prot · H90921 · 2021-10-26 00:00:00 — Vi har haft en linje där länge, ända sedan det var aktuellt för riksdag att fatta beslut om Nordstream 2. Jag skrev då tillsammans med dåvarande statsministern i , , till om precis det, att vi måste undvika beroendet av rysk naturgas och att vi med Nordstream 2 riskerade ett minskat oberoende. Det har vi uppe nu också. Det finns ingen anklagelse mot för att de inte har uppfyllt sina åtaganden, men det skickas alltmer naturgas österut. Det är en del i den prishöjning som slår på elpriset också för oss. Det är alltså klart att det var uppe, men det är inte med i slutsatserna. När det gäller migrationen krävde vi, också på initiativ från oss med flera, att få in möjligheter att vidta fler sanktioner mot . Det kom också in i slutsatserna. Det måste finnas möjlighet att dra åt lite mer mot enskilda personer men också företag. För oss är det uppenbart att flygbolaget som är med och fraktar personer till måste omfattas. Det ingår nu i uppgiften för kommissionen att se över möjligheterna att vidta ytterligare sanktioner. 20 (KD): Tack för svaret, statsministern! Det gjorde ingen skillnad, säger statsministern. Så kan det vara. Men en anledning till att det inte gjorde någon skillnad var att inte hakade på, trots mandatet man hade från oss i ryggen. Det är uppenbart att regeringen fortsätter att hävda att kärnkraft är viktigt, eftersom man vet att en majoritet av svenska folket tycker det. Men när det kommer till att på allvar försvara kärnkraften och dess förutsättningar har vi nu fått svart på vitt att regeringen inte lever upp till sina utfästelser. När det gäller migration var det, om jag har förstått det rätt, en hel del diskussion om hur man stärker EU:s gränser. Jag tycker fortfarande att regeringens egentliga linje om finansieringen av EU:s yttre gränser är lite höljd i dunkel. Det har kommit en del uppgifter i medier om att EU inte ska bygga murar och så vidare. Men vad var egentligen vår konkreta linje i fråga om att stärka EU:s yttre gränser? 21 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– I den senare delen är vi helt överens. Det står i slutsatserna, som vi är överens om, att vi självfallet – jag kommer inte ihåg det ordagrant – också måste ta ansvar för våra yttre gränser. Alla är överens om att det måste göras. Annars fungerar det inte inom EU. Det står i slutsatserna, och dem står vi bakom. Det var det ena. När det gäller att det inte är någon skillnad blev det ingen skillnad i sak. Den diskussionen avgörs inte av ett ord, utan den avgörs av ländernas och privata investerares vilja att investera i olika energislag. Det är det som avgör. Frågan fanns inte på dagordningen. Den var inte uppe som en fråga som skulle diskuteras. Sedan är det naturligtvis möjligt för alla att använda sina argument för olika saker. Det står var och en fritt. Det viktigaste för mig var att konstatera att riksdag, kammaren samlad, inte står bakom den uppfattningen. 22 (L): Det är bra att statsministern inte backar från behovet av en grön omställning. Men för oss liberaler, som tillhörde den majoritet i som stod bakom riktlinjen om att föra fram kärnkraften, är kärnkraften en del av just den gröna omställningen. I kammaren har vi hört frågor om på vilket sätt statsministern förde fram ståndpunkt. Vi har hört statsministerns svar. Men jag kan inte riktigt släppa frågan. Nyhetsmedier rapporterade att anhängare av och motståndare till kärnkraft och naturgas stred mellan varandra huruvida toppmötet skulle uppmana kommissionen att lägga fram förslag om att dessa energislag ska ingå i taxonomin. Det fanns till och med ett förslag till utkast där taxonomin och följaktligen kärnkraften fanns med. Till slut ströks hela avsnittet om taxonomin från slutsatserna. Det kan vi alla se. ordförande von der Leyen kommenterade efter att EU behöver kärnkraften. Den är, som von der Leyen konstaterade, en stabil energikälla. Min fråga måste ändå bli, en gång till: Vad var statsministerns bidrag i den debatten , när diskussionerna gick fram och tillbaka och det fanns ett utkast på bordet? 23 Statsminister (S): Jag ska försöka igen. Jag har sagt att kärnkraften, precis som ledamoten säger, är en del av den gröna omställningen. Den behövs, och den kommer att behövas . Sedan är frågan om den ska betraktas som hållbar, och vi har frågan om taxonomin. Taxonomin var inte på dagordningen. Det fanns ingen sådan punkt på dagordningen. Ledamöter hade ändå nämnt hållbarhet och taxonomi. Jag konstaterar att det inte kom med i slutsatserna. Mitt besked i var också, tror jag, att det inte kommer att bli på det sättet eftersom många är så bestämt emot det. Och här måste man vara eniga. Det är tillräckligt många som är emot – därav detta. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Jag tror inte att jag kan förklara det mer. Men vi är överens om det här med grön omställning och kärnkraftens betydelse. Det var därför vi slöt den långsiktiga överenskommelsen. Tyvärr har några partier lämnat den. Det hade varit bättre med en riktigt bred överenskommelse för att säkerställa långsiktiga perspektiv på investeringar i all energi, inklusive kärnkraft. Vi hade en sådan överenskommelse. har några tyvärr dragit sig ur. Men vi kan ju prova att göra en till. 24 (L): Tack, statsministern, för svaret! Det statsministern för fram återkommer. Jag förstår det, eftersom frågorna är ungefär likadana. Men det finns ett behov från vår sida att borra lite djupare i detta. Svaret var att det, som statsministern formulerade det, inte finns majoritet i riksdag för kärnkraft och att man därför valde att gå efter snarare än . Frågan blir då nästan principiell. Det finns i riksdag en majoritet för en Nato-option. Men regeringen har ändå inte gått vidare med en Nato-option – det gör man naturligtvis inte inom ramen för EU. När lyssnar man på majoriteten, och när gör man det inte? 25 Statsminister (S): Det jag försöker säga är att jag tror att det finns en bred uppfattning i riksdag om att kärnkraften är viktig här och och att den kommer att vara det för den framtida gröna klimatomställningen. Det följer vi. Frågan här var om den ska betecknas som hållbar och därför ska in i taxonomin. Det är en annan fråga, som jag uppfattar att det inte finns stöd för i riksdag. I övrigt är vi överens om betydelsen. Så kommer det att vara. Kärnkraften står för en stor del av vår elförsörjning och kommer att göra det . Därför tror jag egentligen att det finns en enighet om detta. Vi ska kanske koncentrera oss på den. 26 (S): Först vill jag lämna en sakupplysning apropå varför frågan om hållbar kärnkraft inte togs upp vid rådsmötet. Jag ger statsministern rätt i att han har agerat helt i enlighet med den parlamentariska kommitténs betänkande avseende arbete som samtliga riksdagspartier stod bakom och som genomfördes och framfördes till 2018. Enligt mitt förmenande var detta ett bokstavsmandat. Det här finns dokumenterat, och jag tycker att partier borde läsa igenom detta. Det framfördes kraftig kritik mot för att den i strid med EU-reglerna har lagt det polska domstolsväsendet under regeringens kontroll. Jag välkomnar att statsministern var proaktiv under denna punkt. Utifrån sin erfarenhet från 66 europeiska rådsmöten undrar jag hur statsministern bedömer möjligheten att kommissionens olika sanktionsmetoder leder till att slutligen anpassar sig till rådande . 27 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Det är en 10 000-kronorsfråga. Det är uppenbart att i argumentationen och retoriken står upp för det de har gjort och att de har gjort rätt. De fick stöd från några få medlemsstater. En stor majoritet menade dock att detta inte är rätt och att det riskerar att underminera hela EU och dess legitimitet om en medlemsstat kan välja när man ska följa EU‑rätten och när man inte behöver göra det. Diskussionen kommer naturligtvis att fortsätta. Alla vill hitta en lösning som inte är den mest dramatiska. Min uppfattning är att kommissionen står upp för att driva betydelsen av att vi efterlever EU:s grundläggande värderingar, stadgar och regelverk. Enligt fördraget är det också kommissionens uppgift att se till att medlemsstater gör det. Annars undermineras detta som sagt successivt. Exakt vilken slutsats det får i konkret åtgärd vill jag inte spekulera om, men jag har inte upplevt något annat än att kommissionen tänker stå upp för vårt regelverk. Som jag redan har nämnt är det bra att vi får användning av den villkorlighetsförordning som är kopplad till budgeten och utbetalning av pengar. Vi har sagt att vi stöttar detta. Vi har ju själva drivit på för att få in den, och finns den där. Det är ytterligare ett verktyg. Men vi har också sagt att vi inte tänker utesluta några av kommissionens tillgängliga medel, för här gäller det att stå upp för regelverket. 28 (S): Jag tackar för svaren. Jag förstår att det här är en komplex fråga. Vi får se framtiden an. Jag vill personligen tacka dig, statsministern, för din medverkan i 66 europeiska råd. Det har också inneburit 66 samråd i riksdag samt 66 återrapporter. Ett stort tack från mig som ordförande! Jag önskar dig lycka till med framtida värv. Jag hoppas att vi kommer att ses på ett eller annat sätt framöver. Tack och lycka till! 29 Statsminister (S): Tack för dessa ord! Även jag tror att vi kommer att ses framöver. Jag vill önska all lycka och framgång i det fortsatta EU-arbetet. Det är en viktig del för . 30 (MP): Jag tackar statsministern för återrapporten. Jag börjar med en kommentar om energipriserna, som det fördes en stor diskussion om. Statsministern nämnde att en del medlemsstater tyckte att klimatomställningen går för snabbt. Jag instämmer med det som statsministern lyfte fram, det vill säga att det är tvärtom. Klimatomställningen går för långsamt. Vi behöver snabbt bygga ut den förnybara energin, titta på energilagring och så vidare, vilket statsministern tog upp. Detta är väldigt viktigt både för klimatfrågan och ur en säkerhetsaspekt. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Jag vill även ta upp handelsfrågor, som var uppe för diskussion. har i sin riskrapport tagit upp inte bara klimat utan även biologisk mångfald som ett område där det finns väldigt stora risker dels för världen, dels för affärsvärlden. Det är väldigt viktigt med ambitiösa hållbarhetskapitel i frihandelsavtal och att dessa också genomförs. De ska till exempel ligga i linje med . Lyfte statsministern upp hållbarhetsaspekten i samband med den frihandelsdiskussion som hölls på toppmötet? Slutligen vill jag ta upp frågan om , så som även ordförande gjorde. Läget är mycket allvarligt nu när den nationalkonservativa regeringen försöker lägga domstolen under sin kontroll. Många medlemsstater var mycket upprörda och kritiska till detta, och de tongångar som kom från var också upprörda. EU:s mervärde finns i dess värderingar om demokrati och rättsstat, och det är oerhört viktigt. Jag vill höra mer om denna angelägna fråga. Vilken väg ser statsministern framåt? När kan vi hitta en lösning på detta? 31 Statsminister (S): Jag delar helt uppfattningen om kopplingen mellan energipriserna och klimatomställningen. Det visar hur bråttom det är till det förnybara. Det är helt klart. Denna diskussion kommer att leva kvar. Många är väldigt beroende av gas, kol med mera. Därför måste vi hjälpas åt för att stötta dem i deras transition till något annat. Det är vad som pågår. Vad gäller frågan om handel och klimat är detta vår uppfattning. Den har vi gett uttryck för . Vad vi under denna diskussion framför allt ville ta upp var att man inte bara ska fokusera på det som är defensivt, begränsande och försvarande. Det viktigaste perspektivet var det jag läste upp under min återrapport, nämligen att av tillväxten i världen kommer att ske utanför EU, och om vi ska få del av den måste vi ha bra handelsrelationer. Då kan man inte sluta sig. Jag uppfattade att det finns en stark uppslutning kring denna approach. Det innebär dock inte att man släpper alla andra frågor, såsom klimat, biologisk mångfald och sociala faktorer. En del för i diskussionen fram att vi klär på för mycket på handelsavtalen så att det i sig blir begränsande. Men jag tycker att det är viktigt att ha med sig sådana faktorer så att vi kan leva upp till våra åtaganden i olika avseenden. Som säger är frågan om otroligt viktig. Det här är egentligen en debatt om EU:s hela existens. Det kommer visserligen inte att avgöras här och , men ytterst kan vi inte låta detta undermineras för då riskerar hela EU att krackelera. Det är därför svårt att veta exakt vart det kommer att ta vägen. Kommissionen har i uppdrag att driva frågan, och sedan kommer den att välja den åtgärd man tycker är viktigast. 32 (MP): Tack, statsministern, för svaren! Låt mig kommentera handelsdiskussionen. Den är givetvis större och har tagits upp ; det är helt riktigt. Men därför är det viktigt att se handeln och biståndet sida vid sida, apropå att tillväxten växer väldigt mycket i andra länder, så att utvecklingsländer har ett kapacitetsuppbyggande och inte behöver ta en omväg kring diverse olika ohållbara former av näringslivsutveckling. De måste kunna komma på rätt köl på en gång. Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Precis som ordförande vill även jag passa på att tacka statsministern för hans medverkan i alla dessa EU-toppmöten och offentliga EU-nämndssammanträden inför dessa möten och för återrapporter efteråt. Jag tackar för statsministerns genuina engagemang för klimatfrågor, demokrati, rättsstatens principer och sociala frågor. 33 Statsminister (S): Tack för vänliga ord! Det är helt rätt att kopplingen finns i fråga om handel. har drivit på för en öppen och sjyst handel. Vi är ett av få länder som ger av bni till utvecklingsbistånd. Det är inte många länder som gör det. Det här betyder oerhört mycket för dessa länders möjligheter att utveckla sin ekonomi. Därför ska detta göras på ett klimatsmart och socialt acceptabelt och bra sätt. Jag är helt övertygad om att dessa frågor kommer att finnas med som parametrar när man utvecklar både handel och bistånd, och det är rätt väg att gå. Vi har väldigt mycket kvar att göra. Tyvärr ser vi att de demokratiska ytorna i världen krymper, så vi har mycket kvar att göra. 34 (M): Jag har faktiskt blivit lite upprörd när jag lyssnat på diskussionen och statsministerns svar. För det första reagerar jag väldigt starkt på påståendet att frågan om kärnkraftens roll i taxonomin inte skulle ha funnits på dagordningen, med tanke på att det var andra länder som lyfte fram frågan, bland annat , som styrs av Socialdemokraterna och . Båda dessa partier i anser att kärnkraften borde betraktas som hållbar inom taxonomin. Jag konstaterar bara att Socialdemokraterna och i gör en helt annan bedömning än motsvarande partier i vårt grannland. För det andra reagerar jag på att statsministern talar om falska majoriteter i våra utskott och säger att det inte finns något stöd i för att statsministern skulle driva frågan om kärnkraftens roll i taxonomin. Jag vill fråga statsministern hur han vet att det inte finns stöd i riksdag för den här frågan. Vad jag vet har vi inte haft någon som helst debatt eller omröstning i kammare om kärnkraftens roll i taxonomin. Frågan har bara varit uppe i några av utskott, bland annat i finansutskottet, där vi har en majoritet för att kärnkraften ska betraktas som hållbar i taxonomin, och i , där vi också har en majoritet för att kärnkraften ska betraktas som hållbar i taxonomin. Trots detta vägrar statsministern att följa instruktioner. Det är faktiskt första gången, i alla fall sedan jag kom med i , som statsministern går rakt emot vad tar beslut om. Framför allt vill jag veta vad statsministern grundar sin bedömning på när han argumenterar för att det inte finns stöd i kammare. 35 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– Svaret på om denna fråga var uppe på dagordningen är uppenbart: Nej, det var den inte. Sedan är det ingen som kan kontrollera exakt vad alla ledamöter säger på ett möte. Man kan ta in den frågan, men den fanns inte på dagordningen inför mötet. Det är helt uppenbart, och det går att se. Det råder inga tvivel om det. Att det inte finns stöd i kammaren var också något som ordförande plus en ledamot sa under möte. Då fanns det ingen som argumenterade emot och sa ”Jo, det finns det visst”, utan det var fråga om beslut. Precis som säger – han har varit med länge – är detta första gången som regeringen inte följer beslut. Det är precis så det är. Vi söker stöd för position i i alla frågor. Det här är ett undantag. Skälen har jag redogjort för. Jag kan inte förklara detta mer än vad jag redan gjort. Jag står fast vid min uppfattning. 36 (M): Jag får en känsla av att statsministern blandar bort korten genom att använda två helt olika argumentationer. Först säger han att han skulle ha drivit frågan om den hade varit uppe på dagordningen, men att den inte var uppe på dagordningen och att han därför inte drev den. Men han säger också att han inte skulle ha drivit frågan oavsett, eftersom det inte fanns stöd i kammaren för den här ståndpunkten. Om det är så att huvudskälet är att det inte finns stöd i kammaren, varför använder man då över huvud taget argumentationen om att frågan inte var uppe på dagordningen och försöker skylla på det när medier intresserar sig för frågan? Det blir en väldigt märklig argumentation, tycker jag. Men fortfarande: Hur vet statsministern att det inte finns stöd i kammare för den här frågan, när den aldrig har varit uppe till omröstning i kammare? 37 Statsminister (S): Jag kan bara svara som jag gjorde förra gången på den frågan. Det finns inte något mer svar på frågan. Detta var det besked som lämnades i , och det var ingen som argumenterade emot där och då. Huvudfrågan är kärnkraft och hållbarhet, inte huruvida detta var på dagordningen eller inte. Jag kan bara konstatera att det inte var det. Det skulle inte diskuteras taxonomi. Men ingen kan ju säga exakt vad alla 27 ledamöter kommer att ta upp under en diskussion. Jag kan däremot konstatera att det inte finns med i slutsatserna. Det skulle aldrig ha kommit med i slutsatserna. Mitt ställningstagande bygger på att riksdag inte har denna uppfattning om just hållbarhet och kärnkraft. Däremot är vi överens om kärnkraftens betydelse. Den är viktig här och och kommer att vara viktig . Den kommer att vara en del av vår energimix. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Meddelande om statsministerns frågestund Återrapportering från Europeiska rådets mö-te den 21– vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 3 Anmälan om promemoria om regeringsbildningsprocessen och regeringsskiftet vice talmannen anmälde en från riksdagsdirektören inkommen promemoria om regeringsbildningsprocessen och regeringsskiftet . Promemorian lades till handlingarna och fogades som bilaga till detta protokoll. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:62 Interpellation 2021/22:62 Personalbristen inom hotell- och restaurangbranschen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:69 Interpellation 2021/22:69 Miljökrav vid fordonsbesiktning av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM7 för samarbete i regionen /(2021) 24 till utrikesutskottet 2021/22:FPM8 Ändringar av för försäkringsföretag och förslag om ett nytt krishanteringsverktyg COM(2021) 580, COM(2021) 581, COM(2021) 582 till finansutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:31 till näringsutskottet COM(2021) 634 till kulturutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU13 Regellättnader på värdepappersmarknaden och några frågor om referensvärden 2021/22:JuU2 Nya regler om husrannsakan för att söka efter vapen och andra farliga föremål 2021/22:JuU3 Ett starkare skydd för säkerhet 2021/22:JuU4 Aggressionsbrottet i svensk rätt och svensk straffrättslig domsrätt 2021/22:SfU5 Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring 2021/22:SfU6 Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet 2021/22:SfU7 Avtal om social trygghet mellan och 2021/22:NU5 om transportbidraget 2021/22:NU8 Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 2021/22:NU9 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till reviderat direktiv för förnybara energikällor § 8 Svar på interpellation 2020/21:900 om en ny bankskatt 38 Finansminister (S): har frågat mig vilka effekter den nya riskskatten förväntas ha på tillväxt, sysselsättning och hushållens ekonomi. Finansiella kriser är kostsamma. Det har såväl som andra länder erfarit. Syftet med riskskatten är att stärka de offentliga finanserna för att därigenom skapa utrymme för att klara en framtida finansiell kris. Med starkare offentliga finanser är bättre rustat för att möta utmaningar och genomföra nödvändiga åtgärder i en krissituation. Riskskatten ska betalas av de största kreditinstituten, men har ingen koppling till antalet anställda. Hur den ekonomiska bördan av skatten fördelas är en empirisk fråga. Det beror bland annat på hur konkurrenssituationen ser ut på marknaden. Här är det viktigt att komma ihåg att bankerna har fått bolagsskattesänkningar som är i samma storleksordning som den planerade riskskatten. Om det förekommer en så stor övervältring i banksektorn som det ibland påstås borde bankerna också kunna berätta hur de stora bolagsskattesänkningarna har kommit bankkunderna till del. Eftersom förslaget stärker de offentliga finanserna och gör ekonomin mer motståndskraftig vid finansiella kriser bidrar skatten generellt till mindre osäkerhet och risk för företag och hushåll. Det förväntas medföra ökade investeringar och tillväxt. En samlad bedömning är därför att förslaget inte har några betydande effekter på den ekonomiska tillväxten och den varaktiga sysselsättningen i ekonomin som helhet. 39 (M): står nu inför en lång rad olika skattehöjningar. En del av dem återfinns i regeringens budgetförslag. En del av dem är redan genomförda. En hel del av de skattehöjningar som ligger framför oss har och på olika sätt aviserat. Det kan handla om de skatteförslag som har tagit upp i sitt manifest och som bland annat går ut på att familjer som äger sitt boende ska få avtrappade ränteavdrag. Det kommer att kosta för vanliga familjer med vanliga bolån. Det kan handla om det som har föreslagits av Socialdemokraterna här i , i och i om en återinförd fastighetsskatt. En av de skatter som redan finns presenterade i den bombmatta av skattehöjningar som nu har rullat ut är skatten på pensionssparande och bolån via banksektorn. Det är den vi diskuterar här . Vi är vana vid relativt nonchalanta eller lättvindiga bedömningar från finansministerns sida när det kommer till skattepolitiken och den ekonomiska politiken. Det har varit hafsigt och oklart. har framfört mycket kritik mot detta. Man har inte klarat överskottsmålet, redovisar inte på rätt sätt och så vidare. Men att inte alls ha funderat igenom vem det är som kommer att betala skatten är ändå anmärkningsvärt, även sett mot den något hafsiga bakgrund som finns i finanspolitiken från sida. Någon måste trots allt betala skatten i slutändan. var tidigt ute med att avskaffa den typ av bedömningar och bräkningar som tidigare hade gjort till ett väldigt seriöst land när det kom till finanspolitiken.