prot · H80965 · 2021-01-15 00:00:00 — Därför tittar vi på möjligheten att exempelvis hantera investeringslån, som också är en stödform kopplad till dessa system, och om man skulle kunna utforma detta på ett bättre sätt och mer harmoniserat med investeringsstödet så att det skulle kunna hjälpa näringsidkare. Man tittar på att kunna dela upp utbetalningarna och perioderna på ett sådant sätt att det passar med hur entreprenörer väljer att göra jobbet, exempelvis, och på möjligheten att ha takbelopp för hur mycket som får ges i lån i förhållande till varje enskild näringsidkare. Och man tittar på möjligheten att använda andra aktörer och att ha en dialog med de aktörer som finns jämte de klassiska storbankerna. I första hand pratar vi kanske om , men det kan också handla om mikrofonder och annat, som är aktiva finansiärer med ett intresse av att säkerställa att vi har en levande landsbygd. Det pågår alltså ett arbete kopplat till detta. 56 (SD): Att jag vurmar för svensk landsbygd beror inte bara på att jag bor där – det gjorde jag redan när jag bodde i . Jag tror dock på samspel mellan stad och land snarare än motsättningar dem emellan. Tyvärr upplever allt fler som bor utanför storstadsområdena sig styvmoderligt behandlade av politiken. Det är vanligt att jag upplever att frustrationen är så massiv att jag nästan kan ta på den när jag träffar väljare utanför storstäderna. Det handlar ofta om en känsla av att man först straffas ekonomiskt för att man valt att bo eller driva företag på landsbygden för att sedan kompenseras genom diverse bidrag i stället för att, som det borde vara, ges rimliga förutsättningar från första början. Det finns mycket driftigt folk på landsbygd och folk som med rätt förutsättningar kan och vill hålla hela landet levande. En av förutsättningarna för detta är dock att den kommersiella servicen fungerar i hela landet. Där utgör bensinmackarna eller lanthandlarna, vilket jag tidigare nämnt i denna debatt, en av de viktigaste hörnpelarna. Jag är tacksam över att statsrådet tycks dela min uppfattning i denna fråga och säger sig vara medveten om de mindre, fristående drivmedelsstationernas utsatta situation – detta även om jag anser att det finns delar av den politik som statsrådets regering för som har en direkt kontraproduktiv inverkan på möjligheterna att bo och verka på landsbygder. Men det är en helt annan debatt som vi inte hinner med här . Med detta sagt, herr talman, vill jag understryka att min förväntan på statsrådet är att hon framgent kommer att verka för att de nya miljöregler som vi nu debatterat inte kommer att få de negativa konsekvenser som branschorganisationen varnar för och att hon kommer att verka för att tidsfristen för bensinmackarna kommer att skjutas fram tills det finns en lösning på problemet. 57 Statsrådet (S): Återigen tack, , för en viktig debatt! Vi behöver prata mycket mer landsbygdsfrågor politiskt, och vi behöver säkerställa att vi har ett landsbygdsperspektiv som tydligt genomsyrar alla politikområden. Det tror jag är en utmaning som vi gemensamt i alla partier måste ta oss an. När det gäller de nya miljöreglerna och tidpunkten för dem – jag hann inte svara på frågan i mitt förra inlägg, och den nämndes här nu igen – kan jag konstatera att detta är en föreskrift som har funnits på plats . Man har alltså haft på sig att förbereda sig för dessa. Enligt , som har kartlagt regionernas arbete och näringsidkarnas efterfrågan på stöd, har efterfrågan varit väldigt låg. Det finns anledning att tro att den kommer att öka, givet att ett slutdatum snart kommer. Därför gör vi det här arbetet. Vi säkerställer att det finns pengar . Vi tittar på hur man ska kunna hjälpa dem att säkerställa att de kan ta del av pengarna. Men att flytta fram datumet är inte på mitt ansvarsområde, för det ligger på ett annat departement. Sedan finns det tyvärr anledning att tro att man i så fall bara skulle skjuta problemet framför sig. kommer ett slutdatum för detta att finnas, om det inte är så att man tycker att detta är en olämplig åtgärd att göra. Men det uppfattar jag att varken jag eller faktiskt tycker. Det handlar om att säkerställa att vi har säkra stationer, och det är i grunden en bra sak. Med detta sagt är det här en viktig fråga, och frågan om landsbygdens överlevnad är större än så. Det handlar om att säkerställa att vi har pengar till regioner och kommuner, att det finns bra förutsättningar för näringslivsutveckling och så vidare. Och vi tar breda tag kring detta. Jag är glad att tillhöra en regering som har satt de här frågorna på dagordningen. Där har de inte varit på väldigt länge före den här regeringen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:272 Talmannen meddelade att interpellation 2020/21:272 av (M) om svenska lärosätens samarbeten med hade återtagits och därför inte skulle besvaras. § 13 Svar på interpellation 2020/21:225 om barns rätt till tanke‑, samvets- och religionsfrihet 58 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag i den fortsatta hanteringen av utredningen och svensk rätt (SOU 2020:63) kommer att väga in barns rättigheter att själva bilda sig en uppfattning i religiösa frågor och i vilken utsträckning regeringen anser att föräldrars religion och kultur får styra ett barns liv. Vidare frågar interpellanten mig om jag delar utredningens bedömningar kring hur artikel 14.3 om friheten att utöva sin religion eller tro ska inkorporeras i svensk lag och utredningens slutsats att svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med innebörden av artikel 14, att barn har rätt att utöva vilken religion de vill eller ingen alls. Att blivit svensk lag är ett historiskt steg framåt för barns rättigheter och bidrar till att synliggöra barnets rättigheter och skapa förutsättningar för ett barnrättsbaserat synsätt i all verksamhet. Det innebär också att barnets roll som rättssubjekt med egna specifika rättigheter tydliggörs. Det kan därmed förväntas medverka till att barnet i högre grad hamnar i fokus i de situationer som gäller barnet. har gjort en kartläggning av hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i . I utredningens uppdrag har det inte ingått att lämna några förslag. Den kartläggning som utredningen har gjort syftar till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser inom olika rättsområden. slutsatser kommer att vara ett viktigt underlag för regeringen i vårt fortsatta arbete med att säkerställa att lever upp till . Utredningens betänkande spänner över många olika rättsområden och bereds inom . Rättigheterna i konventionen hänger samman och ska i relation till varandra tolkas som en helhet. Alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Religionsfriheten är en av rättigheterna som följer av . Barnets rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet ska respekteras. Friheten att utöva sin religion enligt kan endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga för att skydda den allmänna sedligheten eller andra personers grundläggande fri- och rättigheter. Barn har rätt att skyddas mot alla former av våld och utnyttjande, även när barnet omvårdas av sina föräldrar, vilket är en rättighet som aldrig får åsidosättas. Religionsfriheten är vidare grundlagsskyddad i regeringsformen och skyddas även i . Av följer att barnet ska ges möjlighet att uttrycka sina åsikter vad gäller religionsfrågor. uttrycker även barnets rätt till privatliv, som medför att barn inte kan tvingas att berätta om sina tankar eller tvingas att bekänna sin religion, tro eller andra övertygelser. Sammantaget utgör dessa rättigheter en ram att förhålla sig till, att det är barnet självt som väljer vad det vill eller inte vill ge uttryck för. För regeringen är det oerhört prioriterat att stärka barns rättigheter och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. 59 (SD): Tack, statsrådet, för det långa svar som jag har fått! I utredningen och svensk rätt, SOU 2020:63, går det att läsa om barnets rätt till tanke-, samvets- och religionsfrihet i artikel 14. Bland annat kan man läsa artiklar som stöder barnets rätt att anta och utöva sina föräldrars religion. I juridiska vägledning framgår också att klädsel är något som normalt bestäms av individen själv. som statsrådet står här och uttalar dessa fina meningar om att alla barn har rätt att få sina rättigheter tillgodosedda och att det för regeringen är oerhört prioriterat att stärka barns rättigheter och bekämpa alla former av våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, förekommer det i att barn inte får ha sin egen vilja och sin egen tro utan ytterst styrs av sina anhöriga. På flera håll i landet tvingas barn att bära slöja eller niqab redan i låg ålder. Barnets bästa måste få komma i första rummet, och ingen tro ska tvingas på en annan människa. Religionsfrihet och tro är en grundläggande rättighet för varje människa. Denna mänskliga rättighet gäller alla människor i lika hög grad överallt oavsett vilka de är, var de bor, vilken ålder, kön, ras eller etnisk tillhörighet de har och vad de tror eller inte tror på. får inte blunda för barns religion. Grundtankarna i är just att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Alla barn har rätt att få sina grundläggande behov uppfyllda. Alla barn har rätt att få skydd mot övergrepp och utnyttjande. Alla barn har rätt att få uttrycka sin mening och bli respekterade. För mig är det viktigt att barn får vara barn och inte tvingas leva ett liv de inte vill. Jag frågar därför statsrådet: regeringen barnens religionsfrihet eller föräldrarnas? 60 Statsrådet (MP): Det är helt sant att vi har barn i som far oerhört illa. Det är många barn som lever under hedersrelaterat våld och förtryck. Vi har diskuterat statistik tidigare här i , och jag brukar nämna att uppskattningsvis 100 000 ungdomar i lever under hedersrelaterat våld och förtryck. Det kan även finnas ett stort mörkertal. Denna statistik gör det tydligt att det är många barn utanför denna vackra byggnad som och med varje andetag kämpar för att ta sig igenom sin vardag. I artikel 19 åläggs varje stat att skydda barn från varje form av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel och utnyttjande inklusive sexuella övergrepp. Denna rättighet kan vi aldrig kompromissa med. För mig är det ganska enkelt när det gäller religionsfrihet och frågan om våld mot barn. Religionsfriheten är en mänsklig rättighet men rätten att inte utsättas för våld är precis lika tydlig. För mig står dessa rättigheter inte emot varandra. Man kan aldrig någonsin använda religionsfriheten som ett skäl för att utöva våld mot barn. Båda dessa rättigheter gäller, men ingen rättighet i världen kan användas som skäl för att utöva våld mot ett barn. Våld mot barn accepteras inte. Det är regeringens tydliga ståndpunkt i frågan. 61 (SD): Jag blir lite förvånad över att statsrådet ständigt presenterar gamla siffror. har drivit frågan om slöjförbud på flera håll i landet. All heder åt dem som står upp för jämställdhet på riktigt, och all heder åt dem som kämpar för att kvinnor och barn ska slippa sexualiseras – allt medan vår så kallade feministiska regering blundar. Att barn går i kyrkan är inte samma sak som att ett barn tvingas leva hela sitt liv med ett skynke för ansiktet, ett skynke som är förtryckande. Tänk hur det måste vara för ett litet barn som tvingas leva enligt föräldrarnas tro. Tänk hur det måste vara att tvingas dölja sitt ansikte på grund av föräldrarnas tro. Att tvingas växa upp på det sättet är förtryck och bidrar till att barn upplever psykisk ohälsa. Jag har själv erfarenhet av att tvingas på en religion jag inte valt. Till slut vet man inte vem man är eller vad man tycker och tänker. Man tappar bort sig själv eftersom man tvingas leva ett liv som någon annan valt åt en. Det är fruktansvärt och ska inte behöva hända någon, framför allt inte barn. Vi måste respektera barnets rätt till sin egen tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. skrev på 1990. I den står det att barn har rätt att utöva vilken religion de vill eller ingen alls. Men det stämmer inte när barnets föräldrar tvingar på barnet den religion de anser är rätt. Hedersförtrycket är inget nytt i , men tyvärr eskalerar problemet. Regeringen behöver tydliggöra vad artikel 14 konkret innebär vad gäller både rätten till tro och rätten att inte tro. Rätten till religion borde även innefatta rätten att slippa religion. Är det verkligen religionsfrihet när föräldrar inte tillåter barn att bada med andra barn på grund av barnets kön eller när barnet tvingas bära slöja eller niqab? Ingen individ ska tvingas bära slöja eller en niqab mot sin vilja. Ingen individ ska tvingas tro på en religion man själv inte vill tro på. Detta borde givetvis även gälla barn. Men så är det inte i den rödgröna regeringens . Brott i den så kallade hederns namn är skadliga sedvänjor och grundar sig på att diskriminera och styra en annan individ. Under rådande pandemi ser vi hur folk har svårt att bära munskydd i . Hur kan regeringen då tro att flickor tycker att det är trevligt att ha sitt ansikte täckt nu och i hela livet? 62 Statsrådet (MP): Tvång är aldrig okej. Det är aldrig okej att tvinga på en annan människa ett klädesplagg. Det kan vi aldrig acceptera. Samhället behöver generellt lyssnar mer på barnen. Religionsfriheten är tydlig med att man har rätt till en tro men också rätt att inte tro. Det gäller också barn. Barn har rätt att inte utöva en religion och rätt att göra sin röst hörd. Det är viktigt att bekämpa det hedersrelaterade våldet och förtrycket eftersom det är grunden till att flickor och kvinnor inte får bestämma över sina egna liv. Detta arbete ska fortgå med kraft och går inte emot religionsfriheten eftersom religionsfriheten aldrig kan användas som skäl för att utöva förtryck och våld mot ett barn. Det är glasklart att vi inte accepterar våld. Jag tror inte att ett förbud mot slöja är rätt väg att gå. Utgångspunkten är att flickor och kvinnor själva ska bestämma över vad de har på sig. Kvinnor ska också kunna känna sig trygga i det offentliga rummet oavsett vilka klädesplagg de har på sig. Så vet vi att det inte är . Vi vet att det finns kvinnor som känner rädsla och oro för att utsättas för till exempel hatbrott och diskriminering om de bär slöja. Återigen: Tvång är aldrig okej. Känner förskola eller skola en oro för att ett barn far illa ska kontaktas och en orosanmälan lämnas in. Det är viktigt för att samhället ska få kunskap om att barn far illa och kunna sätta in åtgärder. Inte minst har ett viktigt ansvar att ge stöd och hjälp till bland andra flickor som utsätts för hedersrelaterat våld och förtyck. Vi politiker måste ta ansvar för att skjuta till resurser, inte minst till arbete. Det är också viktigt med satsningar på polisen så att allvarliga brott kan utredas. Vi måste också ta ansvar för lagstiftningens utformning. Vi har skärpt lagstiftningen på en rad punkter när det gäller hedersrelaterat våld och förtyck, till exempel med en straffskärpningsgrund om det finns ett hedersmotiv vid ett brott. Det är en tydlig signal från samhällets sida om att vi inte accepterar detta våld. Det finns även nya lagar på plats för att till exempel förhindra att barn förs utomlands för att giftas bort eller utsätts för tvångsäktenskap. Denna kamp och detta arbete måste fortsätta. Vi har lång väg kvar innan varje barn kan växa upp i trygghet, fatta sina egna beslut och slippa skadlig hederskultur. Vi kommer med kraft att fortsätta detta arbete, för det är oerhört prioriterat. 63 (SD): Jag kan förstå att statsrådet inte ser felet med slöjförtrycket då hon faktiskt ingår i en regering vars representanter bar slöja i diktaturen . Vi behöver säkra rätten för den enskilde att göra sina egna livsval. Att vägleda sitt barn är inte detsamma som att tvinga barnet att bära slöja och sedan skicka iväg det till skolan. Barnets bästa måste komma i främsta rummet vid alla beslut och åtgärder som rör barnet. Barn ska inte bara ha rätten utan även möjligheten att finna sin egen tro men också rätten att slippa tro, om de vill. Att kvinnor ska skyla sina kroppar och täcka sig med en slöja eller en niqab är ett kvinnoförtryck som sprids över världen, inte minst i . Det är faktiskt ett av vårt lands största jämställdhetsproblem. som vi har vår så kallade feministiska regering, som säger sig stå upp för kvinnors rättigheter och jämställdhet, ser vi hur barn och kvinnor utsätts för detta förtryck. Att små barn skulle välja att bära slöjan av fri vilja är befängt. Det hela handlar i stället om ett hedersförtryck som vi måste få stopp på, ett hedersförtryck som en riktig feministisk regering skulle ha sett men som sittande regering inte ser. Varför är regeringspartierna alltid de som går upp till kamp för att föräldrarna ska få förtycka sina unga flickor? Vi ser ständigt i kommuner hur de rödgröna i religionens namn försvarar förtyck och förhindrar effektiva åtgärder som till exempel slöjförbud i skolan. 64 Statsrådet (MP): Jag tycker att det är ett absurt påstående att vi försvarar förtryck och våld. Det har varit glasklart från dag ett för regeringen att vi inte accepterar hedersrelaterat våld och förtryck. Vi kommer att fortsätta att leverera reformer för att ta steg för att bekämpa förtrycket. Vi kommer inte att avstanna i detta arbete, och vi har gjort en rad olika insatser för att stärka det och har också varit oerhört tydliga med att vi inte accepterar våldet. Jag kommer att fortsätta att driva detta arbete tillsammans med regeringen och tillsammans med och Liberalerna, som också har ett stort engagemang i dessa frågor. Som jag har sagt tidigare i talarstolen är det många partier som har ett stort engagemang för att bekämpa det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Jag känner att detta är något som ger trygghet, och jag är glad över att vi har en uppslutning kring att vi inte accepterar våldet. Det vi då behöver göra är att få åtgärder på plats när det gäller vad vi ska göra för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Detta har jag och riksdagsledamoten stått och talat om . Jag välkomnar alla förslag som handlar om att bekämpa förtryck. Det är viktigt att ha med sig i arbetet att det finns kvinnor i som är rädda för att gå ut i slöja. Det är också oerhört viktigt att alla kvinnor i ska kunna känna trygghet på bussen, i affären och i det offentliga rummet. Det tycker jag också är viktigt att nämna i detta sammanhang. Jag vill återigen avsluta med att tvång inte är okej. Flickor ska själva bestämma över hur de vill leva sina liv och hur de ska klä sig. Så ser det inte ut i , och det är vi alla medvetna om. Det som vi behöver diskutera är vad vi gör åt det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:226 om en urholkning av föräldrarollen 65 Statsrådet (MP): har frågat mig om regeringen delar syn på och i vilken utsträckning det finns behov av att framöver ändra hur föräldrar ska lyssnas in, i relation till att barnet lyssnas in, i familjerättsliga ärenden. Han har vidare frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra att ökade problem med föräldraalienation uppkommer till följd av att barnets uppfattning är mer avgörande. Slutligen har han frågat hur regeringen avser att förhindra urholkning av föräldrarollen relaterat till att barnets vilja kan avgöra verkställighet i familjerättsliga mål. Att blivit svensk lag är ett historiskt steg framåt för barns rättigheter och bidrar till att synliggöra barnets rättigheter och skapa förutsättningar för ett barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. Det innebär också att barnets roll som rättssubjekt med egna specifika rättigheter tydliggörs och kan därmed förväntas medverka till att barnet i högre grad hamnar i fokus i de situationer som gäller barnet. Transformeringsarbetet behöver fortsätta och bli mer systematiskt. har gjort en kartläggning av hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i . Utredningens bedömning är att svensk lagstiftning och praxis till största delen stämmer överens med . Men har utredningen funnit vissa oförenligheter mellan och svensk lagstiftning och praxis. Utredningen pekar också på att även om en lagstiftning i sig är förenlig med kan det finnas anledning att förtydliga en del bestämmelser ytterligare. Utredningen har haft i uppdrag att särskilt redovisa hur bestämmelserna om barnets bästa och barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade tolkas i den praktiska tillämpningen och hur barnets bästa förhåller sig till andra intressen som ska beaktas. Utredningen konstaterar att bestämmelserna inte fått fullt genomslag inom vissa rättsområden. I utredningens uppdrag har det inte ingått att lämna några förslag. Den kartläggning som utredningen har gjort syftar till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser inom olika rättsområden. Betänkandet kommer att vara ett viktigt underlag för regeringen i vårt fortsatta arbete med att säkerställa att lever upp till . Barnets vårdnadshavare är de primära ansvarsbärarna gentemot barnet, och de har ett långtgående omsorgsansvar för barnet. Detta omsorgsansvar finns även tydligt med i , såväl i inledningen som utskrivet i vissa artiklar. Det har framkommit uppgifter om att ett starkt fokus på föräldrarätten kan innebära stora problem för barn i olika former av utsatthet, till exempel barn som inte får hjälp av för att föräldrarna säger nej. Dagens lagstiftning innebär att det är svårt för att agera om föräldrarna motsätter sig det; det krävs då att villkoren för tvångsvård är uppfyllda. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet grundar sig bland annat på de åtaganden som gjort genom att ratificera och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. regler om vårdnad, boende och umgänge har utretts av vårdnadsutredning. Utredningen gör bedömningen att den reform av regelverket som genomfördes i flera avseenden fallit väl ut men att det finns utrymme för förbättringar. Bland annat föreslås att barnets rätt till information och rätt att fritt uttrycka sina åsikter och få dem beaktade tydliggörs. Betänkandet bereds i . 66 (SD): Tack, , för svaret! Det är många vackra ord men väldigt lite konkret kring barns rättigheter och föräldrarollen i stort. Jag delar helt synen på föräldrarna som de primära ansvarsbärarna gentemot barnet och de som ska ta omsorgsansvaret. ger dock väldigt dubbla signaler på denna punkt, särskilt då var den som framförde regeringens ståndpunkt i medierna när man tillsatte en ny utredning, om att införa sociala föräldrar i och om att göra könsneutral. Det är en utredning som tyvärr helt saknar riktlinjer för hur barns rätt till sina verkliga föräldrar ska stärkas, detta trots att man var medveten om problemet. Utredningen av inkorporeringen av (SOU 2020:63) pekade ut just problemet med barns rätt till båda sina föräldrar. Barn har olika rättigheter till sin far, beroende på om föräldrarna är gifta eller ej. Rättare sagt har barn bara en naturlig rätt till sin pappa om barnets föräldrar är gifta. I annat fall får barnet hoppas på en välvilja från mamman för att få rätt till sin egen pappa. Just detta faktum, att barn har olika rätt till sina föräldrar, strider eventuellt också mot och reglerna om diskriminering på grund av kön, detta då barnets rätt till sina föräldrar bara skyddas om barnets föräldrar råkar vara gifta med varandra. Om man nu på allvar menar att föräldrarna bär det primära ansvaret och också ska ta omsorgsansvaret måste väl ändå det viktigaste vara att barnet får rätt till sina föräldrar till att börja med, något som också påpekas i utredningen på sidan 767, om det skulle vara så att regeringen har svårt att hitta det.