prot · H80994 · 2021-03-16 00:00:00 — § 1 Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna 1 Statsrådet (S): Fru talman och ärade ledamöter! Tack för initiativet till denna viktiga debatt! Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Vi har bland de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen. Vårt samarbete bygger på gemensamma värderingar och en ömsesidig ambition att man ska kunna bo och arbeta i hela . är vårt gemensamma hem. Vår gemenskap är en del av vår kultur och vår identitet, av vår historia och vår framtid. Vårt samarbete stärker våra länders ställning ute i världen. befinner vi oss i en extraordinär situation. Pandemin har utmanat det nordiska samarbetet. Inreserestriktioner har lett till en svår situation för dem som lever, arbetar och driver företag i våra nordiska gränsregioner. Under hela pandemin har jag haft många samtal med medborgare, familjer, företag, fackförbund, nordiska näringslivsorganisationer och företrädare för kommuner och regioner längs våra gränser. Vittnesmålen har berört mig på ett personligt plan. Det handlar om familjer som har splittrats, barn som inte har kunnat ta sig till skolan och polarisering mellan grupper. Det handlar om företagare som ser sitt livsverk riskeras, arbetstagare som fått sin ekonomiska trygghet sopad under mattan och faktiskt till och med kanske om barn som inte ens har fått en födelsedagspresent eftersom föräldrarna inte haft råd att köpa en. Man visste ju inte hur mycket pengar man skulle ha vid månadens slut när gränspendlingen till stoppades över . Exemplen har varit alltför många, och det är för mig som Nordenminister naturligtvis oacceptabelt. Vad är det nordiska samarbetets om inte den mellanmänskliga tilliten? Här kan vi i göra bättre. När än det uppstått hinder och problem som försvårat för våra medborgare har den agerat kraftfullt och konstruktivt för att söka lösningar på detta. har det krävts ett telefonsamtal, ibland ett långt mer ihärdigt uppvaktande. in i krisen har vi kunnat lösa ut ett trettiotal akuta gränshinder. Men vi nöjer oss naturligtvis inte där. Regeringen fortsätter att verka för att lösa ut alla gränshinder som finns kvar i samarbetet med våra grannländer. Vi nordiska regeringar har tillsammans ett gemensamt ansvar för de medborgare som har valt att bosätta sig i gränsregionerna. Det är där de lever sina liv. Vi har bjudit in dem att leva sina liv där, med relationer som inte ser någon gräns. Vi nordiska regeringar måste visa dessa människor handlingskraft och respekt. Avslutningsvis har vi samarbetsministrar fått i uppdrag av statsministrarna att genomföra en vision: ska bli världens mest integrerade och hållbara region. Det uppdraget måste gälla även i kristider. Pandemin har visat att vårt nordiska samarbete inte kan tas för givet. Det krävs ett ständigt målinriktat och aktivt arbete. Sedan krisens start har jag och regeringen verkat för att stärka det nordiska gränssamarbetet, framför allt nu i denna krissituation. Just därför har jag för mina nordiska kollegor presenterat ett förslag på en modell som ålägger oss ett mycket tydligare gemensamt ansvar för våra gränsregioner. Vi måste få en bättre dialog och en bättre samordning innan beslut. Vi måste gemensamt förutse negativa konsekvenser och hantera dessa. Vårt nordiska samarbete måste vara bättre rustat för att hantera kriser här och och . 2 HANS (M): Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Det är ett misslyckande. Så här kan vi inte ha det. Detta gäller dessvärre mycket som regeringen nu företar sig. Så känns även för många svenskar tillståndet för det nordiska samarbetet just . Det vi ser är ett misslyckande, och så här kan vi inte ha det! Statsrådet ska visas erkänsla för att hon är tydlig, rak och, såvitt jag kan bedöma, försöker att agera. Men det vi ser fyller oss alla som tror på ett starkt med sorg. kunde man i gränsstaden finna turistkartor där allt som fanns på den östra sidan, alltså den finska, var markerat med vitt. handlar det om två städer, med Tornio på andra sidan, som i praktiken vuxit samman med det delade i mitten. är gränsen åter tillbaka, och svårigheten att ta sig mellan länderna gör att det på nytt är vitt på andra sidan . Det är vitt även väster om . Det är vitt och tomt för butiksägarna i liksom nordost om i för danska stugägare och sådana som via skulle behöva ta sig till den danska ön . Det här slår mot utbyte och kontakter och riskerar att förstöra det som gjort och gör så starkt. Enligt SCB var vår främsta handelspartner . var vår fjärde och den femte handelspartnern. Det är här vi hör hemma. Detta är vår språngbräda ut mot resten av världen. antog med regeringskollegor från de andra länderna en vision: ”ska bli världens mest hållbara och integrerade region.” Mitt budskap till den är: Gå tillbaka till ritbordet! Vi är just nu väldigt långt från världens mest integrerade region. I vårt ska arbetspendlare i inte kallas smutsiga svenskar. I vårt ska inte en dansk som stannar till vid en matbutik i bli utskälld. Tillbaka till ritbordet! De krav som kan ställas på regeringen är att ta fram en plan för hur de skador som nordiskt samarbete nu tillfogats ska kunna åtgärdas. Det behövs en vision om att det gemensamma långbordet vid våra gränsövergångar ska dukas upp igen. Det behövs en plan för hur kommande hot och påfrestningar i bättre ska kunna hanteras gemensamt. Det handlar om allt från försörjningsfrågor till cyber. Ordna den där utlovade gränsregionala statistiken så att det går att jämföra och så att det verkliga värdet av utbytet över gränserna tydligt kan mätas och redovisas! Stängda gränser kommer knappast att öppnas förrän vaccinationsfrågan är löst. Misslyckandet har sin grund i att det är människor som har stoppats, inte smittan. 3 (SD): Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna som världens mest hållbara och integrerade region – så lyder visionen för det nordiska samarbetet. Det är storslagna ord, men det är avlägsna ord i en verklighet där motsatsen har varit vardag under en av vår tids största katastrofer. Inte sedan har svenska soldater varit utstationerade vid gränsen mot ett grannland i . Var det nödvändigt? Kunde det ha undvikits? Situationen kring gränsregionerna i samband med gränsstängningarna har drabbat många svenskar och nordiska grannar. Förvånansvärt lätt har avskaffande av de inre gränskontrollerna i rullats tillbaka. Det är otvetydigt att åtgärder krävs för ett ökat nordiskt samarbete såväl under kris som . är näst största handelspartner. andel av handeln är större än , , och andelar sammantaget. Tiotusentals medborgare flyttar mellan de nordiska länderna. Tiotusentals studenter studerar i ett annat nordiskt land. Den senaste fullständiga kartläggningen över arbetspendling ger vid handen att ca 50 000 nordbor arbetspendlar mellan två nordiska länder. kallar till åminnelse. Då samlades de tre nordiska kungarna med sina utrikesministrar på länsresidenset i för överläggningar efter utbrott. Ett resultat av mötet blev att man bekräftade sin enighet kring neutralitetslinjen. , och så snart vi ser en ljusning i pandemin, kommer vi att behöva ta ett nytt avstamp mot framtiden. Inför detta tar vi sverigedemokrater tre initiativ till åtgärder. För det första: upprättandet av en nordisk krisberedskapskommitté som vilar direkt under statsministrarna. För det andra: statsministrarnas samråd. Vid större internationella kriser måste statsministern i det land som innehar ordförandeskapet i ministerrådet omgående initiera ett samråd. Där ska det avgöras om krisberedskapskommittén ska aktiveras. Om den inte aktiveras behöver man orientera varandra om nationella åtgärder som kommer att vidtas och som kommer att påverka grannlandet från dag ett. För det tredje: koordinering av EU-direktiv. Vi vill att sonderar möjligheten att skapa rutiner för att koordinera införlivandet av EU‑direktiv i de nordiska ländernas lagstiftning så att det inte uppstår oönskade olikheter. Därtill bör nya lagförslag alltid kompletteras med en konsekvensanalys av hur de kommer att påverka relationerna till de nordiska grannländerna samt hur lagstiftningen slår mot människor och företag som bor och verkar i gränsområdena. Det tredje initiativet är ett ambitiöst mål, men om vi ska nå målet om världens mest integrerade region till 2030 måste detta bli mer än vackra ord och det nordiska guldet inte bli till sand. 4 (C): Hur ofattbart det än är har drygt 13 000 svenskar dött av covid-19, efter att klassade covid-19 som en pandemi. Detta dödliga och osynliga virus har ställt världen, som vi kände den, på ända. Den har orsakat miljoner människors död, störtat miljoner människor djupare ned i fattigdom, fått branscher som den globala flygindustrin på fall samt orsakat konkurser och livsverk som gått upp i rök. Den har ändrat våra beteenden, vissa frivilligt, andra under tvång och krav. Ingenting är längre som förut. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Pandemin är ännu en kris som det nordiska samarbetet, tyvärr, har visat sig oförmöget att hantera gemensamt. Att snabbt som ögat stänga den egna gränsen så snart en kris hotar har blivit det nya normala i de nordiska regeringarnas krishantering. I stället för att samordna och arbeta gemensamt står var och en sig själv närmast när krisen står för dörren. Enade vi stå, söndrade vi falla. Sedan vi fick rätten att resa fritt, utan pass och utan inre gränskontroller inom är inte pandemin den första krisen som fått regeringar att gripas av panik och stänga gränser. Så sent som under flyktingkrisen tog regeringarna till stängda gränser. gränskontroller mot har pågått . En restriktion som börjar som något tillfälligt har en tendens att i praktiken bli permanent. Ländernas regeringar har genom ensidiga, drastiska och drakoniska beslut öppnat och stängt sina landsgränser hipp som happ. Detta har skadat tusentals gränspendlare i , i min hembygd och längs norsk-svenska gränsen liksom senast på och . Det hade inte behövt bli så här. godkände ett enigt nordiskt råd en strategi för samhällssäkerhet. Strategin lyfter fram behovet av en effektiv gemensam krisberedskap som med kort varsel och utan gränshinder och tvivel om roller och ansvar kan bistå varandra vid större kriser. Tyvärr har regeringarna visat föga intresse för strategin. I stället har statsråd och ansvariga för krisberedskap hävdat att det befintliga samarbetet är tillräckligt. Alla vi som drabbats av och sett covid-19-pandemin vet att den gemensamma befintliga krisberedskapen är allt annat än tillräcklig. Pandemibekämpningen och krishanteringen kan inte ske på bekostnad av oss som lever och verkar i gränsregionerna och den fria nordiska rörligheten. Det är därför hög tid att våga pröva nya lösningar. , en sammanslutning av 13 finska, svenska och norska kommuner, föreslog en pilotverksamhet med gränspass för att garantera gränsövergången och underlätta pendlingen till arbete och studier. Det blir intressant att höra hur Nordenministern ser på det förslaget. Är regeringen beredd att tillåta särlösningar och bedriva pilotverksamhet? 5 (V): Min och vision är att samarbetet mellan de nordiska länderna bör fördjupas. Vi har en delvis gemensam historia och en snarlik samhällsstruktur, och vi har många gemensamma angelägenheter. Det gäller inte minst eftersom många svenskar har anhöriga i de andra länderna eller själva har bott, arbetat och studerat där. Därför är ett nära samarbete med våra nordiska grannländer strategiskt smart inom en rad områden, till exempel klimat- och miljöfrågor, gemensam tillverkning av vaccin och beredskapslager. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Den pågående pandemin har tyvärr visat att vårt samarbete inte är så djupt rotat som vi ändå hoppats att det var. ska vara världens mest integrerade region 2030. Vi har ett nordiskt råd, som jobbar hårt med att synliggöra gränshinder och ge de nordiska regeringarna rekommendationer i fråga om vad som krävs för att få bort hindren. har vi sett hur gränskontroller och gränsstängningar har införts, inte minst under pandemin eller vid flyktingars sökande efter ett bättre liv. Regeringar har i sin vilja att visa sig kraftfulla valt att stänga gränser helt utan någon djupare grund eller konsekvensanalys. Vi från delar synen att ska vara en integrerad region och tror att den här situationen visar både att det nordiska samarbetet behöver konkretiseras på ett djupare plan och att vi behöver förbereda oss inför framtida kriser. Ett sätt att göra det är att utveckla den nordiska samverkan om gränsregionerna. Vi skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden såsom infrastruktur, arbetsmarknad och service. Vi har som parti också föreslagit att man ska skapa regionala lösningar för att underlätta för dem som arbetar och bor i gränsregionerna. Hade vi lyckats få till det – hade vi stärkt de gränsregionala samarbetena – hade de nordiska länderna varit mer angelägna om att hitta andra lösningar än att stänga gränserna. I det aktuella läget i bör prio ett vara att regeringen fortsätter trycka på den norska regeringen så att gränserna öppnas även för veckopendlarna och den norska regeringen ger de drabbade pendlarna fullvärdig ekonomisk kompensation för hela perioden. De drabbade vittnar om att de tvingats ta lån för att betala lån eller ta ut semesterdagar för att få mat på bordet. Vi kan inte låta de nationalistiska föreställningarna påverka arbetares rättigheter. ser vi tyvärr att Fremskrittspartiet försöker ställa arbetare mot arbetare. Vi menar att man som gränspendlare ska känna sig säker på att ens sociala skydd håller. 6 (KD):  Ingen lön. Ingen annan ersättning heller.  Får inte åka till jobbet.  Konkurs – livsverket har gått i spillror.  Får inte besöka mitt barnbarn. med mitt första barnbarn har gått förlorat.  Satt helt ensam eftersom jag inte kunde åka hem.  till jobbet på grund av fysiskt stängda gränspassager.  Kommer inte åt min skog, som jag skulle behöva åka och sköta – inte minst med tanke på barkborre. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna  i stället för en kilometer till brevlådan och soptunnan.  Hur ska blåljuspersonal passera de fysiskt stängda gränserna när det är bråttom och vägen är spärrad?  Fick inte ta avsked av farmor medan hon levde.  Tio dagars karantän för att få delta i begravningen av en död bror.  Får inte besöka mamma, som har fått ett jobbigt cancerbesked.  Jag är enda barnet, och mina gamla och sjuka föräldrar bor på andra sidan gränsen. De har ingen annan.  Måste bära varselväst på jobbet eftersom jag är svensk.  Får inte äta ihop med övriga arbetskamrater eftersom jag är svensk.  Barnen får inte träffa sin pappa.  Får inte åka till mitt eget fritidshus. Listan kan göras betydligt längre, fru talman. Det här är bara några exempel på hur pandemin drabbat oss nordbor i allmänhet och oss som bor i gränsregioner i synnerhet. För att citera en granne: Det känns som om det är vi gränsbor som får ta straffet för att andra inte sköter sig. Det är oerhört påfrestande, för många ekonomiskt och för ännu fler psykiskt. Jag brukar säga att det är synd att inte ligger närmare eller att inte ligger närmare gränsen, för då hade vi inte haft de här problemen. Då hade de drabbat så många fler, och då hade regeringarna fått upp ögonen för vilken värld vi gränsbor lever i. Gränsen finns normalt sett inte. har den dock varit bevakad av polis, militär och polishelikopter. Då fanns det resurser även ute på landsbygden. Tyvärr upplever vi, fru talman, att stora delar av den har varit totalt frånvarande i all denna problematik. vill jag säga något som jag varit väldigt tydlig med i många sammanhang: Statsrådet har gjort så gott hon kunnat. Ingen skugga över henne. Men tyvärr smäller inte . Den posten står inte högt i hierarkin. Varför har då inte statsministern kommit in på banan? Varför har han suttit på läktaren fram tills han fick formligen släpas ut av sina egna riksdagsledamöter för att ta en fajt med för att svenska gränspendlare, som är fullvärdiga medlemmar i det norska socialförsäkringssystemet, skulle få ersättning när de lockoutats av ? Jag tror att jag vet svaret, fru talman. Man förstår inte vad det innebär att leva i gränsland. Det förstår bara vi som bor där, och på grund av de nordiska regeringarnas oförmåga att ta till sig detta ligger nu grannsämjan, samarbetet över gränsen och många av oss som bor där med bruten rygg. 7 (L): Det här är en viktig dag. kan jag uppfatta att en majoritet av våra politiker ser de nordiska frågorna som ett särintresse. För mig som bor i är inte bara en viktig handelspartner utan också en viktig del av besöksnäringen, arbetsmarknaden och inte minst det sociala. För oss värmlänningar är det nordiska samarbetet allt annat än ett särintresse. För oss betyder väldigt mycket. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Det nordiska samarbetet är grundstommen i det vi ser som både handel och internationella relationer. Tiotusentals svenskar får hela eller delar av sin inkomst från arbete i . Flera norska branscher är beroende av den svenska arbetskraften. Norrmän är en mycket viktig del av den svenska besöksnäringen. Dessutom har 12 000 norska familjer sitt fritidsboende i . En fingervisning om pandemins effekter är att dagligvaruhandeln ökade med . Det var dock inte en ökning som gränskommunerna kunde ta del av – tvärtom minskade försäljningen där med i snitt . I värmländska och kan man se ett tapp på . I är tappet . Det är ingen nationell angelägenhet för andra länder att stötta den svenska gränshandeln. Men redan innan export och import läggs in i kalkylen handlar de ekonomiska relationerna mellan och om enorma summor. Vi ska heller inte glömma de relationer mellan familjer, vänner och inte minst kärlekspar som militär vid gränsen sätter stopp för. Detta sätter djupa spår. Det är därför en nationell angelägenhet att värna det nordiska samarbetet. Vi har ett sargat nordiskt samarbete. Redan tidigt ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet . har jag ställt fler frågor. Jag vet att statsrådet har ett brinnande engagemang för de nordiska frågorna och det nordiska samarbetet, men tyvärr representerar hon en regering som inte förstått vikten av detta. Jag förstår att statsrådet aldrig skulle erkänna det, men exemplen är ganska många på att regeringen alltid legat tre steg efter. I kristider måste regeringen ta på sig ledartröjan och se helheten. Det har man tyvärr missat när det gäller det nordiska samarbetet, och därför är det många som har kommit i kläm. 8 (MP): Coronapandemin har drabbat hela världen. En pandemi har inga gränser, men det har vi. I samarbetar vi i en bredd av olika frågor. Det handlar om handel, miljö, transport, energi med mera. Men det handlar också om mycket mer. Det handlar om en känsla av samhörighet och tillit, och den har fått sig en rejäl törn i samband med att gränser har stängts. Många har drabbats av men även av de stängda gränserna. Det gäller företag och handel, anställda och pendlare men även familjer. inreseförbud hindrar att barn får vara med sina avlastningsfamiljer på andra sidan gränsen. Trots att de befinner sig där regelbundet finns det inga undantag. Den här gruppen av barn och deras familjer är i stort behov av att vardagen och livet fungerar som vanligt. inreseförbud drabbar också icke svenska familjemedlemmar, som har norskt eller danskt medborgarskap. De får inte resa till , inte ens tillsammans med den svenska familjemedlemmen. Det finns bara ett undantag för barn och föräldrar, och det gäller vid delad vårdnad eller trängande familjeskäl. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Familjer och närstående drabbas hårt i vardagen på grund av det svenska inreseförbudet mot och . Bedömningen vid gränsen uppges vara godtycklig, vilket skapar frustration för familjer i deras planering av sin vardag. har verkligen lärt oss hur viktigt det är med öppna gränser, både för nationer och för relationer. 9 Statsrådet (S): Gång på gång sedan pandemins start har lyft fram restriktionernas konsekvenser för gränsregionerna, även med de andra regeringarna. Vi har verkligen arbetat intensivt för att nå flexibla lösningar med våra grannländer. Regeringens arbete har också lett till konkreta resultat – låt mig nämna några av dem. Innan jag gör det vill jag också säga att vi har och de gränsregionala informationstjänsterna. De har haft en nyckelroll även i detta. De har arbetat intensivt med att lösa problem med gränshinder, och många har också kunnat lösas. Vi ska också komma ihåg att den har lyckats värna den nödvändiga arbetspendlingen, vilket inte ens det var en självklarhet från början; jag tänker framför allt på samhällskritiska funktioner. Vi kan lite kort titta på de olika delarna av landet. I beslutade om totala inreserestriktioner, längs en gräns som tidigare i princip varit helt utsuddad. Men efter en intensiv dialog med den finska regeringen, på den initiativ, beslutade om ett undantag för dessa gränssamhällen . Detta var en signal men naturligtvis också ett väldigt viktigt steg i rätt riktning. är gränsen stängd igen, men vi fortsätter vår dialog. Det går alltså att påverka. Liknande konstruktiva dialoger har från den sida förts med . har valt att ha undantag på plats för boende i våra gränsregioner. är ju central för det nordiska samarbetet. I rådde, som vi har hört här , en akut situation som inte egentligen hade behövt uppstå om man hade haft en dialog innan. Men uppstod den, och levde tusentals pendlare i ovisshet. har vi löst det för dagpendlare och även när det gäller kompensationen för dag- och veckopendlare. Detta är exempel på att det går att åstadkomma resultat genom dialog och intensiv påtryckning – det är glädjande, men det räcker inte. Vi behöver verkligen göra mycket mer, fru talman, tillsammans i . Vi behöver göra mer även på strategisk nivå, och jag välkomnar de initiativ som har lyfts här . Varje land fattar visserligen sina egna beslut, men vi måste tillsammans sätta oss ned och se hur vi ska undvika detta framöver och hur vi ska ta oss ur den kris vi fortfarande befinner oss i. Man brukar säga ”it takes two to tango”, men här krävs det att fem länder är överens om att vi har problemet och vill lösa det tillsammans. Där är vi faktiskt inte . Den har varit oerhört aktiv med att försöka få till stånd en modell för hur vi ska samverka. Jag lyfter detta vid vartenda möte, och vi Nordenministrar har också påkallat extramöten för att lösa frågorna men också för att jobba med den gränssamverkansmodell som jag har presenterat. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Jag tror att det är helt avgörande att vi börjar här och , innan vi börjar prata om nya strategiska initiativ. Vi måste visa att vi menar allvar i vardagen, här och . Jag kommer att fortsätta jobba för detta , i dialog med mina nordiska ministerkollegor. 10 HANS (M) replik: Jag är också av den bestämda uppfattningen att verkligen försöker göra sitt jobb som nordisk samarbetsminister. Men det är precis som säger: Det gäller att hela regeringen vill göra saker, framför allt regeringschefen. Stängda gränser har inte uppkommit av en tillfällighet. Sanningen är den att sticker ut. Fram till hade 640 personer avlidit i på grund av covid och 800 i . I var det 13 146 personer. Jag har två frågor till statsrådet, som är medlem av regering: När regeringen fattat beslut, eller delegerat detta till någon myndighet, har det reflekterats över hur åtgärder kommer att uppfattas av andra och vilka motåtgärder som kan komma? Och för det andra: Gränsöppningar och rörelser över gränserna torde också vara förbundna med möjligheten att vaccinera, men också med möjligheten till fungerande snabbtester. Hur ser regeringens planer ut? Kommer samtliga vuxna i att ha vaccinerats till ? 11 Statsrådet (S) replik: