prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Vi bidrar till en säkerhetssektorreform. Inom ramen för operation Unifier sker utbildning av soldater och specialistofficerare i armé. Vi har även inlett den typen av utbildning på den sidan. Swedec bidrar till uppbyggnad av ett professionellt kunskapscenter för minröjning. Vi deltar i övningsverksamhet i . Det här ger också tillbaka direkt i erfarenhet och kunskap om rysk operativ verksamhet och strategi. För sedan hade jag ett bilateralt möte med försvarsminister där vi konfirmerade och kom överens om att fortsätta utveckla vårt militära samarbete som pågått . I de här svåra tiderna måste budskapet vara tydligt. territoriella integritet måste respekteras. Vi tar avstånd från den ryska provokationen. Vår solidaritet med är tydlig och klar. I vårt närområde kan vi se förstärkningar av både den ryska Östersjömarinen och den norra marinen. Det handlar om investeringar som gör det möjligt för att operera i enligt ett mönster som går igen från . Övningarna och operationerna kan ha som målsättning att i en eventuell konflikt skära av försörjningslinjer mellan och men också tydliggöra rysk närvaro i Arktisområdet. På den svenska har en ökad aktivitet noterats, och rysk marin bedriver verksamhet ända fram till territorialvattengräns. Verkansområdet har expanderat, vilket ger belägg för ökade ambitioner och ställer ökade krav på många nationer. säkerhetspolitiska läge påverkas också av hybridhot, cyberattacker, gränsöverskridande terrorism och klimatförändringar, och allt detta har effekter på fred och säkerhet. Den försvarspolitiska inriktningen måste utgå från den förändrade säkerhetspolitiska miljön, och det återspeglas i de två senaste försvarsbesluten. blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Vi har gett en tydlig nordisk solidaritetsförklaring, och vi har en tydlig solidaritetsförklaring inom EU. De försvarssamarbeten och de säkerhetspolitiska samarbeten vi bygger upp redovisas tydligt och klart både i den offentliga debatten och i . De bygger på breda politiska beslut och har stöd i försvarsbeslut. Jag spekulerar inte om hur ett eventuellt konfliktläge skulle se ut och om hur olika länder då kommer att agera, om vi tyvärr skulle hamna i ett sådant – det ska undvikas till varje pris. Men interoperabiliteten i övningsverksamheten och den nu planerade, koordinerade planeringen med Nato, , , och är ändå signaler om att vi tittar på olika möjligheter att bygga vårt säkerhetsnätverk i vår del av starkare. Vår strategi har två ben. Det ena är förhöjd militär förmåga. Där har vi avsatt avsevärt med pengar: en 25-procentig ökning under den förra försvarsinriktningsperioden av budgeten och en 40-procentig ökning . Vi bedriver ett omfattande försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete med andra stater. Jag är oerhört stolt över att vi har nått den punkten. Grunden för detta lades i Försvarsberedningens arbete med det förslag som lades fram och som bekräftades av 2015. Det är det som har varit grunden för regeringens arbete med detta. Olika aktörer kan naturligtvis beskriva sina enskilda insatser som avgörande. Men det är det som är grunden, och det är det som har styrt regeringens agerande. Det har verkligen varit nödvändigt för att kunna bygga ett säkrare närområde där är en aktiv och respekterad aktör. EU är vår viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform. Utgångspunkten är att behöver ta ett större ansvar för sin egen säkerhet på ett sätt som stärker både EU och dess medlemsstater. handlar samarbetet också om att utveckla arbetet med strategiska partner. Det omfattar säkerhetspolitisk dialog, förmågeutveckling och internationella krishanteringsinsatser. Samarbetet på försvarsområdet kan ske på olika sätt och i varierande omfattning. har naturligtvis en särskild ställning här och är vårt djupaste samarbete där vi också har operativ förmåga och operativ planering bortom fredstida förhållanden. Men som det står i skrivelsen har vi också olika former av avtal, avsiktsförklaringar, samarbetsprogram och aktivitetslistor med , , , , och . Joint Expeditionary Force är också ett väldigt viktigt samarbete. Den säkerhetspolitiska dialogen är central i de här sammanhangen. De regelbundna mötena, där vi kan ha en säkerhets- och försvarspolitisk dialog på ministernivå, är en nyckelfråga. Vi har också en välutvecklad dialog med samtliga våra grannländer runt och med , och . Nordefco, JEF, Norra gruppen och European Intervention Initiative är exempel på multilaterala forum som ger möjlighet till en sådan dialog, till erfarenhetsutbyte och till samverkan om strategisk kommunikation. Försvarssamarbetena syftar ofta till interoperabilitet, förmåga att agera tillsammans, såväl internationellt som i närområdet. Scenariobaserade diskussioner är viktiga. Övningsverksamhet är viktig, och militär förmågeutveckling är viktig. Vi genomför scenariobaserade diskussioner med , och inom ramen för Nordefco och Norra gruppen. Det innebär att vi gemensamt förbereder oss på att hantera krissituationer. Det höjer också nivån och ökar kunskaperna om olika länders nationella utgångspunkter. Det kombineras sedan med den övningsverksamhet som genomförs, till exempel Exercise, Cross Border Training, Northern , Baltops, Northern Coasts, och . Gemensamt deltagande i internationella insatser är också en viktig del av försvarssamarbetena. Det är en integrerad del av den solidariska säkerhetspolitiken. Insatserna sker inom ramen för FN, EU, Nato, och tillfälligt sammansatta koalitioner på basis av folkrättsligt mandat. Det är oerhört viktigt för oss. Deltagande i de internationella insatserna har också direkt effekt på våra bi- och multilaterala försvarssamarbeten. Vi arbetar nära , , och inom ramen för de insatserna. Att möjliggöra gemensamt operativt agerande i olika konfliktnivåer är också en målsättning för samarbetet. Där har vi sagt att det mest långtgående är med . I totalförsvarspropositionen –2025 understryker vi viljan att samordna operativ planering med , , , och Nato. Fördjupningen handlar om att skapa ett riktigt fungerande samarbete med handlingsfrihet i händelse av kris eller konflikt. Det är en logisk konsekvens av våra redan nära relationer men också av de säkerhetspolitiska förändringar som kan komma snabbt. Samarbetena bidrar till ytterligare stabilitet. De höjer den säkerhetspolitiska tröskeln och skapar möjlighet att hantera snabba och oförutsedda händelseutvecklingar. Ett viktigt steg i det arbetet är den trilaterala avsiktsförklaring om att tillsammans ta ett ökat ansvar för som , och upprättade vid ett möte i Porsangmoen i . Samarbetet avseende materiel, forskning och utveckling är ett medel för att säkerställa kunskap, teknologi och materielförsörjning i det bilaterala och multilaterala formatet. Materielsamarbetet stärker också den inhemska industribasen och bidrar till rationell materielförsörjning under materielens hela livslängd. Att bygga en säkerhetspolitisk arkitektur som håller är ett långsiktigt projekt. Det skapar stabilitet och är en mycket grannlaga uppgift. kommer ur en historia som har handlat om militär alliansfrihet syftande till neutralitet i krig. handlar det om militär alliansfrihet. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vi är inte med i någon militär allians. bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Det förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och ett trovärdigt nationellt försvarsmål. Vi har byggt de internationella samarbeten som har varit nödvändiga, och vi har gjort det med stöd i svensk riksdag. Vi bygger interoperabilitet i vardagen, det vill säga förmågan att göra någonting tillsammans om det krävs. Det gäller såväl flyg som marin och armé. Den operativa planering som vi har med är inget skådebröd, utan det är en gemensam planering som kan användas i den händelse det blir nödvändigt, om båda regeringarna så beslutar. har relationerna till både och fördjupats. Detsamma gäller relationen till . Vi skrev ett Statement of Intent med 2016. skrev , och ett Statement of Intent. Det innebär också att relationen mellan , och har stärkts. Det tror jag också är en viktig signal. Vi ser nu med tillfredsställelse att den nya administrationen i stärker banden till . Men under den förra administrationen i utvecklade vi också våra militära samarbeten. De utfästelser som vi hade kommit överens om med höll, och de genomfördes. De avtal som har ingåtts och de kontakter som vi har knutit har stor betydelse för att öka den gemensamma aktiviteten. Tillsammans med andra stater och organisationer bidrar aktivt i ett försvarspolitiskt sammanhang som höjer den konfliktavhållande tröskeln. Det är egentligen kärnan i alltihop. När vi bygger säkerhetsnätverket tillsammans, övar och utbyter information och kommunicerar strategiskt gemensamt i vår del av och med partner höjer vi tröskeln för eventuella antagonister och för en eventuell konfliktsituation. Vi skapar på det sättet mer stabilitet som gagnar freden i den tid vi nu lever i. Jag anser att med för det första höjd militär förmåga och för det andra ökade internationella samarbeten har en realistisk strategi utan politiska äventyrligheter för hur den situation vi har i vår del av ska hanteras. 55 HANS (M) replik: Låt mig först ta vid där försvarsministern inledde sitt anförande, nämligen orienteringen kring det allvarliga och dramatiska läget vid gränser till land, till sjöss och i luften. Det är viktigt att vi från riksdag är tydliga med att det finns en fullständig uppbackning bakom regeringens linje i denna fråga. Ingen tvekan ska råda om den svenska solidariteten med . Låt mig dessutom säga att det som regeringen har gjort och fördjupat är alldeles riktigt vad avser Nordefco, det nordisk-baltiska samarbetet, E2I med , JEF med , Framework Nation Concept med och det trilaterala samarbetet mellan , och , som försvarsministern specifikt lyfte fram. Vi har även den oerhört väsentliga övningsverksamheten, från till . Denna skrivelse möter dock ett tillkännagivande från utrikesutskottet och , när beslutet klubbas här i , även från i dess helhet. Genom den uppmanar regeringen, fru talman, att efter tillkännagivandet säkerställa brett stöd för säkerhetspolitik och därmed tydliggöra en förankrad svensk säkerhetspolitisk linje. har den svagt stöd och framstår som innehållande både tvära kast och stora osäkerheter. Min fråga till som företrädare för regeringen är: Hur tänker man tillgodose detta tillkännagivande vad gäller den säkerhetspolitiska linjen? 56 Försvarsminister (S) replik: Först och främst tycker jag att det är tillfredsställande att deklarerar att man ställer sig bakom regeringens linje i Ukrainafrågan. Låt mig läsa upp det jag sa i mitt anförande om den säkerhetspolitiska linjen. Jag sa inte då att jag citerade direkt ur utrikesdeklarationen, men det gjorde jag faktiskt. Det står så här: ”säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. Vi ska bidra till långsiktig stabilitet och säkerhet i vår del av .” Så här har det stått i de tre senaste utrikesdeklarationerna. Här finns inga tvära kast eller osäkerheter om var regeringen står. Det finns också redogjort för partnerskap i och samarbeten med FN och . Det finns tydlighet om den transatlantiska länken. Dessutom har vi riksdagsbeslut i samband med totalförsvarspropositionen, i vilken vi har klargjort vad som gäller. Det är regeringen som ytterst är ansvarig för den säkerhetspolitiska linjen. Det tror jag att man känner till väl här i . Det finns forum för överläggningar mellan regeringen och . Det handlar om det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, försvarsutskottet, utrikesutskottet och . Vi kommer att svara på alla tillkännagivanden i den ordinarie ordning som finns reglerad. Det får vi alltså återkomma till. Det beslut som nu hänvisar till är ännu icke fattat. 57 HANS (M) replik: Nej, men såtillvida är det fattat av utrikesutskottet i betänkandet. Det finns skäl, fru talman och herr försvarsminister, att utgå från att det också kommer att vara beslut. Försvarsministern kan naturligtvis citera ur hur många skrivelser, deklarationer och handlingar som helst som regeringen har producerat, men det är inte där som den politiska majoriteten i riksdag finns . Det han läste upp, fru talman, står ungefär en tredjedel av riksdag, i form av och Socialdemokraterna, bakom. Till och med markerar att man inte delar den säkerhetspolitiska linjen, även om man inte vill komma de övriga fem partierna till mötes vad gäller tillkännagivandet. Försvarsministern lutar sig mot en minoritetsuppfattning. Det är en ganska skröplig pelare att ta stöd mot. Som riksdagsföreträdare undrar jag ändå i ödmjukhet hur man kommer att förhålla sig till detta när beslutet väl är fattat och . Kontrasten till försvarsministerns uppläsning av en utrikesdeklaration är följande meningar: ”Regeringen måste då, utifrån tillkännagivande, säkerställa brett stöd för säkerhetspolitik och därmed tydliggöra en förankrad svensk säkerhetspolitisk linje. har den svagt stöd och framstår som innehållande både tvära kast och stora osäkerheter.” Försvarsministern hänvisar till något som har stöd av en tredjedel av . Jag hänvisar till något som har stöd av en överväldigande majoritet. 58 Försvarsminister (S) replik: vet att regeringen ansvarar för utrikesdeklarationen. vet att regeringen ansvarar för den säkerhetspolitiska linjen. Det är så det ser ut. Vi kommer att svara på de tillkännagivanden som har gett. Det gör man i ordinarie ordning. Vi får återkomma till vad som står i dessa tillkännagivanden. Jag har inte lovat något här som du kan dra några förhastade slutsatser om, utan jag redogör bara för formalia. Det är viktigt med formalia, för annars hamnar man i onödan i analysläge i . brukar ha en benägenhet att bidra till det. Det talades om att det här var skröpligt. Är det rimligt att man i något slags utskottshantering med anledning av olika riksdagsmotioner snabbt gör ett yttrande för vilket man får ihop en majoritet, som man dessutom inte hade förutsett, och sedan drar igång hela den här diskussionen? Försvarsberedningen har som institution avslutat sitt arbete, men den hade kunnat vara forum för hela denna process. Det kommer säkert nya försvarsberedningar som kanske kan hantera frågor som dessa så att man i lugna och sansade former får gå igenom det här och får möjlighet att på olika sätt i dialog penetrera ett ärende på bredden och djupet. Här arrangerar man någon sorts aktivitet där det ska gå snabbt. Där kan man tala om tvära kast, från det ena till det andra. Enligt mig har själv varit med och arrangerat en rätt skröplig situation. Det är vi som står fast och inte gör tvära kast. Det är dessutom vi som vill att saker och ting ska ske i ordnade former. 59 (V) replik: Även jag välkomnar försvarsministerns och regeringens uttalande om . Det är välkommet att regeringen är en tydlig röst för fred och nedrustning i regionen. Det har brett stöd i riksdag, och även står bakom detta stöd. Det är bra att försvarsministern deltar i dagens debatt. Som tidigare nämnts har ministern lagt fram en tydliggörande skrivelse på bord. Det ska försvarsministern ha beröm för. Något som däremot är lite mindre tydligt är det samarbete som regeringen har med Liberalerna och , det så kallade januarisamarbetet. får försvarsministern ytterligare ett tillkännagivande mot sig. handlar det om regeringens säkerhetspolitiska linje. Efter ett motionsyrkande från vill man att den ska förtydligas. Så sent som tillkännagav till regeringen att bör ha en så kallad Nato-option. Också detta skedde på initiativ. Exakt vad en Nato-option innebär har fortfarande ingen borgerlig politiker lyckats klargöra. har genom januarisamarbetet fått domdera svensk försvarspolitik. Det handlar om var nya regementen ska placeras, i strid med såväl Försvarsmakten som andra experter. I stället för att ta försvarspolitiska hänsyn fick regionalpolitiken styra. Att bedriva regionalpolitik är inte fel i sig, men frågan är om det är just Försvarsmakten som ska användas för det. Det knakar uppenbarligen i fogarna för januarisamarbetet. Med tanke på dagens debatt är det helt uppenbart att partierna har olika säkerhetspolitiska linjer. Hur ser försvarsministern på agerande? Hur ser försvarsministern på samarbetet med ? 60 Försvarsminister (S) replik: Jag vet inte om den här debatten var avsedd att handla om januariavtalet och vet inte ens om det tillhör ämnet. Jag begriper egentligen inte varför den frågan tas upp i sammanhanget. Jag kan bara enkelt säga att det som står i det här avtalet är det vi försöker leverera utifrån den förhandling som sker. Mot bakgrund av att jag inte anser att det här hör till dagens ärende har jag inget mer att säga. 61 (V) replik: Jag får nog ändå konstatera att det tillkännagivande som gör och där det hänvisas till ett tidigare tillkännagivande, gjort av så sent som , definitivt hör till dagens ärende. Regeringen har genom sitt januarisamarbete bestämt att man gör upp om budgeten med två andra riksdagspartier, som är utanför regeringen. Man har avhandlat 72 punkter som berör ett antal frågor. Sedan har regeringen handlingsutrymme på punkter som inte finns med bland de 72 punkterna. På de områdena kan regeringen agera. Men det är väldigt tydligt att den budget som regeringen har lagt fram och förhandlat med två partier inte svävar helt fritt från de säkerhetspolitiska linjerna. Frågan är hur länge man som regering kan tillåta det prickskytte som med precision sker från sida mot regeringens säkerhetspolitiska linje och där man, som försvarsministern själv är inne på, med tvära kast försöker ifrågasätta regeringens legitimitet i säkerhetspolitiken. Jag är oroad. Jag tycker att försvarsministern och i många replikskiften är väldigt tydlig gentemot dem som förespråkar en Nato-option och pratar om Nato i varenda debatt, som om det skulle handla om Nato trots att det finns andra frågor som står på dagordningen. Detta är det viktigt att fortsätta med. Men det måste ju någonstans finnas en gräns för vad man kan tillåta att göra. Jag undrar var den gränsen går. 62 Försvarsminister (S) replik: De här frågorna hanteras ju inte inom ramen för januariavtalet. Försvarsuppgörelsen är beslutad av , och det är klargjort vad den innehåller. Det står alla som har varit med i det beslutet bakom, dock ej , , . Den här frågan regleras inte i det sammanhanget, utan den kommer in i denna debatt bland annat. Jag kan väl bara konstatera att vi fullföljer avtalet och följer de uppgörelser som finns. 63 (C) replik: Jag kan bara hålla med försvarsministern – den här debatten omfattas inte av januariavtalet. Det är alldeles uppenbart. Jag kan också instämma i försvarsministerns tydliga uttalanden om att stå upp för rätt att självt bestämma sin väg och för den territoriella integriteten. Det är oerhört viktigt att vi visar att vi tydligt står bakom . Men, fru talman, jag är ändå lite nyfiken på den goda beskrivning som försvarsministern gör av agerande. Det är ju ett agerande som skett trots att med alliansfrihet rimligen borde ha bidragit till att skapa mindre spänningar i vår region. Trots det ser vi att spänningen har växt. Vi har utvecklat ett säkerhetsnätverk med partner i vår del av , som försvarsministern säger. Då undrar jag naturligtvis, fru talman, om inte det säkerhetsnätverket och de avtal vi har ingått påverkar. Har försvarsministern och regeringen uppfattat att rustar upp och riktar sina kanoner mot till följd av detta? Det är naturligtvis en viktig bild, med tanke på hur diskussionen går bara vi säger att vi vill öppna för en Nato-option, fru talman – då skulle reagera. Men vad händer med det agerande som vi har ? 64 Försvarsminister (S) replik: Jag tror att jag är rätt så välorienterad om trupprörelser, upprustning, övningsverksamhet och ageranden i olika sammanhang genom att jag kontinuerligt får underrättelserapporter. Den långsiktiga trend som går att se är att man ökar den militära förmågan. Man har använt militärmakt i och på och haft sin pågående konflikt i . gör man en stor federationstäckande övningsverksamhet där man mycket snabbt kan koncentrera resurser vid gränsen till östra . Vi ser också att man har stora möjligheter att agera i , där vi har haft en stor oro . Sammanfattningsvis är mönstret när det gäller utvecklingen negativt. Det visar på vikten av att vi jobbar med det vi gör, både med säkerhetsnätverket och med vår egen nationella förmåga. Jag tror att man måste se det här i ett betydligt större perspektiv än att det bara skulle handla om hur det slår i förhållande till . Däremot måste jag bestämt säga att det är betydligt bättre om den här regionen samverkar djupt än om var och en står för sig själv. Det skulle aldrig fungera som en tröskelhöjande effekt. Den samverkan vi har är alltså nödvändig. Om vi gör en förändring av de säkerhetspolitiska doktrinerna påverkar det starkt, särskilt med tanke på långa gräns mot . Att ägna kraften och tiden åt det i det här läget, där vi har en grundläggande obalans som vi måste komma åt, är fel. 65 (C) replik: Om vi hade befunnit oss i är jag övertygad om att debatten skulle ha handlat om en önskan att få garantier om säkerhet och en önskan om att få bli medlem i Nato, trots att man har ryska trupper som står vid gränsen, eller kanske just på grund av detta. De har ju verkligen en bild där hotet är tydligt. Vi har inte riktigt samma situation. Visst vore det klokt att agera nu för att bygga garantier och inte bara hopp, fru talman, för det fall det värsta skulle hända? Så till frågan om inbjudan till samtal. Jag lyssnade på ett tidigare replikskifte. Regeringen har naturligtvis ansvar för den säkerhetspolitiska linjen och för att uttolka den säkerhetspolitik har. Men, fru talman, skapar inte regeringen, som är en minoritetsregering, ett prejudikat för en annan minoritetsregering med en annan sammansättning att ändra på egen hand? Man har inte själv tagit initiativ till att föra en dialog, trots att vi från sida uppmanar till att bjuda in oss till samtal och försöka söka en bred samsyn kring detta. Regeringen och ministern säger att vi svarar på sedvanligt sätt. Men, fru talman, detta är att sätta ett prejudikat som är allvarligt. Bjud in till samtal! Säkra att åtminstone den nationella säkerhetsstrategin, när den presenteras, har en samsyn kring detta! Regeringen har ansvar för en djup dialog om detta, fru talman. 66 Försvarsminister (S) replik: Ska man bygga fungerande samverkan som även kan användas i krissituationer handlar det om att i praktiken bygga relationer, bygga interoperabilitet, bygga informationsvägar genom och se till att saker och ting är förberedda. Det gör vi . Geografisk belägenhet som har direkt effekt på det säkerhetspolitiska läget är väldigt avgörande för vad som är rimligt att göra när det gäller den säkerhetspolitiska grunddoktrinen, det vill säga om vi ska överge vår militära alliansfrihet. Det är bara naivt att tro att vi inte kommer att se effekter på spänningar i vår del av om enskilt skulle söka eller om vi skulle skapa en situation gentemot där det kommer att få utstå stor press i det här sammanhanget. Vi bygger ett praktiskt säkerhetsnätverk som vi har full handlingsmöjlighet och frihet att använda om det är så att vi ser att det är det klokaste i en krissituation. Men vi har också en nordisk solidaritetsförklaring och en EU-solidaritetsförklaring. Vad som händer i en reell kris vet man först när man befinner sig i den situationen. Var och en måste utgå från sin egen situation när man gör den här typen av bedömningar. Sedan får jag nog tyvärr upprepa det jag sa till .