prot · H809123 · 2021-05-19 00:00:00 — Tillsammans med kommuner och regioner behöver vi förbättra skolresultaten och ta tag i skolsegregationen, se till att få en god och jämlik välfärd och ge människor framtidshopp. I det arbetet måste vi hjälpas åt att styra resurserna och insatserna. Vi vet att en ojämlik vård kostar mer pengar än en jämlik. Såväl människor som samhällsekonomi vinner på om vi kan styra om än mer till ett jämlikt samhälle som förebygger mer. Under pandemin har revorna i samhället blivit tydliga, och när den är över ska vi inte tillbaka till den situation vi hade innan. Vi ska bygga samhället starkare, och det ska vi göra genom att jobba ur krisen. När vi här debatterar riktade bidrag till socioekonomiskt utsatta områden är jobben kanske bland det viktigaste. Vi gör nu kraftfulla investeringar i utbildning och arbetsmarknadspolitik för att rusta människor. Fler människor ska komma i arbete. Det är en av de viktigaste pusselbitarna i att bryta utanförskap, för det är bara när alla som kan jobba också jobbar som vi lägger grunden för vår gemensamma välfärd – en välfärd som skapar likvärdiga förutsättningar för alla människor. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden vill vi fortsätta bygget av det trygga samhället med fler i jobb och ökade resurser till välfärden. Så vill vi bygga ett starkare samhälle och ett tryggare . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 28 (M) replik: Jag har inga problem att hålla med om de vackra ord hon framhåller i sitt anförande: välfärden först, hela ska leva, jobba ur krisen. Det blir dock nästan lite tragikomiskt med tanke på hur verkligheten ser ut. Välfärden först, säger en företrädare för det stora regeringspartiet som välfärden är den del som fått minst pengar från regeringen i alla budgetar i princip sedan regeringen tillträdde 2014. Hela ska leva, säger man som politiken är nästan kliniskt inriktad på att slå mot landsbygden och mot möjligheten att leva och verka utanför städerna. Jobba ur krisen, säger alltså en företrädare för den regering som har misslyckats så fullständigt med jobben. har nästan den sämsta utvecklingen på arbetsmarknaden i hela EU. Vi skulle vara det bästa landet i EU 2020, enligt blivande statsminister . ligger vi alltså bland de allra sämsta. Vi har haft den sämsta utvecklingen i hela EU , och det är bara några få länder i EU som har högre arbetslöshet än . har alltså högre arbetslöshet än genomsnittet i EU, vilket vi inte har haft någon enda gång sedan vi gick med i EU. Trots detta säger alltså att vi ska jobba ur krisen. Det går inte ihop. Om vi återgår till själva ämnet för denna debatt räknar upp alla de problem med riktade statsbidrag som även jag nämnde i mitt anförande. Jag vill ställa en fråga till : Hur många miljarder har Socialdemokraterna i sin senaste budget gjort om från riktade till generella statsbidrag? 29 (S) replik: Tack för frågan, ! Självklart stärker vi välfärden och har så gjort i varje budget. Det vet också. Vi har anställt fler personer i välfärden och kommer att fortsätta att göra det eftersom Socialdemokraterna alltid sätter välfärden först. Jobben, precis som jag sa, är en otroligt viktig fråga. Det är likadant där: Vi har gjort stora satsningar, och vi har högre sysselsättning än på mycket, mycket . Jag vill ställa en fråga till : Hur gynnar de försvagningar – verkligen stora hugg – i trygghetssystemen och satsningar på jobb som alltid och fortfarande har i budgetarna en förstärkning av jobb och välfärd? Det undrar jag. 30 (M) replik: om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden lyckades tyvärr med allting utom att svara på min fråga, så jag upprepar den: Hur mycket pengar gjorde ni om från riktade till generella statsbidrag i er senaste budget, med tanke på att här i debatten påstår att det är detta som är regeringens fokus? Då vill jag veta hur mycket man gjorde av detta jobb i den senaste budgeten. När det gäller frågan om att stärka välfärden är det bara att läsa innantill i budgeten och se hur mycket pengar Socialdemokraterna har lagt på välfärden i sina senaste budgetar kopplat till och jämfört med vad man har lagt på andra saker. Jämför man vilket parti av Socialdemokraterna och som har lagt mest pengar på välfärden i sin budget ser man att det är som har lagt mest pengar till detta. Man kan också titta på utvecklingen på arbetsmarknaden och hur det gick under alliansåren, trots finanskris, och hur det har gått för dagens regering. Då är det helt klart så att den här regeringen har misslyckats jämfört med hur den moderatledda regeringen lyckades. Tyvärr, , visar verkligheten alltså att Socialdemokraterna inte lyckas vare sig med välfärden eller med jobben. Min fråga är återigen: Hur mycket pengar gjorde ni i er senaste budget om från riktade till generella statsbidrag? Om inte vet detta kan hon ju medge det, men om hon vet det vill jag gärna veta hur mycket det var. 31 (S) replik: För det första, , har det gjorts väldigt mycket för att slå ihop statsbidrag och förenkla det administrativa. Särskilt på utbildningsområdet har det gjorts stora insatser för att gå från riktade statsbidrag till mer generella, men exakt hur många kronor det handlar om kan jag inte svara på. För det andra har vi inte alls samma bild av hur det ser ut. Vi har en väldigt hög sysselsättning, och vi har gjort väldigt mycket för att minska arbetslösheten. Vi har även förstärkt välfärden väldigt mycket under de senaste två mandatperioderna som vi har styrt. Det kommer vi att göra framöver, och det kan människor känna sig trygga med. Sedan vill jag bara kort säga att det alltid är lätt att kritisera när man är i opposition. Jag tycker att det är intressant att är så väldigt kritisk mot riktade statsbidrag när de senaste pengarna som tillsammans med andra föreslog faktiskt var just ett riktat statsbidrag. Det är naturligtvis alltid upp till bevis när det gäller att tala och sedan göra det man säger att man ska göra. Jag håller med . Vi kommer att fortsätta att jobba för att förstärka välfärden för att fler ska i jobb. För att förenkla för regioner och kommuner behöver vi ha mer generella statsbidrag och mindre riktade sådana. Riktade statsbidrag ska vara långsiktiga. 32 (V): Generella statsbidrag är såklart alltid att föredra, men det finns en risk att de generella statsbidragen går till skattesänkningar i borgerliga kommuner. Med riktade statsbidrag kan ju staten styra att pengarna går till det som det är tänkt, vilket också konstaterar. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Riktade statsbidrag utformas dock ibland så att de inte blir sökbara för den som har det allra största behovet. Det gäller framför allt mindre kommuner. Det är krångligt att söka eller så finns det inte resurser för motprestation vid eventuella sådana krav. Det gäller, som påpekar, att hitta rätt balans mellan tillit till respektive kontroll av att kommunerna använder pengarna till det som är avsett. Statsbidrag som går till att åtgärda orsakerna till fattigdom och segregation är såklart alltid det bästa, men vi måste också jobba för att komma åt de problem som det orsakar. Men det som vi allra mest behöver är en politik för att vi inte ska ha några socioekonomiskt utsatta områden. Det handlar om bostadspolitiken, jobbpolitiken, socialpolitiken och inte minst om skolan. De hotande marknadshyrorna kommer att segregera våra bostadsområden ännu mer. Vi behöver en omfördelning av resurser och större generella statsbidrag till kommuner med stora behov. Vi behöver en politik för alla och inte bara för några få. Inget barn ska behöva växa upp i fattigdom. Men om vi har riktade statsbidrag måste de vara utformade så att de träffar rätt. Under förra mandatperioden var jag kommunalråd i kommun. Där kunde vi konstatera att det fanns ganska många riktade statsbidrag som förvaltningar och nämnder inte sökte. Genom att förstärka vår ekonomiavdelning och söka de statsbidrag som kommunen kunde söka ökade statsbidragen mer än kostnaden för den utökade ekonomistaben. Det är något som är svårare att göra för den lilla kommunen eller för en kommun med resursbrist. Det är ofta dyrt att vara fattig. Det gäller både den lilla människan och en kommun. De sökbara statsbidragen för socioekonomiskt utsatta områden var viktiga för att vi i skulle kunna göra de satsningar på stadsdelarna som vi ville göra. Statsbidraget på var en välkommen förstärkning till kommunens egna medel. När och budget röstades igenom försvann dessa statsbidrag, och kommunen fick revidera sin plan och sin budget. Det visar hur viktigt det är att statsbidragen är långsiktiga, oavsett om de är generella eller riktade. När beslutade om den så kallade servettskissen och därmed lade ned Delegationen mot segregation fick det stor påverkan på denna myndighets arbete, konstaterar . Myndigheten förlorade kompetens, och verksamheten stannade av. Beslutet om avveckling påverkade även de ekonomiska förutsättningarna i kommuner, regioner och hos ideella föreningar och stiftelser, eftersom det innebar att de statsbidrag som myndigheten fördelade året innan uteblev. Och även uppdragen om långsiktiga statsbidrag drogs tillbaka. Detta skriver i sin rapport. Den borgerliga kortsiktiga politiken är ett stort hot mot att riktade statsbidrag ska kunna bli långsiktiga och möjliga för kommuner och regioner att räkna med, även om det också gäller de generella statsbidragen. När samarbetade med regeringen förra mandatperioden drev vi igenom sommarlovsstödet. deltog cirka 76 000 barn i en aktivitet som helt eller delvis finansierades via statsbidraget för lovaktiviteter. Det visar granskning. fanns inte statsbidraget för lovaktiviteter, och de flesta kommuner drog ned på sina sommarlovsaktiviteter. Av de 229 kommuner som svarade på en enkät uppgav 169 att det uteblivna stödet ledde till färre aktiviteter. 17 kommuner anordnade ingenting alls. I de kommuner som anordnade aktiviteter blev flera aktiviteter i stället avgiftsbelagda, till exempel i där kommunen införde en avgift på för den simskola som tidigare hade varit gratis. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden De riktade statsbidragen för lovaktiviteter har varit en lyckad satsning, och det är glädjande att det finns en majoritet i för det även . Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden är enligt granskning lyckade när de är enkla att söka och redovisa och ses som en bonus, som statsbidraget för aktiviteter, och när de är utformade för långsiktiga resultat och kommunerna själva kan avgöra hur de vill arbeta med syftet med bidraget och därmed kunna integrera det i sitt redan befintliga arbete. De rekommendationer som lämnar utifrån sin granskning till regeringen är väl avvägda. Regeringen uttalar att den kommer att ta till sig rekommendationerna i sin utveckling av en mer strategisk styrning. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. 33 (M) replik: Det första skälet till att jag begärde replik är att jag känner att både jag och ledamot nog har ett behov av att göra klart vissa saker för . De pengar som vi tillförde för krisåtgärder kallar för riktade statsbidrag. Avsikten är att de ska fortsätta även senare men att man av budgettekniska skäl måste lägga upp dem som en krisåtgärd i de ändringsbudgetar som vi har gjort i finansutskottet. Sedan är tanken från vår sida i alla fall, från sida, att detta är satsningar som sedan ska fortsätta. Då syftar jag på satsningarna på äldreomsorgen. Jag tror att delar min bedömning att detta är saker som man vill fortsätta med . Då blir det också generella statsbidrag. Vi har alla haft en speciell situation under pandemin som gör att vi har gjort väldigt många tillfälliga saker i dessa krisbudgetar. Vi har fattat beslut om 16–17 ändringsbudgetar, och det är klart att det är ett väldigt speciellt år. Men när drar slutsatsen att detta innebär att man inför riktade statsbidrag och inte håller sitt löfte om att införa generella statsbidrag i stället tycker jag faktiskt att det landar lite fel. Jag har också en invändning till . Att man lägger ned myndigheter och drar in statsbidrag innebär inte att man inte lever upp till principen om långsiktighet och att man inte vill ha generella bidrag. Om det är dåliga statsbidrag och myndigheter som man inte anser behövs måste man också kunna justera detta. Det är ett problem som vi har att en regering kan ta beslut om att införa nya myndigheter och nya statsbidrag som vi som opposition inte tror på. Då måste vi också ha en möjlighet att ändra på det. Det tycker jag inte talar emot att man strävar efter generella statsbidrag. Jag skulle gärna vilja höra syn på detta. 34 (V) replik: Jag tackar för frågan. Jag tänker inte ge mig in på att diskutera en annan ledamot under ett replikskifte mellan mig och ledamoten . Det tycker jag var lite grann av ett slag under bältet på en person som inte kan gå in i debatten. om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Däremot är åsikt att de generella statsbidragen behöver utökas, såväl inom äldreomsorgen som inom skolan och inom många andra områden. När det gäller myndigheten och den så kallade servettskissen, det vill säga den budget som och fick igenom , blev konsekvensen att många kommuner, däribland , på ett bräde förlorade . Man visste inte om de skulle komma eller inte och vad som egentligen skulle hända med de statsbidrag som man blivit utlovad när de tagits bort av tre partier som röstade för denna budget. Det som jag sa om problemen med nedläggningen av myndigheten och vad som hände var taget direkt från granskning och som vi debatterar här och . Det är ingenting som jag har hittat på, utan det var taget direkt från granskning om hur det uppstod problem när det gäller att det som hade fördelats inte betalades ut när myndigheten i stället skulle avvecklas och det långsiktiga statsbidraget drogs in och de problem som skapades när en avveckling hann påbörjas innan regeringen bestämde att myndigheten skulle vara kvar och att den skulle börja betala ut igen. Detta har man fortfarande problem med eftersom man inte har kommit i kapp. Detta har skapat problem och skapar fortfarande problem för oss. 35 (M) replik: Mitt första inlägg syftade egentligen inte till att kritisera någon. Det syftade mer till att markera att man även under en kris kan sätta igång projekt genom riktade statsbidrag med avsikten att de sedan ska göras generella. Det var min poäng med detta inlägg. Självklart får en avveckling av en myndighet effekt. Själva tanken med att man avvecklar en myndighet är att man ska spara in dessa pengar och använda resurserna effektivare. Men det är också sittande regering som har ansvaret för att hantera en sådan avveckling på ett vettigt sätt. Detta gjorde uppenbarligen inte dagens regering. Beslutet togs i budgeten att den här myndigheten skulle avvecklas, men sedan bestämde regeringen att myndigheten inte skulle avvecklas. Man motarbetade beslutet och ville inte hantera detta på ett vettigt sätt så att det fungerade för kommunerna. De delar av bidragen som skulle fortsätta att betalas ut hade man till exempel kunnat styra över till en annan myndighet när man avvecklade den här myndigheten. Så hade man gjort om man hade agerat seriöst som regering, tycker jag. Ansvaret för att det blev rörigt hos kommunerna ligger alltså hos den sittande regeringen, inte hos dem som tog beslutet om att avveckla myndigheten. Jag tycker därför att riktar sin kritik åt fel håll i detta. Däremot kan jag instämma i att det är olyckligt för kommunerna om de inte vet vad som händer i samband med att en myndighet avvecklas och om den verksamhet som ändå ska finnas kvar inte överförs till andra myndigheter, som tar över ansvaret. Det är så man brukar göra när man avvecklar en myndighet. Det är alltså bara att beklaga att regeringen hanterar detta så illa. 36 (V) replik: om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden Jag tycker att det är intressant att höra hur moderaten skyller ifrån sig och skyller på regeringen för någonting som de borgerliga åstadkom genom att rösta igenom en budget som inte stöddes av den sittande regeringen, varken den som satt då eller den som sedan tillträdde. Sedan kom en period då en ny regering skulle formas och ta sina beslut, till exempel att inte lägga ned den här myndigheten. Det är ingen annan än och som genom sin budget – genom ett enkelt pennstreck på en servett – lyckades se till att kommunerna levde i ovisshet. Vi är båda kritiska till den här regeringen, på många olika sätt, men den budget som den här röstade igenom tack vare , , med ett passivt stöd från och Liberalerna, ställde till stora problem för såväl staten som för regionerna och för kommunerna. Man ställde till det bland annat genom att helt enkelt ta bort riktade statsbidrag och spara in på dem. Man lade ned myndigheter som hade i uppdrag att utveckla de riktade statsbidragen. Sedan står man här och säger att det är ett misslyckande att det inte finns några långsiktiga riktade statsbidrag på rätt sätt – när det var själva som skapade detta kaos på den myndighet som hade uppdraget. Jag tycker att det är magstarkt av ledamoten att stå här och skylla ifrån sig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) Säkrare samordnings-nummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen § 9 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen betänkande 2020/21:SkU11 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen (prop. 2020/21:160) 37 (M): Vi i står bakom samtliga våra reservationer i detta betänkande. Jag yrkar dock bifall endast till reservation 2. ”Något håller på att gå sönder i .” Det var Socialdemokraternas paroll när de försökte vinna valet. Man vann valet, och sedan gick något faktiskt sönder i . Det är många som vittnar om en känsla av att tillit, förtroende och funktionalitet i det svenska samhället är vad det var – och att det definitivt inte är vad vi gemensamt borde kunna begära att det ska vara. fungerar inte längre på det sätt som vi kan ställa krav på att ett välfungerande land ska göra. Säkrare samordnings-nummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen Detta behöver vi i den här kammaren göra någonting åt. ska återigen bli ett av de länder i världen som fungerar bäst och som erbjuder sina medborgare de bästa livschanserna och de bästa möjligheterna i hela världen. För att göra det behöver vi ta tag i en lång rad svåra samhällsproblem. Det handlar om att ta tag i en brottslighet som tär på vår frihet och trygghet. Det handlar om att ta tag i ett utanförskap som göder kriminalitet och otrygghet runt om i hela vårt land. Det handlar om att ta tag i den stora spricka som har uppstått mellan storstad och landsbygd. Då måste också vi som sitter i den här kammaren göra vårt bästa och ägna vår kraft och förmåga åt att lösa de problem som har. Jag är nog inte ensam om känslan att politiken har skaffat sig fel fokus. Det har varit mycket kring detaljregleringar och synpunkter på enskilda människor och deras sätt att leva men allt mindre fokus på det som är statens riktiga kärnuppgift, nämligen att skapa ordning och reda, tilltro och tillit runt om i hela vårt land. Politiken har varit fullt upptagen med att komma med fler och längre pekpinnar men allt mindre engagerad i att pressa tillbaka kriminaliteten, skapa trovärdighet bland våra myndigheter och se till att svenskar får korrekt information – liksom att människor kan leva sina liv i frihet och trygghet. Politiken behöver kort och gott vridas tillbaka till att göra sitt jobb i stället för att försöka leva människors liv åt dem, fru talman. Ett tydligt exempel är det vi diskuterar här när det gäller att ha ordning och reda i , nämligen att vi ska ha ett fungerande system för samordningsnummer – och ordning och reda i folkbokföringen, fru talman. Det är ett kärnuppdrag för staten att ha den typen av koll och kontroll, så att vi kan ha ordning och reda i vårt land. Politiken har dock glidit bort från detta och i stället ägnat sig åt andra saker. Det har utfärdats nästan 1 miljon, eller åtminstone 900 000, samordningsnummer. Det är mycket oklart ifall en enskild person har flera eller vem som egentligen har vilket av dessa nummer. Det uppskattas att ungefär 200 000 personer är folkbokförda på fel adress. I vardagen upplever många människor ett mycket stort obehag när de helt plötsligt upptäcker att någon annan är folkbokförd på deras adress och inte kan göra någonting åt det. Detta skapar stor oreda i samhället. Det skapar stor otrygghet för människor och omöjliggör för en rad olika myndigheter, alltifrån polis till socialtjänst, att göra sitt arbete på ett effektivt sätt i medborgarnas tjänst. har gång på gång föreslagit att ska ta tag i dessa problem och tagit initiativ till det. Det har röstats ned av majoriteten, gång på gång. är vi glada att det åtminstone ligger ett förslag på bord som tar steg i rätt riktning, men tyvärr är det mer kosmetik än politik. Det löser inte de problem har; åtminstone löser det inte problemen fullt ut. Våra reservationer i det här betänkandet handlar om att man ska göra de åtgärder som är nödvändiga för att återigen ska bli ett tryggt land med fria medborgare där vi gemensamt kan skapa en bättre framtid. Då räcker det inte med små förändringar i system som har slutat fungera, fru talman. Vi föreslår därför sådant som biometriska data kring samordningsnummer, så att en person inte kan ha flera nummer och så att myndigheter med säkerhet vet vilken person som har vilket nummer. Vi har föreslagit saker som personlig inställelse för att kunna förnya sitt samordningsnummer så att man kan råda bot på de mycket stora felaktigheter som vi vet föreligger i detta. När det gäller folkbokföringen har vi föreslagit och avsatt medel för en regelrätt folkräkning, så att man kan återupprätta ordningen i registren och så att man vet vem som bor var. Säkrare samordnings-nummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen Detta och många andra förslag har upprepat lagt på bord, och vi gör det nu igen. Det finns alltid människor som säger att man inte löser problemen genom att få ordning i registren. Det är helt sant, fru talman – det gör man inte. Men detta är en förutsättning för att lösa en lång rad andra problem. De brister som finns med samordningsnummer och i folkbokföringen leder sammantaget till att fungerar sämre och till att vi får sämre tillit och lägre trygghet. De leder också till att vi utsätts för en mycket obehaglig brottslighet; människor tillskansar sig bidrag och fördelar från välfärdssystemen som de inte är berättigade till. Det handlar kanske inte bara om att man skaffar sig saker som eventuellt faktiskt hjälper den som får dem, utan det handlar också om organiserad grov kriminalitet som dränerar och tömmer våra välfärdssystem på pengar. Man tar pengar från de personer som skulle behöva hjälpen och berikar i stället sin egen kriminella verksamhet. Det handlar om organiserade brottslingar som håller sig undan och gömmer sig undan det offentliga. Det handlar också om , som inte kan få tag på föräldrar till barn därför att de helt enkelt inte är folkbokförda där de ska vara. Det finns vittnesmål om bostadsområden där det kanske bor tio gånger fler människor än vad folkbokföringen säger, vilket givetvis skapar ohållbara problem för dessa områden och för den samhällsservice som ska finnas där. Detta behöver ta tag i, för ska återigen bli ett av världens bästa länder att leva i. Det är det inte när staten har förlorat kontrollen över sina kärnuppdrag. Genom bifall till våra reservationer här skulle ta ett stort kliv mot att återigen bli ett av världens bästa och mest välfungerande länder. Om våra reservationer avslås är risken stor att den utveckling som vi nu har fortsätter. 38 (SD): Propositionens titel är samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen.