prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Vi har kongressbeslut om att man ska fasa ut kärnkraften så fort som möjligt. Det är demokrati i ett parti som har spelat sin roll. Sedan ska jag försöka föra fram den politiken. Men jag är beredd att hålla med om att det nog vore dumt att fasa ut de sex kärnkraftsreaktorer som är igång. Vi skulle nog missa klimatmålen om vi skulle fasa ut dem . Jag blir kanske tvungen att gå till min kongress och säga att ”så fort som möjligt” innebär 2040 eller någonting sådant. Liberalerna säger att kärnkraften inte har kunnat spela med samma spelregler. Om man säger en lögn tillräckligt blir det en sanning. Man tog till och med bort skatten för kärnkraften så att den skulle ha samma spelregler. Det är ingen som har sagt att man inte får investera. Det är ingen som investerar för att det är för dyrt. Jag håller med om att man ska ha de kraftslag som är bra för klimatet och miljön. 65 (L) replik: Särskild debatt om elförsörjning Tack för det tydliga svaret, där ledamoten tillstår att kärnkraften har en viktig roll att spela när det handlar om att uppnå klimatmålen. Det som fortfarande gör mig lite konfunderad är att ledamoten säger att kärnkraften ska försvinna vid ett visst årtal. Ledamoten sa också tidigare i sitt anförande att man vill se vissa subventioner av andra energislag. Man skickar från politikens håll signalerna att vissa energislag ska få subventioner. De subventionerna hamnar för övrigt ofta i fickorna på kapitalister från andra länder. Det är lite märkligt att det är just som föreslår detta. Om man säger detta som man säger att kärnkraften ska ha ett visst slutdatum är det inte att ge teknikneutrala och jämförbara spelregler för alla energislag som är fossilfria. Det är klart att det inte är den signal som kommer att få marknaden att leverera grön energi som vi behöver i klimatomställningen. 66 (V) replik: Tack, , för diskussionen! Jag håller med om att det blir knepigt om man målar upp ett scenario för befolkningen. Vi har haft neutrala system som har kunnat balansera subventionen. Elcertifikatssystemet är ett bra system. Vi vill fasa ut det. Det behövs inte något mer. Liberalerna säger att kärnkraften inte har kunnat ha lika villkor. Jag tycker att det är lögn. Man tog bort skatten på termisk effekt. Den fick 5 miljarder direkt på snäppet. Ändå är det inte någon som vill investera. Sanningen är att den kommer att fasas ut för att det inte är lönsamt. Det är ingen som vill bygga nya reaktorer. Den har nog spelat ut sin roll 2040. 67 (KD): För oss kristdemokrater är elförsörjning en hygienfaktor – elen ska finnas där när den behövs, oavsett var i landet eller tidpunkt . har länge varit ett av EU:s föregångsländer till att näst intill ha en helt fossilfri elproduktion med låga priser. Men då krävs att politiken ger förutsättningar för detta. Jag ska presentera fem förslag som vi driver för en trygg elförsörjning. För det första: Förändra det energipolitiska målet till fossilfritt om vi menar allvar med att elektrifiera både fordonsflottan och industriprocesser. Kärnkraften har tjänat oss väl. Här måste politiken vara tydlig med att den befintliga kärnkraften ska livstidsförlängas. Det är det absolut mest kostnadseffektiva och stabila för framtid. Politiken måste tydligt signalera att kärnkraften har en framtid i . För det andra: Sätt ett ambitiöst planeringsmål för en ökad elanvändning som myndigheter får styras efter och där det finns en utpekad ansvarig. Särskild debatt om elförsörjning För det tredje: Ta bort snedvridande subventioner som sätter marknaden ur spel. Exempelvis motsätter vi oss de tilltänkta slopade anslutningsavgifterna till havsbaserad vindkraft. För det fjärde: Utveckla elmarknaden, premiera planerbarhet, stabilitet och låga systemkostnader, detta för att förtjänar ett elsystem att lita på. För det femte: Effekt- och nätkapacitetsfrågan måste tas på allvar, tillståndsprocesser kortas och kraft- och fjärrvärmens roll där uppvärderas. Utöver dessa punkter, lägg till att regeringen behöver fatta ett beslut om slutförvaret och mellanlagret för hantering av kärnavfall. Detta gäller oberoende om man är emot eller för kärnkraft. 68 Statsrådet (S) replik: Jag kan konstatera att vi inte är överens om allt. Så ska det väl vara. I annat fall hade vi inte behövt olika partier i landet. Men vi är överens om mycket. Vi tycker att vi bör planera för en kraftigt ökad energianvändning. Jag förstod av det förra inlägget från att vi är ungefär överens om hur stor den planeringen bör vara. Vi bör planera för ungefär en fördubbling av elproduktionen och elkonsumtionen i landet. Flera andra av de åtgärder som tog upp är vi överens om. Sedan blir det lite roligt att det är som själv varit med och förhandlat fram att vi ska avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Men det får ni reda ut själva i partiet. Min fråga är väldigt enkel. Om vi nu är överens om så mycket som vi verkar vara, vad är det som hindrar att vi kan komma överens om långsiktiga spelregler för bästa, för energiinvesterare och näringsliv? 69 (KD) replik: Tack, statsrådet, för frågan! Precis som du inledde med att säga var vi med i energiöverenskommelsen. Vi valde att lämna den på grund av att vi adresserade ett antal frågor som vi ville diskutera tillsammans och som vi såg det angeläget för elförsörjning att diskutera och ta tag i. Detta nådde inte framgång. Vi gjorde de inspelen. Vi fick inte svaren tillbaka att man var beredd att sätta sig ned. Man ville genomföra allt det man redan hade gjort. Vi är beredda, precis som vi alltid har sagt, att diskutera med samtliga partier i riksdag om de utmaningar som har framför sig. Självklart är regeringspartierna några av de partier som vi diskuterar detta vidare med. Det är glädjande att höra att statsrådet vill diskutera detta fortsättningsvis med oss. 70 Statsrådet (S) replik: Först och främst har jag en annan bild. , och de andra partierna i energiöverenskommelsen gjorde ett antal inspel och fick också förslag på hur vi skulle diskutera det vidare men valde i stället att hoppa av energiöverenskommelsen. Jag beklagar det. Särskild debatt om elförsörjning Även om vi har meningsskiljaktigheter mellan våra partier menar jag att vi huvudsakligen är överens. Då menar jag att värdet av att ha en gemensam överenskommelse och långsiktiga spelregler för investeringarna i industrin måste vara större än att vinna kortsiktiga partipolitiska poänger. Därför välkomnar jag att säger sig vara intresserad. Det går steget längre än vad tidigare gav uttryck för. Jag hoppas att den här debatten kan vara starten för ett omtänk och ett nytänk så att vi kan komma tillbaka till det som var så nyttigt för , nämligen en överenskommelse om långsiktiga spelregler. 71 (KD) replik: Här vill jag bara klargöra några saker som statsrådet tog upp tidigare. Det gäller anslutningen av havsbaserad vindkraft, som var en av de frågor som vi hade i den gamla överenskommelsen. När det gäller att anslutningsavgiften till stamnätet skulle slopas var det vad som stod i överenskommelsen. Att också bjuda på kabeln från stamnätet ut till anläggningen till havs, som föreslås, har aldrig varit aktuellt för vår del. Om man tittar på de utredningar som har gjorts ser man att det inte är det mest kostnadseffektiva för . Här skiljer vi oss i så fall i uppfattningen av det som står. Det stod att det bör slopas. ser vi att det inte borde slopas förrän vi ser på de utredningar som ändå har gjorts. Det är inte något som tjänar väl när man tittar på hur snedvridande subventioner hotar lönsamhet för andra elproducenter, varav väldigt många behövs för ett stabilt elnät. 72 (C) replik: Tack, , för anföranden! Det är alltid spännande att lyssna på . Jag är lite nyfiken. Låt oss säga att precis de fem förslag som radar upp går igenom. vill partiledare bygga två nya reaktorer i . Jag har två frågor. För det första: Hur ska det göras? För det andra: Vilket elpris ser framför sig skulle behövas för att det här skulle bli möjligt? 73 (KD) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Det är en ytterst angelägen fråga att har en stabil elproduktion i den södra delen av landet. Vi har sett att reaktorer fasas ut. Med den energiöverenskommelse som vi båda var med och slöt finns det ändå tillåtelse för att reaktorer ska finnas framöver, även efter 2040. Men det enda som har funnits i samtalen och det enda som har pekats ut är det fossilfria, på grund av att vi har en regering som tydligt påpekar att det ska vara förnybart i stället för fossilfritt. Detta har gjort att man har signalerat till marknaden att kärnkraften inte är välkommen efter 2040. Vem skulle vilja investera över huvud taget när det är så korta ledtider? Jag skulle inte heller göra det. Särskild debatt om elförsörjning Här gäller det för oss politiker att signalera: Vad är välkommet? Vad är det som behövs? Hur ska man kunna se att det tjänar väl? 74 (C) replik: Jag konstaterar att jag inte fick ett enda svar. pratar ju om de saker som hon redan har tagit upp i talarstolen. Jag sa: Låt oss utgå från att de går igenom. Till vilket pris räknar med att man kan bygga ny kärnkraft? Hur ska det ske? Kan jag få svar på dessa frågor, tack. 75 (KD) replik: Tack för att återigen ställde frågorna! Jag trodde någonstans att du ändå lite grann skulle förstå innebörden av signalvärdet och vad man får när man pratar om de här frågorna. Det är självklart inte vi kristdemokrater som ska bygga kärnkraftsreaktorer; det hoppas jag att alla förstår. Men vi måste från politikens sida ge signaler att kärnkraften är välkommen, vilket vi inte kan se i några scenarier från , där allting fasas ut vid 2040. När det gäller kostnaden för detta har vi sett olika beräkningar från kärnkraftsmotståndare som har publicerats i olika typer av medier. Varför ska alltid vara sämst? Varför ska vi utgå ifrån att ska vara det sämsta exemplet, när det finns kärnkraft som går att bygga mycket snabbare och till en mycket lägre kostnad? Varför ska vi utgå ifrån att ska vara sämst? 76 (V) replik: Fru talman och ledamoten ! Jag lyssnade på anförandena, och det var intressant när ledamoten i det första anförandet sa att industrin behöver konkurrenskraftig el för att göra omställningen. Det är intressant, och det leder mig lite grann till samma fråga som ställde. pratar om signalvärdet och säger att det är ett viktigt värde i det som politiken säger. Det finns två meningar i energiuppgörelsen, som jag egentligen inte borde bry mig om, för jag var inte med. Du tolkar den ena meningen jättehårt – det här med att man ska ha förnybar el till 2040. Men det finns en annan mening som säger att man kan bygga nya reaktorer på befintlig plats utan stöd. Hur får du en sådan slagsida på de här två meningarna i den uppgörelse som ni har? Det känns som att man får bygga, men du pratar om signalvärdet. Det är ju samma signalvärde på båda sakerna. Man kan bygga om det är ekonomiskt försvarbart, men ingen gör det. 77 (KD) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Med risk för att bli lite tjatig: Här är det återigen signalvärdet. När vi tittar på energiöverenskommelsen som en helhet ser vi att det står förnybart. Det står också att ska kunna bygga upp till tio reaktorer på befintliga sajter. Det är inget konstigt i det, och det är också någonting som vi försökte att trumma ut så mycket som möjligt som vi fanns med i överenskommelsen. Särskild debatt om elförsörjning Men när man sedan signalerar till varenda myndighet, när deras scenarier och planer för hur energiproduktion ska se ut framöver ska tas fram, att kärnkraften inte finns med efter 2040 för att man så benhårt har riktat in sig på förnybart – ja, då är det politikens fel att man har gjort det signalvärdet. Det är också detta som marknaden har att förhålla sig till. Det är klart att ingen vill bygga kärnkraft då fast kärnkraften har en otroligt viktig del i elproduktion. 78 (V) replik: Tack för svaret! Men ytterligare en gång: Det står i uppgörelsen att man kan bygga nya reaktorer. Det är prisbilden som är den springande punkten. Vi vet att de bygger i men att de inte har kommit i mål . Det skulle ha varit färdigt , men de håller fortfarande på. börjar de prata om 2023, och man vet att priset kommer att landa någonstans på . Då blir min fråga densamma som den som ställde: Hur dyr får elen vara i en reaktor? Även om man skulle ha tagit bort den där meningen – hur dyr får elen vara? Jag undrar när investerarna i norra kommer att skrika rakt ut och säga: Nej, vi kan inte göra vätgas av det här om det kostar en spänn ! Hur dyr får elen vara? 79 (KD) replik: Återigen: Vi har en elmarknad, och det är inte vi kristdemokrater som sätter priset. Det är inte vi som bestämmer det. Vi kan inte svara på exakt hur dyr elen ska få vara. Framför allt måste vi tillåta att kärnkraften har en framtid. Framtiden som sådan gör att vi måste se till att kunna trygga vår elförsörjning både för industrier och för alla hushåll på ett leveranssäkert sätt. Och så kommer det inte att kunna se ut om vi fortsätter med den politik som vi ser . Så tack återigen för frågan, men jag tror att vi politiker har ett betydligt större ansvar för att signalera att kärnkraften fortsättningsvis är välkommen. 80 (L) replik: Jag vill börja med att tacka ledamoten och för det mycket tydliga beskedet i debatten om att man motsätter sig de stora subventionerna riktade till den havsbaserade vinden. Det är ett välkommet besked. Man ska inte subventionera enskilda fossilfria energislag, och såklart inga andra energislag heller. Men det är ju egentligen bara fossilfria energislag som över huvud taget ska få finnas. Min fråga handlar just om det här med teknikneutrala spelregler. har föreslagit att det ska byggas två nya reaktorer. Det är ett väldigt specifikt och ganska hårt förslag från , får man säga. Särskild debatt om elförsörjning Jag undrar om helt enkelt inte står bakom idén att det ska vara teknikneutrala spelregler och att politiken ska styra mot de överordnade målen snarare än att peka på precis vad som ska byggas när och var och så vidare. 81 (KD) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Här är det självklart så att vi ser kärnkraftens framtid i , framför allt i , när produktion har raderats ut från kartan. Vi ser också behovet av att snabbt få detta på plats så att vi inte får ett stort bortfall . Vi ser också de industriprocesser som finns, och vi ser en ökad elanvändning för att vi ska kunna nå klimatmålen. Om man tittar på kartan med de spelregler och lagar som vi har får man fråga sig: Vad är det närmaste vi kommer? Man startar då ett förberedelsearbete på om reaktor 5 och 6. I vår värld är det kanske där man borde börja. Det är det snabbaste tillvägagångssättet. Vi pekar inte ut vilken typ av reaktor det ska vara, men vi tar självklart för givet att man inte bygger gammal kärnkraft. Man kommer att bygga ny kärnkraft . 82 (L) replik: Det blir väldigt tydligt här att det finns en sak som skiljer Liberalernas och energipolitik åt. Jag menar att vi måste styra mot de överordnade energipolitiska målen, som handlar om leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hållbarhet. Men vi ska inte från politikens håll peka ut precis vilka energislag vi ska ha. Vi ska absolut inte peka ut vilken teknik vi ska ha, utan vi ska se till att subventioner, system och spelregler är teknikneutrala. Jag hade hoppats på att i det här replikskiftet skulle kunna säga rent ut att de ansluter sig till Liberalernas energipolitiska motion, där vi har flera förslag om att jämna ut spelreglerna mellan de olika fossilfria energislagen. Vi vill att myndigheter ska sluta motarbeta specifika energislag och att man som parti inte ska peka ut vare sig ett specifikt energislag eller en specifik teknik. Jag tycker att politiken ska vara teknikneutral och inte hålla på med riktade stöd. 83 (KD) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Självklart är vi för teknikneutralitet. Men ledamoten får det att låta som om vi vill subventionera reaktorer på . Vi har inte talat om subventioner över huvud taget. Vi har sagt att vi ser ett behov i , där man har tagit bort elproduktion. Vi ser att vi har en gemensam fiende, nämligen kol och olja. Det hoppas jag att vi alla kan vara överens om. Vad är det då vi ser som skulle kunna vara det snabbaste sättet att fylla behovet? Jo, kärnkraft är ett sätt. Särskild debatt om elförsörjning Självklart är teknikneutralitet viktig. Vi vet inte vad morgondagens möjligheter ger oss. Vi ska inte stänga dörren för dem. Men vi måste tydligt signalera att kärnkraften faktiskt har en plats i svensk elproduktion även framöver. Det hoppas jag att ledamoten också ska kunna ställa sig bakom. 84 (MP) replik: siktar på en myrstack av små nya reaktorer. Det är oklart hur KD ställer sig till det förslaget, men det är i alla fall tydligt att man vill satsa på stora nya reaktorer. 200–eller ett tredubbelt elpris är ungefär vad detta skulle landa på kostnadsmässigt. Än så länge har vi inte fått något svar från om vem som ska stå för notan, så jag ställer frågan igen: Är det elkunderna som ska betala kalaset, eller är det svenska skattebetalare? Och för att förekomma eventuella svar vill jag också säga att kärnkraftens kostnad inte påverkas av några få ord i en energiöverenskommelse, utan den generella trenden i världen är att kärnkraft blir dyrare och dyrare medan det förnybara blir billigare och billigare. Vem ska stå för notan, är det elkunderna eller skattebetalarna? 85 (KD) replik: Tack, ledamoten, för frågan! Vi ser kärnkraftens framtid. Den har en given plats i den svenska energimixen även framgent. Ledamoten själv har väl signalerat att han tror på ett helt förnybart samhälle? Det är dock intressant att ledamoten ändå tar upp kostnadsfrågan. Jag har själv hört ledamoten säga att det inte spelar någon roll och att förnybart kan få kosta hur mycket som helst, bara det gynnar klimatet. Vi kan titta på de olika beräkningar som har gjorts. Då kan vi se att ett helt förnybart system blir dyrare än ett helt fossilfritt elsystem för del. Om vi skulle förlänga livstiden för den kärnkraft som finns kvar, bygga nytt och se till att vi har en bra mix av energiproducenter framöver skulle det gynna . 86 (MP) replik: Tack, , för svaret! Det relevanta här är hur vi når fossilfrihet snabbast och billigast. Svenskt Näringslivs rapport är riggad till kärnkraftens fördel. Man har räknat på helt fel kalkylräntor. Man räknar inte med elhandel. Det finns en rad faktorer som är riggade för att framställa det som om kärnkraft är billigare än det är. Om man tittar på de faktiska projekt som pågår – det är det som , professor vid KTH, har gjort – är det i stället helt uppenbart att kärnkraft är det dyraste sättet att nå fossilfrihet . Frågan kvarstår: 200–eller tredubbelt elpris – vem ska stå för kalaset, är det elkunderna eller skattebetalarna? Hur stora subventioner ska vi ha? I och , där det byggs, krävs det enorma statliga subventioner för att det ska byggas. Vem ska betala? 87 (KD) replik: Särskild debatt om elförsörjning Tack, ledamoten, för frågan! Återigen: behöver en stabil och leveranssäker energimix för att vi ska klara de klimatutmaningar som faktiskt finns. När det gäller byggandet av ny kärnkraft kommer ledamoten med det kanske absolut sämsta exemplet på kostnadsmässighet. Varför ska sträva efter att vara sämst i världen när det gäller att bygga nya reaktorer? säger att har gett ut en riggad rapport. Är det då en kärnkraftsmotståndares beräkningar som ska ligga till grund när man ska bygga ny kärnkraft? är ju kärnkraftsmotståndare. Han har inte varit speciellt kärnkraftsvänlig , kan man säga. Är hans rapport då riggad? Här måste vi titta på helhetskostnaden: Hur länge kan kärnkraften drivas? Det blir det mest kostnadseffektiva . 88 (L): Som i många energipolitiska debatter hamnar mycket fokus på de olika energislagen liksom på energi, effekt och andra viktiga frågor. Men detta är ju saker som marknaden med jämförbara och likvärdiga spelregler är rätt bra på att lösa. Det handlar om att se till att det finns el och energi och att de olika energislagen används så effektivt som möjligt. Vi politiker har däremot ett huvudansvar för kraftsystemets tekniska egenskaper, alltså att det är tillförlitligt och robust, att det har stabilitet vad gäller frekvens och spänning och att systemet har förmåga att klara fel, det vill säga att det till exempel finns en möjlighet att starta upp kraftsystemet efter ett avbrott och att man inte bara är dimensionerad för det mest normala tillståndet utan också för olika former av kriser. De samhällsviktiga funktioner som behöver el och energi ska alltid kunna få el och energi. är det uppenbart att är alldeles för utsatt för risker. Det är detta som den här diskussionen handlar om. Den handlar inte om huruvida det finns el och energi i på årsbasis, för där finns det inte särskilt mycket konflikt i svensk politik. Men delar av systemet har inte den robusthet som krävs och kan inte stå emot de risker som finns. Det är detta som behöver vara politikens uppgift. Vi har inte elkris i meningen att vi saknar el. Elkris har vi i meningen att systemet inte alltid fungerar och kan leverera el där det ska och att vi inte är säkra på att det går att starta upp det igen efter ett avbrott. Vi ska ha likvärdiga spelregler och slopa riktade subventioner. 89 (MP) replik: är entusiastisk över teknikneutralitet. Det känns nästan lite ledsamt att behöva upplysa honom om hans eget partis beslut på landsmötet . Då tog man nämligen beslut om riktade subventioner till kärnkraft. Det skulle vara kreditgarantier och total skattebefrielse. kanske har en annan bild av det här beslutet, men det är hans ekonomisk-politiska talesperson, , som i en intervju i Ekot säger att man vill subventionera kärnkraft med bland annat skattebefrielse och kreditgarantier, som ska riktas just till kärnkraft. Det är alltså inte teknikneutralt. Man har också gått ut och krävt öronmärkta pengar till kärnkraften och kärnkraftsforskning. Särskild debatt om elförsörjning Det låter härligt med teknikneutraliteten, men i praktiken driver faktiskt Liberalerna en helt annan politik. 90 (L) replik: Det är superkul att följer våra landsmöten – jag uppskattar det. Jag följer faktiskt ofta . Jag satt i den grupp i partiet som tog fram den politik som refererar till. Ta till exempel kreditgarantierna! Det som vi har föreslagit är teknikneutrala kreditgarantier, som man faktiskt kan behöva när man ska genomföra stora projekt. De projekten kan såklart gälla kärnkraft. De kan också gälla någonting annat. Liberalerna har från landsmötets håll inte uttalat att kreditgarantierna ska riktas till något specifikt energislag, utan de är just teknikneutrala på det sätt som jag har talat om i kammaren . När det gäller skattepolitik, avgiftspolitik och så vidare tycker vi att det ska vara teknikneutralt och såklart styra mot de överordnade målen för svensk energipolitik. 91 (MP) replik: Tack, , för svaret! Det blir konstigt när den ekonomisk-politiska talespersonen för Liberalerna går ut och säger att man vill ha subventioner till kärnkraft och bland annat att just skattebefrielse ska riktas till kärnkraft och inte något annat kraftslag. Det är det som är innebörden av utspelet. Sedan har jag inte läst själva handlingarna, så det är positivt om har en annan uppfattning om beslutet. Sedan måste jag bara reda ut detta med havsvinden. Det är knepigt att säga att det är en subvention. Det handlar om att vi uppdrar till att strategiskt bygga nät till havs, och det är en del i en större energipolitik. Det är alltså en politisk förändring som EU driver på, bland annat. Vi ska bygga nät mellan till exempel och våra grannländer, och då är det strategiskt rimligt att bygga det där det finns kraftproduktion. Skulle säga att det är en subvention att bygger nät till områden som snabbt urbaniseras? Tanken är ju att man ska bygga strategiska nät. Är det då en subvention till dessa områden eller till de näringsidkare som är där? 92 (L) replik: Vi kan börja med kreditgarantierna.