått många vargattacker både i hagar utan rovdjursavvisande stängsel och i hagar med rovdjursavvisande stängsel. De kom in ändå. När man har fått upprepade vargangrepp på sina djur, kommit ut i hagen och mötts av en massaker av blodiga djur, djur som fortfarande lever men flämtar för att luftstrupen är skadad, när man kommit ut och behövt avliva en stor del av sin besättning, är det allvarligt. Detta behöver regeringen ta på allvar. Ministern sa fyra vargar. har vi minst sagt fler. Fyra vargar då kanske inte kräver så många insatser, men över 400 kräver andra insatser. Fyra vargar behöver få vara rädda för, men över 400 vargar behöver många vara rädda för. Detta behöver regeringen ta på allvar. 9 Miljö- och klimatminister (MP): Fyra vargar var utgångspunkten. När fattade sitt beslut om referensvärdet gjorde man det på grundval av ett visst vetenskapligt underlag som inte tog tillräcklig hänsyn till inaveln i den svenska vargstammen. Det är det genetiska problemet med att det från början var alldeles för få vargar som har fortplantat sig. Detta beslut var först och främst inte ett tak. Det är helt fel tolkning. Det var ett beslut om ett referensvärde som ska lämnas in till EU med anledning av art- och habitatdirektivet utifrån vilket man sedan ska kunna hantera den svenska rovdjursstammen av vargar. Det ingick också i propositionen som fattade beslut om att skulle titta på detta. sa: Okej, minst 270 vargar får vara referensvärdet. Men det var inte ett tak, det var ett referensvärde. Sedan kritiserades den siffran från och från forskare ganska brett. Därför fick ett nytt uppdrag att titta på vad som är en riktigt livskraftig förvaltning av stammen och vad det referensvärdet ska vara. Väger man in inavelsfaktorn behöver man ha en invandrad varg från eller som också reproducerar sig i . Det är precis det uppdraget som har. Vi har fortfarande ett överträdelseärende från EU som inte anser att vi än så länge har visat att vi har en hållbar förvaltning av våra vargar. När det gäller antalet vargar i är 400 den mer officiella siffran, , även du gärna nämner helt andra siffror. Hur ser det då ut i andra jämförbara länder? har mer än 500 vargar. har mer än 500 vargar. har mer än 2 000 vargar. och har mer än 2 500 vargar. rapporterar enligt art- och habitatdirektivet in 2 000–3 000 vargar. Då kan man säga att vargen inte är utrotningshotad. Men det är inte så ekosystem fungerar, att man kan ha en reservoar med en viss typ av djur i något hörn av jordklotet och säga: är det bra. Vargen ingår i de skandinaviska ekosystemen och i vår vilda natur. Därför behöver vi också ha vargar som är livskraftiga här. Sedan har vargattackerna gått ned väldigt dramatiskt. Om man tittar på antalet vargattacker var de runt 2013, och är de nere 2019. Regeringens insatser med viltstängsel har också gett effekt, och vi ersätter nu skadorna . Det är väldigt viktigt att vi ska kunna ha både vild natur och gröna näringar. Där finns det en balansgång. sker det mycket sorgliga attacker på tamboskap, och därför har vi också licensjakt. Det är länsstyrelserna som beslutar om licensjakten på varg. Där tar man hänsyn till inavelsaspekten men också till vilka vargar det är som angriper tamboskap. Där finns ett mycket stort arbete och stora anslag som regeringen ger för att det ska fungera. Om vi ska hålla oss till vetenskapen är det väldigt viktigt att vi uppdaterar oss. 10 (M): Vi kan börja där. Man har mer varg i , självklart. Man jagar varg i . Man har inte en debatt i parlamenten i och diskuterar om man ska jaga varg eller inte. Man jagar varg och ser till att skydda boskap och bebyggelse. Det är inte konstigt att antalet vargattacker minskar om djurantalet minskar genom att människor lägger av med fårskötsel, att ha nötboskap, lamadjur och annat i och i övriga delen av landet. Då är det klart att vargen inte har något att ta där utan att den ger sig på de vilda djuren på ett helt annat sätt. Sedan gäller det också bedömningen när är ute. Om man inte bedömer det som en vargattack blir det ingenting i statistiken. Många vittnar om att vargattacker har dömts ned och inte blivit accepterade som vargattacker. fattade ett tydligt beslut om ett intervall på 170–270. Det står så. skulle återkomma inom intervallet. Det återkom med 270. Det var den här regeringen som gav i uppdrag att fortsätta att gå vidare till 300 vargar. har man helt tappat taget och låter följa upp vargen till, som ministern själv säger, närmare 400 vargar. 400 vargar är betydligt mycket mer än beslut på 170–270 vargar. Där har regeringen en del att göra. Jag vill återkomma till viltmyndigheten. Vi har gett ett uppdrag till regeringen att flytta över jakt- och viltförvaltningen till en ny viltmyndighet. Detta uppdrag kom 2015. Vi har inte sett att man ens har påbörjat arbetet att instifta viltmyndigheten. Här har regeringen fullständigt struntat i igen. Vi har också frågan om vargföryngring i renskötselområdet. Accepterar ministern att man har vargföryngring i renskötselområdet? 11 KOPPARKLINT (M): Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom detta område, precis som miljöministern har berättat. Men det hjälper inte de lantbrukare som kommer ut med sin familj och får se sina djur sönderslitna, blodiga, lidande och – inte alltför ovanligt – döda. Det hjälper inte heller förskolorna i bland annat som inte törs släppa ut barnen för att leka på grund av att det finns kringströvande varg intill husknuten. Det hjälper inte med de åtgärder som regeringen har vidtagit. Den stora frågan handlar om att människors trygghet ska sättas i första rummet. Och här, fru talman, brister regeringen när den har låtit vargstammen växa långt förbi den minsta livskraftiga stammen med vargindividerna. Man har ett oerhört stort utbredningsområde för varg i vissa av våra län. En gynnsam bevarandestatussiffra på 170 vargar hade legat en bra bit över intervallet för att bevara den gynnsamma bevarandestatusen, till skillnad från siffra som ligger på 300 individer. Det är alltså 200 vargar fler än vad man hade sagt var den minsta livskraftiga populationen. Jag måste säga att jag tycker att det är oerhört tråkigt med en politik som så flagrant bortser från dem som tvingas leva med effekterna av densamma. Detta är en politik för Södermalmstockholm, inte för i . Jag tycker att det är oerhört tråkigt att man inte tar sig ut på landsbygden och ställer frågor till människor som bor där om hur de upplever situationen. Jag skulle vilja råda miljöministern att åka ut och resa runt i landet och få de här verklighetsberättelserna framlagda för sig. 12 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kan inleda med att säga att jag är dalkulla och har ganska mycket kontakt med människor som bor i områden där det finns vargrevir. Jag känner alltså till att de här problemen finns. Men om vi tittar på statistiken – och det ska vi väl ändå göra – ser vi att antalet vargattacker har gått ned väldigt kraftigt . säger att det beror på att människor slutar med djur på grund av vargar. Det stämmer inte heller, ser man när man tittar på statistiken. Antalet baggar och tackor ligger relativt stabilt , och även lammen. Vi måste hitta sätt att förvalta tamboskapen och rovdjuren tillsammans. Jag tycker att siffrorna tyder på att det faktiskt går åt rätt håll. Livskraftig population är icke samma sak som gynnsam bevarandestatus, Kopparklint. Man måste hålla isär dessa begrepp. Vi kan säga att 4, 50 eller 100 vargar är en livskraftig population som kanske inte utrotas. Men handlar det om gynnsam bevarandestatus, och då vägs de genetiska aspekterna in. har inte fattat ett beslut om att det finns ett tak. är med i Europeiska unionen, och det hoppas jag att fortfarande står upp för. Då har vi gemensamma åtaganden enligt art- och habitatdirektivet. Vi får inte sätta ett tak för rovdjuren. Alliansregeringen försökte men tog bort taket. Det går inte. Därför måste vi förvalta. Vi har också licensjakt som ska ske och som det fattas beslut om ute i länsstyrelserna. När det gäller vad länsstyrelserna gör har jag fullt förtroende för deras arbete. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2020/21:161 om kyltorn och legionellasmitta 13 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig hur arbetet fortlöper med att utreda vilka åtgärder som är lämpliga för att förhindra att legionellasmitta sprids från kyltorn, när jag bedömer att utredningen kommer att vara klar och om jag kommer att verka för att ett nationellt register över öppna kyltorn förs i syfte att förenkla framtida smittspårning. Som jag har framfört regleras kyltorn i . Alla verksamheter som kan orsaka skada eller olägenhet för människors hälsa eller för miljön ska följa de krav som ställs i . Det är grunden. Det innebär att den som är verksamhetsutövare ska skaffa sig den kunskap och vidta de åtgärder som behövs för att förebygga, hindra och motverka att skador och olägenheter för människors hälsa uppstår. För att säkerställa att legionellabakterier inte frodas är det därför grundläggande att verksamhetsutövare har rutiner som säkerställer att kraven enligt efterlevs. Kyltorn definieras i och för sig inte särskilt inom ramen för och är i sig inte en tillstånds- eller anmälningspliktig miljöfarlig verksamhet, men de kan ingå i en verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig. Om ett kyltorn är en del i en process i en verksamhet som omfattas av tillstånds- eller anmälningsplikt omfattas även kyltornet av anmälan eller tillståndet. När det gäller det förslag som har lämnat till regeringen kan jag konstatera att remissutfallet är blandat. avstyrker förslaget och lyfter bland annat fram att flera av de stora kyltornen ingår som en integrerad del av redan tillståndsgiven verksamhet och att en registreringsskyldighet skulle kunna leda till otydligheter. Även pekar på en rad utmaningar med förslaget, och båda myndigheterna konstaterar att konsekvenserna av förslaget inte är tillräckligt belysta. Legionellainfektion är en smittspårningspliktig sjukdom enligt smittskyddslagen. Det är angeläget att smittspårningen i samband med legionellautbrott har de verktyg som behövs. kan kommunerna inom ramen för sin tillsyn kartlägga eventuella smittkällor, som till exempel kyltorn. Jag vill också framhålla vikten av en god myndighetssamverkan. Just detta har gett goda resultat när det gäller att motverka spridning av legionella i tappvarmvatten. Jag följer myndigheternas arbete med intresse och utesluter inte möjligheten att vidta lagstiftningsåtgärder. 14 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Att under en pågående global viruspandemi debattera potentiella legionellautbrott kanske inte skapar några rubriker, men det är i alla fall min förhoppning att vi i denna församling förmår att hålla flera tankar i luften . Det är skillnad på virus och bakterier, och det är skillnad på legionella och covid-19. Även om dessa skillnader finns kan vi dra en viktig lärdom av förra årets coronautbrott i dagens debatt. Om vi drar oss till minnes hur det var i början av den här pandemin, , vet vi att det från samhällets sida gjordes stora insatser för att spåra smittan. Det var något som snabbt visade sig vara svårare än väntat, och innan vi visste ordet av hade vi en allmän smittspridning. Man upphörde då, såvitt jag har förstått det, med att smittspåra. Legionella sprider sig inte på samma sätt. Visserligen finns det fall där man tror sig ha kunnat påvisa smittspridning från människa till människa, men det får anses som kuriosa i den här debatten. Legionellabakterien, som ger upphov till den så kallade legionärssjukan – ett slags svårare lunginflammation – trivs bäst i fuktiga miljöer i en temperatur kring 25–. Det är en av anledningarna till att vi inte ska ha ljummet vatten i våra färskvattenledningar, utan kallt och varmt. Vad som annars kan hända fick jag och mina lumparkamrater erfara 1991 på K4 i , där vi hade ett legionellautbrott. Ett tjugotal av mina lumparkamrater blev sjuka – bara för att man hade sänkt varmvattentemperaturen till för att spara energi. lovar jag att inte trötta ut fru talmannen och statsrådet med fler av mina lumparminnen. I stället ska jag fokusera på riskerna med legionellasmitta från kyltorn och det jag anser är exempel på rimliga åtgärder för att samhället snabbt ska kunna agera då smittspridning misstänks komma från en kyltornsanläggning. Lite kort: Kyltorn är ett slags anläggning som kyler ned vatten genom avdunstning. Kyltorn används inom industrin och har fördelen att det är en mycket energisnål teknik jämfört med så kallad torr kyla. Problemet, om vi nu ska kalla det för det, är att anläggningarna verkar vid en temperatur , vilket också råkar vara den temperatur där legionellabakterien trivs och frodas som bäst. Om man i en sådan anläggning får en tillväxt av legionellabakterier och dessa sedan sprids i den vattenånga eller vattendimma som ventileras ut från kyltornet kan smittan spridas över stora arealer. Sådana utbrott har skett såväl i som i vår omvärld. Gemensamt för dessa utbrott är att smittan har varit svårspårad och svårupptäckt. Olika länder har valt att tackla problematiken på olika sätt. Med tanke på att det i skrift Nationell lagstiftning relaterad till legionella står att ”myndigheternas roll är att utöva tillsyn, vägleda verksamhetsutövarna och aktivt delta i utredningar av fall och utbrott” undrar jag varför statsrådet inte utstrålar någon vidare entusiasm över att åtminstone göra denna typ av anläggningar anmälningspliktiga i syfte att avsevärt underlätta sådana utredningar om olyckan skulle vara framme. 15 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågan. Jag tycker att det är väldigt bra att vi kan hålla flera tankar i huvudet . Vi har en global pandemi, så det är verkligen då vi behöver reflektera över andra typer av sjukdomsutbrott som vi kan förebygga. Det vill jag verkligen säga är viktigt i många sammanhang. När det gäller frågan om kyltorn och legionellasmitta har föreslagit att man ska göra kyltornen anmälningspliktiga enligt . Förslaget har varit ute på remiss. Vi tittar fortfarande på remissvaren men kan konstatera att det finns stora tveksamheter hos flera av de tyngre remissinstanserna. ser många oklarheter, och framför allt lyfter fram att detta kan skapa otydlighet i hur man reglerar tillståndspliktiga verksamheter. Många av dessa kyltorn ingår i redan tillståndspliktiga verksamheter, det vill säga som en del i en större verksamhet som ska ha tillstånd. Sedan har verksamhetsutövarna redan, precis som säger, ett ansvar vid all verksamhet som kan ha negativ inverkan på människors hälsa eller miljön. Vad är det då som ytterligare kan behövas? Kanske kan det behövas ytterligare tillsynsvägledning för de ansvariga tillsynsmyndigheterna eller kommunerna, som är de som oftast har detta ansvar. Det sker nu regelbundna möten mellan och inom ramen för Tillsyns- och föreskriftsrådet. Där är legionella, och har varit, en återkommande fråga. Man diskuterade den senast . Arbete pågår också hos , och de har efterfrågat stöd från . Covid-19 har av naturliga skäl gjort att frågan kanske har blivit något nedprioriterad. Men det är också viktigt att framhålla att och även med dagens verktyg har kunnat inventera kyltorn. Med miljösamverkan har man kunnat kartlägga var de här kyltornen finns för att kunna ha en effektiv tillsyn på området och förstås också, ur det perspektiv som lyfter fram, för att lättare kunna smittspåra. Jag tycker att det är viktigt att fortsätta följa frågan och är väldigt glad att och har den uppe inom ramen för Tillsyns- och föreskriftsrådet. Vi tittar också närmare på hur man ska kunna göra en tillsynsreglering. Jag tror inte att interpellanten nödvändigtvis ser förslaget om tillståndsprövning enligt som det enda sättet att göra det möjligt att inventera och ha en bättre kontroll på kyltornen. Det ingår också redan i kommunernas tillsynsansvar och i verksamhetsutövarnas ansvar att se till att detta är kontrollerat och inte skapar fara för människors hälsa och för miljön. 16 (SD): Det senaste legionellautbrottet orsakat av kyltorn som jag känner till ägde rum i . Det var ett mindre utbrott då endast 8 personer smittades, men i det utbrottet dog faktiskt så många som 4 personer. slog bakterien till i och i . Det finns en intressant sammanställning från som heter Utbrott och intressanta fall som man kan grotta ned sig i om man nu är intresserad av det. Jag tänkte i alla fall här i denna debatt nämna vårt västra grannland och vad som hände där . drabbades då av ett par större legionellautbrott, bland annat 2001 och 2005. I det senare utbrottet insjuknade över 50 personer varav 10 avled. Dessa utbrott fick som konsekvens att man i gick så långt att man helt enkelt införde en lag som helt förbjuder användning av öppna kyltorn. har andra länder där stora utbrott skett valt en annan väg med hårdare reglering eller just tillstånds- eller anmälningsplikt. Och det är därför vi står här , fru talman. Jag vill nämligen inte att vi i ska hamna i en situation där förhastade och drastiska beslut fattas som en reaktion på en händelse som hade kunnat mildras om vi hade tänkt efter före. Jag är rädd för att vi – om vi inte agerar proaktivt, eftertänksamt och försiktigt – kan hamna i just ett sådant läge där det reses krav från allmänheten om att öppna kyltorn ska förbjudas som en reaktion på ett nytt utbrott i , speciellt om man vid ett sådant utbrott misslyckas med en snabb smittspårning och effektiv begräsning av smittan. Ett sådant förbud skulle enligt min mening vara mycket olyckligt, då det skulle medföra enorma kostnader för svenska företag både i framtvingade nyinvesteringar och i ökade energikostnader. Det måste vi gemensamt hjälpas åt att undvika. har, vilket statsrådet nämner och vilket också nämns i interpellationen, föreslagit att kyltorn ska bli föremål för anmälningsplikt enligt tillämpligt regelverk. Frågan har beretts inom . Dessvärre är remissutfallet blandat, vilket öppnar för att både avstå från att gå vidare med frågan och att gå vidare med den och ta tag i de utmaningar som pekas ut av några remissinstanser. Påståendet att ”konsekvenserna av förslaget inte är tillräckligt belysta”, som statsrådet lutar sig mot, anser i alla fall inte jag utgör skäl nog att helt avfärda tanken på en enklare anmälningsplikt för denna typ av anläggningar. Det är nog mer en fråga om hur lösningsorienterad man är i arbetet med frågan. En tillsynsvägledning är naturligtvis väldigt bra, men den förutsätter att man känner till anläggningarna. vet inte jag hur många anläggningar som eventuellt inte är inkluderade i redan tillståndspliktiga verksamheter, men det är ju positivt om man känner till dessa anläggningar. Därför undrar jag om statsrådet inte ser någon risk att ett utbrott skulle kunna försätta oss i en situation där det reses krav på att i stället förbjuda öppna kyltorn, med de stora negativa konsekvenser det skulle medföra för svenskt näringsliv. 17 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kanske ska ägna åt att säga någonting om vad legionella är så att de som lyssnar på den här debatten vet vad det handlar om. Det är ett bakteriesläkte som består av flera arter, av vilka några kan infektera människan. Det kan orsaka allvarlig lunginflammation som kallas legionärssjuka eller en mildare febersjukdom som kallas pontiacfeber. Legionellabakterien är vanligt förekommande i jord och vattensamlingar och kan tillväxa i olika typer av konstruerade vattensystem och smitta vid inandning av små droppar av vatten som bildas. Precis som sa kan det här bildas i vanligt tappvatten om man inte har tillräcklig temperatur på det. Cirka 150 fall rapporteras i , varav runt en tredjedel har smittats utomlands. Behandlingen är antibiotika. Legionellabakterien är mindre farlig för friska personer. Personer som i övrigt är friska kan drabbas, men det är främst de som är lite äldre och de med nedsatt immunförsvar som blir svårast sjuka. Det är alltså inte så att risken är överhängande att dö om man får det här, men det är förstås en farlig smitta som vi behöver undvika. Jag vill också säga att vi inte har avfärdat den här frågeställningen. Jag tackar interpellanten för att han sätter ljuset på den här frågan, för vi behöver såklart förebygga framtida sjukdomsutbrott. Frågan är verkligen aktuell för de här samtalen mellan våra myndigheter som just nu tittar på hur man ska kunna göra en mycket tydligare vägledningsföreskrift som kopplar till miljöfarlig verksamhet. Tillsynsvägledning kan också bestå i att ge stöd, råd, samordna, följa upp och utvärdera tillsynsmyndigheternas arbete med tillsyn. Det är glädjande att både och har sett att man med dagens verktyg kan inventera efter kyltorn och skaffa den bild som behövs för att kunna utöva en effektiv tillsyn på området. Det är såklart också möjligt för kommunerna och regionerna att dela med sig av sina erfarenheter till övriga kommuner och regioner så att man verkligen ser till att man täcker in det här. Frågan är fortfarande på bordet och inte avfärdad. Vi följer den väldigt noga. 18 (SD): Jag beklagar det faktum att man från regeringens sida verkar fokusera på den omständighet att kyltorn i allt väsentligt omfattas av de tillstånd som redan gäller för tillståndspliktig verksamhet i enlighet med . Hur pass frekvent förekommande det är med kyltorn som inte omfattas av sådan verksamhet vet jag inte, men jag gissar att det inte är så många. Däremot kan man förmoda att i de fall verksamheten inte är tillståndspliktig kanske också incitamenten att sköta anläggningarna på adekvat sätt saknas. spekulerar jag, får jag erkänna. Jag är i sanning inte en regelivrare – tvärtom! Jag brukar vara en av dem som i debatter i den här kammaren för regeringen påpekar vikten av regelförenklingar och mindre krångel för näringslivet. Men i sammanhanget vill jag understryka att regler som syftar till att potentiellt rädda människors liv faktiskt är berättigade. Jag är övertygad om att det skulle vara möjligt att vidta fler åtgärder än vad regeringen har tagit initiativ till på detta område. Jag efterlyser inte krångliga och kostnadsdrivande tillståndskrav utan snarare att man från regeringens sida tar initiativ till någon form av enkelt nationellt register över kyltornsanläggningar kopplat till någon form av enklare anmälningsplikt för dessa. Ju enklare, desto bättre, om bara informationen finns lätttillgänglig för berörda myndigheter om olyckan är framme och smittspårning måste ske. Med det sagt, fru talman, vill jag ta detta tillfälle i akt att under min sannolikt sista debatt med den avgående miljö- och klimatministern och tillika vice statsministern önska henne lycka till i hennes framtida värv. och jag delar inte alltid – nästan aldrig kanske – varandras åsikter, men en sak delar vi, och det är glöden och engagemanget för det vi tror på och anser är rätt väg för . 19 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för lyckönskningen! Jag önskar ledamoten allt gott i arbetet framåt för en bättre värld.