prot · H80979 · 2021-02-10 00:00:00 — Vården ska inte bara finnas till hands när vi väl har blivit sjuka; den ska också ge oss hjälp och råd för att vi inte ska bli sjuka. Därför finns det ett stort behov av nya, sammanhållna lösningar som innebär att egenvård och friskvård får ta större plats i den enskildes hälsovård, allt för att stärka folkhälsan och öka egenmakten gällande den egna hälsan hos varje enskild individ. Därför vill jag yrka bifall till reservation nummer 15, där regeringen uppmanas att tillsätta en bred utredning om en egen- och friskvårdsreform. Just nu är vi mitt i pandemin, men i dess spår och efterdyningar är jag rädd att vi kommer att ha många utmaningar att ta oss an kopplat till folkhälsoområdet. En rapport från och samhällsmedicin visar att personer som fått intensivvård för covid-19 löper större risk för nedsatt psykisk hälsa. Många behöver även långvariga fysiska rehabiliteringsinsatser. Dessa grupper måste vi uppmärksamma och hjälpa, och jag tror faktiskt att vi behöver ha en plan för hur vi ska ta hand om dem som är långtidssjuka i covid. Vårdpersonal riskerar även långsiktiga psykiska besvär efter den enorma stress de har varit med om under pandemin. Även WHO varnar för en lång våg av psykisk ohälsa efter det att pandemin är över. I motion En utvecklad sjukvård och omsorg i hela landet beskriver vi bland annat hur vi i vill utveckla det psykosociala stödet till medarbetare i vården. Sjukskrivningar på grund av stress- och utmattningssymtom har ökat stadigt . Enligt statistik hade över 36 000 sjukskrivna diagnosen. Huvuddelen av dem, , var kvinnor. Att vara ute i naturen ger positiva effekter för personer med stress, ångest, depression och utmattning. Forskning visar också att personer med stressrelaterad psykisk ohälsa kan ha stor nytta av att genomgå grön rehabilitering och uppleva att den stödjande miljön bidrar till minskade stressnivåer, återgång i arbete och struktur i vardagslivet. Innebörden av grön rehabilitering kan i korthet sammanfattas med att man gör olika aktiviteter i en grön miljö, deltar i aktiviteter med djur eller bara får vara på en rogivande plats i natur- eller kulturlandskap. Det handlar dock om att arbeta systematiskt med evidensbaserade metoder och att hjälpa deltagare att se sina framsteg. Många engagerar sig för grön rehab, och utvärderingar pekar på positiva effekter av bland annat den metod för grön rehabilitering som används vid i . Vi kan även se att det i , som har en officiell certifiering av gröna välfärdstjänster inom jordbruket och rennäringen, pågår ett forskningsprojekt om just grön rehabilitering för personer med demens i tidig fas. Preliminära resultat visar att mycket tid utomhus gör stor skillnad för livskvaliteten. menar därför att grön rehabilitering är väldigt intressant och bör följas upp med vidare utredning och utvärdering. Folkhälsoområdet är ett stort och viktigt område. Med hjälp av många små insatser från oss alla i vardagen och med en strukturerad folkhälso- och egenvårdsreform där vi satsar på att stärka varje medborgares hälsa kan vi få stora och goda resultat. 48 (KD): Folkhälsan i utvecklas positivt, och medellivslängden fortsätter att öka. Människor är mer engagerade i sin hälsa än , och det är jätteglädjande. är hälsan ojämlikt fördelad – hos vissa grupper ökar stress, psykisk påfrestning, rökning, alkoholriskbruk, övervikt och andra hälsoproblem. Det finns därför fortfarande stora hälsovinster med att förstärka det förebyggande arbetet. Rökning, överdrivet solande och riskbruk av alkohol är välkända faktorer för utveckling av cancer. Ohälsosam kost och brist på fysisk aktivitet är några av de främsta orsakerna till vissa sjukdomar och förlorade friska levnadsår i . Det gäller bland annat risken för övervikt och fetma och risken för att drabbas av typ 2-diabetes, hjärt-kärlsjukdom, stroke eller olika cancerformer. Tobaksbruk är den vanligaste riskfaktorn för sjukdom, men efter det kommer ohälsosamma matvanor. insjuknar cirka 90 000 personer i sjukdomar kopplade till ohälsosam mat och bristande fysisk aktivitet, enligt . Vetskapen att våra levnadsvanor är drivande i utvecklingen av många sjukdomar kan kännas tung. är det hoppfullt att beräkningar visar att minst en tredjedel av hjärt-kärlsjukdomarna och även vissa cancersjukdomar skulle kunna förebyggas med förändrade levnadsvanor. Det är otvetydigt så att ett aktivt folkhälsoarbete ger stora vinster för den enskilda människan men också för samhället i stort. En kristdemokratisk folkhälsopolitik syftar till att stödja den enskilde i att göra hälsosamma val. Det ska vara lätt att göra rätt, men då måste också samhället erbjuda evidensbaserat stöd och riktade insatser som främjar goda val. För att kunna implementera, sprida och kvalitetssäkra de verksamma preventiva folkhälsometoderna behöver kommuner och regioner centralt stöd och utbildning, vilket är något som saknas . Det finns exempelvis flera förebyggande metoder inom området för alkohol, narkotika, dopning och tobak – ANDT – som utvecklats och visat sig vara framgångsrika. Dessa och andra evidensbaserade metoder måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Vi tycker därför att det är angeläget att det införs ett nationellt inom ANDT-området. Allt annat vore faktiskt slöseri med våra gemensamma skattemedel. För att främja hälsosamma matvanor anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning med syfte att utvärdera vilka offentliga styrmedel och vilka eventuella varningstexter och informationsinsatser som skulle kunna ge en långvarig positiv effekt på konsumtionsbeteendet. Vi kristdemokrater har också flera förslag som syftar till att främja fysisk aktivitet, inte minst för barn och unga. Vi har som mål att det ska vara fysisk aktivitet på schemat i och att barns närmiljö ska utformas så att den främjar rörelse och fysisk aktivitet. Vi vet också att barn som lever i familjer med ekonomisk utsatthet har en mindre aktiv fritid än andra barn. En förklaring till det kan vara att barns fritidsaktiviteter är dyra. Barn i ekonomisk utsatthet känner alltför ofta ett stort ansvar för familjens ekonomi. När barnens fritidsaktiviteter börjar konkurrera med övriga behov i hushållskassan uttrycker många barn att de vill sluta med sin träning. Detta är ett ansvar som barnen inte ska behöva ta – inga barn ska behöva ta det. vill därför införa ett fritidskort för alla barn mellan årskurs 2 och årskurs 9, som är laddat med som är öronmärkta för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i föreningslivet. De barn som lever i hushåll i ekonomisk utsatthet skulle få ett betydande stöd på . Reformen skulle innebära att nästan 1 miljon barn skulle få stöd för en mer aktiv och meningsfull fritid, och det största stödet skulle ges till de cirka 150 000 barn som behöver det allra mest. Även vuxna behöver stimuleras till ökad fysisk aktivitet. Ett gott exempel på detta är så kallad fysisk aktivitet på recept, det som i dagligt tal brukar kallas FaR. FaR ska anpassas till patientens egna förutsättningar, önskemål och livssituation. Insatsen har funnits i men har inte fått genomslag fullt ut. Det råder också en ojämlikhet över landet eftersom de 21 regionerna har olika strategier för hur FaR ska användas. Vi kristdemokrater föreslår därför tillsammans med att det ska genomföras en validering och utvärdering av effekten av de olika arbetsmetoder som används inom FaR samt av hur den legitimerade vårdpersonalen ska kunna bidra till att patienten får en långsiktigt hållbar livsstilsförändring. Efter denna kvalitetssäkring bör det också ges ut nationella rekommendationer kopplade till FaR. Det är som är ansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå, och vi kristdemokrater har full förståelse för att myndighetens arbete inom detta område har fått stå tillbaka lite grann under covid-19-pandemin. Men det är angeläget att myndighetens folkhälsouppdrag får högsta prioritet så snart det är möjligt. Då gäller det inte minst att genomföra och följa upp samordnade konkreta insatser som är anpassade för folkhälsoarbetet på och regional nivå för att de ska få genomslag i hela samhället. I detta sammanhang kan det heller inte nog betonas hur viktigt det är att se det civila samhället som en bärande aktör inom folkhälsoarbetet. Slutligen, fru talman, anser vi att behöver en nationell folkhälsofrämjande strategi som metodiskt, långsiktigt och strukturerat strävar efter att skapa bättre förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen. Jag och vill därför yrka bifall till vår reservation 4. 49 (L): Vi har satt upp mål för att nå en god hälsa i befolkningen. Den har ju förbättrats avsevärt – man kan säga att en 70-åring mår som en 50-åring . Det är helt fantastiskt, men denna förbättring måste fortsätta. finns det orosmoln, inte minst under denna pandemi. För att nå de mål som vi har enats om i måste vi ha en strategi. Det är därför Liberalerna motionerar om skapandet av en nationell strategi för att nå folkhälsomålen. Jag yrkar bifall till reservation 5 under punkt 2. Ska vi nå dessa mål måste alla samhällets sektorer medverka. hör vi om idrottsmän och andra som halkar och bryter sig på gatorna. Årsrika människor vågar inte gå ut i därför att rullatorerna inte fungerar i snömodden och på de knaggliga trottoarerna. De upplever dubbel risk – dels för att bli smittad av covid-19, dels för att halka. Covid-19 är hälso‑ och sjukvårdens ansvar, men hälso- och sjukvården har inte ansvar för att gatorna ska göras gå- och rullatorbara, om jag får uttrycka mig så. De som planerar byggen av bostäder ska på en gång se till att det byggs utan trösklar, med breda dörrar, bra belysning och trappor som går att gå i när hissen står och så vidare. Flera har tagit upp fetma och den ohälsa som är resultatet av den. Därför blir livsmedelsindustrin i samarbete med , och så vidare en viktig faktor. Idén om en tvärsektoriell strategi är inte ny. Den kom faktiskt med , men den kom liksom av sig. Under ett skede var det en minister från varje departement som skulle samlas kring en strategi för en god folkhälsa. Men intresset svek tyvärr i ledningsfunktionerna där, så det bidde inget av detta. Kanske var vi då för tidigt ute. Men det är dags nu när vi ser dels vad det betyder att bevara hälsan genom hela livet, dels vad det betyder också för skattepengarnas användning. Allt vi kan förebygga, som därmed inte belastar skattepåsen, kan då användas för andra behov som kanske är allvarligare och större. Vi har ett par motioner med här om vaccinationer. De skrevs innan vi visste så mycket som vi vet . Men en av dessa handlar om att barn, årsrika människor eller andra som är i risk för allvarliga infektioner ska kunna möta personal som är vaccinerade mot olika hälsoproblem. Jag tänker då på vad man har råkat ut för i med spridningen av mässling. Det är en sjukdom som har dödat många barn på andra håll, men inte i för vi har en hög vaccinationsnivå när det gäller mässling. Vi kommer i våra motioner in på säsongsinfluensa och på vaccination mot covid-19. Vi liberaler tycker, även om Liberalerna är ett , att man ska vara vaccinerad mot covid-19 när man arbetar i äldreomsorgen. Ett ohälsoproblem som fanns före pandemin men som är så tydligt nu är isoleringens effekter. Jag ser den ju i min generation . Det är inte bara isolering på grund av pandemin utan också, som jag sa , för att man inte vågar gå ut på grund av ishalkan. Detta är parat med ovissheten om när vi blir vaccinerade. Inte minst vi årsrika hade hoppats på att eller få en kallelse till vaccination. Den senaste informationen är att mina jämnåriga – jag är alltså 87 – och jag själv kan räkna med att kanske bli vaccinerade eller . Det här är grymt, därför att vi har förespeglats en möjlighet att bli vaccinerade. läser vi dödsannonser och hör talas om jämnåriga som stryker med. Jag fick dock i går ett glädjebud om en man som fyllde efter det att han hade insjuknat. Han låg och kippade efter andan i . Men vaknade han och bad om en öl. Då tänkte jag: Wow, vi får träffa honom igen. Jag avrundar mitt anförande med detta. Tack ska ni ha för att ni lyssnade! 50 (S): Dagens debatt handlar om socialutskottets betänkande angående folkhälsofrågor. Folkhälsofrågorna handlar om så mycket mer än vad som berörs i betänkandet. Som en kollega sa i förra årets debatt handlar det om hela livet. Därför känns det så bra med det stora engagemanget från samtliga partier. Cirka 150 yrkanden bevisar väl vilket engagemang som finns för folkhälsofrågor. Innan jag fortsätter yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tror faktiskt att vi alla vill samma sak, att få till en bättre folkhälsa. Vi har ibland valt olika vägar för att nå målet. Sedan upplever jag att man egentligen aldrig blir klar, för det dyker upp nya saker. Man kan alltid bli bättre. Men det är viktigt att röra sig i rätt riktning. Målet är att det ska gynna befolkningens hälsa. Det finns ett övergripande mål för folkhälsopolitiken: att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa för hela befolkningen och att minska hälsoklyftorna inom en generation. Under detta mål finns som bekant åtta målområden. Regeringen har arbetat med frågan. Exempelvis kom det 2017 en proposition om god och jämlik hälsa, och regeringen fick så sent som en rapport från som heter På väg mot en god och jämlik hälsa – Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet, så mycket arbete pågår. Det finns en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Även där har mycket gjorts, och det pågår arbete. Psykisk ohälsa är vår tids stora folksjukdom. Den psykiska ohälsan ökar hos unga och främst bland flickor i tonåren. Därför lägger regeringen ned ett omfattande arbete när det gäller suicidprevention och psykisk hälsa. Detta arbete är oerhört viktigt, för det är så oerhört tragiskt när en människa väljer att avsluta sitt liv. Och värst tycker jag att det är när en ung människa väljer detta precis efter att ha börjat sin livsresa. Den socialdemokratiskt ledda regeringen tar detta på stort allvar och gör stora satsningar: 1,7 miljarder för psykisk hälsa, suicidprevention, psykiatrisk traumavård med mera och 380 miljoner för tillgänglighetsinsatser inom bup. Så sent som tillkom statsbidrag till ideella organisationer inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Det är oerhört viktigt, för många organisationer gör ett fantastiskt bra arbete, måste jag säga. Det nationella handlingsprogrammet för suicidprevention är omfattande och består av nio åtgärdsområden. Man arbetar med att ta fram en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Men naturligtvis finns mycket mer att göra. Exempelvis kan primärvården bli bättre på att förebygga suicid bland äldre. Naturligtvis krävs då utbildningsinsatser så att man känner igen riskfaktorerna. Vi har även Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, som bland annat bearbetar statistik, bedriver forskning och arbetar med information och utbildning. Även här pågår alltså väldigt mycket arbete. När det gäller skydd mot smittsamma sjukdomar har vi en smittskyddslag där det framgår att ansvarar för samordningen på nationell nivå. Vi har det nationella vaccinationsprogrammet och det allmänna. Sedan finns också smittskyddsförordningen att luta sig mot. finns bara ett allmänt vaccinationsprogram, och det är för barn. har dock lämnat förslag om att införa särskilda program mot fyra sjukdomar: hepatit B, influensa, allvarlig pneumokocksjukdom och tuberkulos. Något som är oerhört viktigt för folkhälsan är barnvaccinationsprogrammet, som erbjuder alla barn skydd mot elva sjukdomar. har ett uppdrag att genomföra åtgärder och utveckla arbetet med information och kommunikation om vaccinationer. Det är bra, för det vore väldigt olyckligt om vaccinationsbenägenheten skulle minska. är vaccinationstäckningen bland tvååringar . Andelen flickor som vaccineras mot HPV har ökat till , vilket är bra, men siffran kan naturligtvis bli högre. Positivt är att myndigheten tagit fram stöd för kommunikation och utbildning om HPV för elevhälsan så att man kan informera ordentligt. Vi har ingen allmän skyldighet att låta vaccinera oss. Regionerna ska dock kunna erbjuda skydd mot smittsamma sjukdomar. När det gäller folkhälsa är matvanor och fysisk aktivitet viktigt. Många sjukdomar beror på dåliga vanor. Dåliga mat- och dryckesvanor ihop med obefintlig fysisk aktivitet påverkar folkhälsan mycket negativt. Naturligtvis spelar alkohol och droger en stor roll för folkhälsan. Vi bör även ha med oss den problematiken när vi pratar folkhälsofrågor. Vi ser också att socioekonomiska skillnader har stor betydelse för folkhälsan. Här spelar bland annat trångboddhet en stor roll vid smittspridning i pandemitider. Barn och unga rör sig mindre i dagens samhälle, vilket gör att antalet överviktiga barn ökar. Denna församling antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken. Ett delmål handlar om att främja ökad fysisk aktivitet och bra matvanor. Det pågår ett arbete med nationella riktlinjer för vård vid fetma, och man arbetar med sänkta salt- och sockerhalter i livsmedel. Ett annat arbete som pågår är ett ta fram åtgärder som främjar fysisk aktivitet och då särskilt beakta barn, ungdomar, äldre och personer med funktionsnedsättningar. Vi är en del av folkhälsan och bidrar med vår del för en bättre folkhälsa. Vi bör tänka på vad stoppar i oss och ta de där extra stegen . Vi måste också bry oss om varandra, för ensamhet och isolering är inte bra för någon. Det har dykt upp som ett stort problem under pandemin, och troligtvis har depressioner, ångest och sömnsvårigheter ökat. Det är inte positivt för folkhälsan. Folkhälsa är mycket mer än vad vi hinner ta upp , till exempel buller, stress och utsläpp. Under pandemin rör sig en del av oss betydligt mindre än vi behöver. Svårast är det för många gamla människor som är isolerade och inte kommer ut. När pandemin är över får vi utvärdera hur den har påverkat oss ur ett folkhälsoperspektiv. Folkhälsofrågorna kommer att vara viktiga , och jag hoppas att vi alla kan bidra i det arbetet. 51 (V): Under och efter pandemin – för det kommer till slut ett efter – måste vi vara vaksamma på hur folkhälsan utvecklas. I mitt inlägg kommer jag att fokusera helt på den psykiska hälsan. Vi har i olika omgångar under pandemin stängt ned gymnasier och universitet. Olika undersökningar visar att utsatta barn och unga har blivit alltmer utsatta . Unga vuxna har satt sitt liv på vänt, arbetslösheten tickar på och den sociala distanseringen har drabbat många hårt, speciellt 70-plussare. Alla små restauranger lever på avgrundens rand, och ägarna har maximal ångest. Över hela världen biter människor ihop och väntar på vaccin som kommer att lugna ned situationen. Vi kan se hur långa skolstängningar i andra länder har påverkat barn och unga negativt. Därför är det bra att inte har stängt skolor länge eller alls. Vi kommer att få se ökade problem inom området psykisk hälsa efter pandemin. Jag är tyvärr ganska säker på det. Det handlar om allt från ångest i små portioner till svåra diagnoser och, i värsta fall, självmord. tog 1 588 personer sitt liv i . I trafiken avled 223 personer. När det gäller trafiken, där liksom för självmord har en nollvision, har det satsats enorma resurser, vilket har bidragit till bättre trafiksäkerhet och en kraftig minskning av dödsfall. När det gäller psykisk hälsa och självmordsprevention har inte motsvarande satsning gjorts. Detta måste vi förstås ändra på. Självmord kan förebyggas på en mängd sätt, till exempel genom att lära sig se tecken kombinerat med en bra, effektiv och offensiv vård och genom att strukturerat analysera statistik. Det handlar också om självmord begångna efter kontakt med sjukvården, vilket tyvärr inte är helt ovanligt. Alltför många blir nekade hjälp när de kommer till exempelvis psykiatrin. Det ska inte ske. Det är som att säga nej till en patient med en pågående hjärtattack. Det behöver utarbetas riktlinjer för hur ett regionalt arbete mot självmord kan stärkas runt riskgrupper. Det behövs ett folkhälsoarbete runt det, vilket vi saknar. har motionerat om det tidigare. Det behöver helt enkelt komma ut information om hur självmord kan förebyggas. Det behövs också en lagstiftning om folkhälsa så att regioner och kommuner får ett tydligt uppdrag att arbeta med just folkhälsofrågor. Det kan inte vara fritt valt arbete. I förra valet – det känns länge sedan men är inte det – sa att vi ville se ett nationellt lyft för hela området psykisk hälsa så att den psykiatriska vården ges samma fokus som cancervården, det vill säga att man arbetar lika intensivt med dessa frågor när det gäller exempelvis svår depression eller självmordstankar. Vi kommer att fortsätta att lyfta fram detta tillgänglighetspaket för hela området psykisk hälsa. Det ska bara fungera. Att ha kunskap om just självmordsprevention ska vara lika viktigt som hjärt- och lungräddning. Depression är en folkhälsosjukdom som kan vara livshotande. Den följer en också livet ut, så man kan säga att det är en kronisk sjukdom. Då är det viktigt att vården fångar upp den tidigt och följer upp. Att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga är viktigt. Därför måste vi ha en likvärdig och bra förskola och skola där man snabbt kan se barn som far illa, som har svårigheter, som det inte kommer att gå bra för eller som mår dåligt av olika skäl. Dessa barn måste omgående få hjälp. väljer många med bra ekonomi att söka privat hjälp för sig själva eller för sina barns psykiska problem. De gör det när de inte får hjälp från regionen eller när skolan sviktar. Detta blir en tydlig ojämlikhet och en klassfråga. Det är inte alla som har råd att betala per besök för att förebygga psykisk ohälsa. Sådan ser verkligheten ut. Vi behöver en välfärd att lita på, och vid det här laget vet ni vad en vänsterpartist kommer att säga: Vi får prioritera och kanske inte ha stora skattesänkningar eller rutbidrag för att skruva ihop Ikeamöbler. Det handlar om att prioritera folkhälsan. Det gäller att prioritera välfärdens verksamheter som förskola, skola, elevhälsa och socialtjänst så att vi har en bas att stå på och att ha en barn– och ungdomspsykiatri som är lättillgänglig. Vi måste också hitta andra vägar in för unga, exempelvis via ungdomsmottagningar. Att det finns förutsättningar för kuratorskontakt och terapisamtal med legitimerad psykolog är mycket viktigt. Psykiatrin ska liksom övrig sjukvård arbeta med standardiserad vård inom de områden där det finns nationella riktlinjer. Det borde vara en självklarhet. Vi måste förebygga inom hela området folkhälsa, och jag tror att psykisk hälsa kommer att bli en stor fråga efter pandemin – för det kommer som sagt ett efter pandemin. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats AU7 om Arbetsförmedlingens tjänst Stöd och matchning 2. res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 – § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU19 Frågor om placerade barn och unga Punkt 7 (Övervägande av adoption ) 2. res. 4 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:15 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP 4:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 – (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 11 (Insatser utan föräldrars samtycke) 2. res. 7 (C, L) 8 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 3 MP 7:5 C, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 –