prot · H80999 · 2021-03-24 00:00:00 — Det är en mycket viktig signal för att täcka de oerhört stora ekonomiska förlusterna under rådande pandemi. Sjukvård och regionala skattesänkningar ska inte ställas mot kollektivtrafiken. Många av de anställda inom kollektivtrafiken har, precis som många inom vården, gjort mycket viktiga insatser för vårt samhälle . Att kunna hålla avstånd och att ha en bra arbetsmiljö där det passerar mycket folk under arbetspassen är krävande och utmanande. Bortsett från att vi nu har en pandemi och vill att människor så gott det går ska undvika kollektivtrafiken vill vi att fler ska resa kollektivt. Vi vill att folk ska resa tillsammans, för det är både smart och miljövänligt. Men det förutsätter att man känner sig trygg, och det gäller såväl resenärer som anställda inom kollektivtrafiken. tog fram en rapport med titeln som insats – En rapport om en hotfull vardag inom spårtrafiken. Där tecknas en tuff bild av de anställdas situation. Där lyfts särskilt tågpersonalens arbetsmiljö upp. I synnerhet pekas ombordpersonalens arbetsmiljö ut som särskilt utsatt. Det vittnas om dagliga hot, om våld och om sexuella trakasserier. träffade jag just företrädare för fackförbundet för att diskutera denna fråga. De berättade att – det var bara – hade det rapporterats om över 1 100 tillbud i den spårbundna trafiken i min hemregion, alltså i och pendeltågstrafik. Tuffa arbetstider med mycket stress är en del av vardagen. Det är en arbetsplats där man har oregelbundna arbetstider och arbetar och . Offentliga upphandlingar som pressar mot principen om lägsta pris går ut över arbetsmiljön. På samma sätt som vi kan dra slutsatser om situationen inom äldreomsorgen under pandemin måste personalens villkor inom en samhällsviktig funktion som kollektivtrafiken uppmärksammas. Det är en viktig signal till oss politiker på såväl nationell som regional nivå. Det ska vara tryggt att gå till jobbet. Det kan aldrig vara acceptabelt att utsättas för hot och våld på arbetsplatsen. Detta spiller dessutom över på resenärerna. Hur ska resenärer kunna känna sig trygga om personalen inte är trygg? Och i förlängningen spiller det över på våra högt uppställda klimatmål. Jag har i debatten noterat att både företrädare för och företrädare för har lyft fram och transporterna till som en viktig fråga. Jag kan inte låta bli att säga: Sent ska syndaren vakna. Det var under regeringen , 1995, som man beslutade om den lösning som gör att A-Train driver . I det avtal som beslutades av regeringen och som konstruerades av den dåvarande regeringen fanns en klausul, alltså en option, om att man skulle kunna kliva av . Detta prövades här i . Då var det regeringen som lade fram att man inte ville kliva av det avtalet. Vi socialdemokrater reserverade oss vid båda dessa tillfällen. Jag vill bara vara tydlig med det. Vi reserverade oss alltså vid båda dessa tillfällen. Det är som ligger bakom hela detta avtal. Jag tycker inte att det är helt korrekt att stå här och hävda att det skulle vara på något annat sätt. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och för näringsliv i hela landet. Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel ska på ett enkelt sätt förbättras. Transportsystemet ska utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Det måste såklart vara anpassat efter de förutsättningar som finns i landets olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. För oss socialdemokrater är just en fungerande kollektivtrafik med hög kapacitet och hög kvalitet helt avgörande för samhällsutvecklingen och för att människors vardag ska gå ihop. Ett ökat kollektivtrafikresande behövs dessutom för att hantera våra stora utmaningar med att minska transportsektorns klimatpåverkan. Som statsminister tydligt har uttalat i regeringsförklaringarna ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det är tydligt att verklig samhällsbyggnad kräver ett uthålligt politiskt ledarskap som pekar ut riktningen, oavsett om det sker på den lokala, nationella eller internationella nivån. Vi socialdemokrater tar verkligen människors behov av att transportera sig i hela landet på största allvar. I det ligger också att vi är beredda att leverera lösningarna för framtidens mobilitet. Vi är beredda att göra det och . Vi är beredda att göra det för oss här och men också för de framtida generationerna. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till trafikutskottets förslag i betänkande TU8 om kollektivtrafikfrågor. 121 (SD) replik: Ledamoten säger att det är viktigt att man får kompensation för de förlorade intäkterna inom kollektivtrafiken och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Men faktum är, , att regeringen bara har valt att kompensera en bråkdel av de faktiska förlusterna. Så sent som skickade Svensk Kollektivtrafik, som är de samlade regionala kollektivtrafikmyndigheternas organ, ut ett brev där man belyser problemet. Man beräknar att man förlorar 8,6 miljarder och att man förlorade cirka 7 miljarder i fjor. Regeringen har då kompenserat ungefär en tredjedel av detta. anslår 8 miljarder. är detta en prognos, men vi förefaller alltså landa något så när rätt. Jag tycker att det är lite falsk marknadsföring från Socialdemokraterna, som slår sig för bröstet över sin kompensation. Jag undrar: Är ledamoten nöjd med regeringens anslag på för att kompensera kollektivtrafikmyndigheterna? står här och målar upp en sanningens bild över den situation som råder inom kollektivtrafiken när det gäller hot och våld. Det gjorde även jag, men jag hade i alla fall konkreta förslag. Vad avser att göra för att lösa problemen inom kollektivtrafiken? har vi inte sett något annat än slag i luften. 122 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Jag tycker att de är ganska viktiga. sitter jag inte i finansutskottet, men jag tror att vi är uppe i 350–400 miljarder i extrabudgetar. Det är gigantiskt mycket pengar. Väldigt mycket av de pengarna har gått som direkta generella anslag till regionerna för att kompensera för de intäktsbortfall och de extrakostnader som de har haft till följd av pandemin. Det är ingen som har sagt att ett visst antal kronor ska gå till sjukvård och att ett visst antal kronor ska gå till vad det nu kan vara. Det har varit generella anslag, och de har själva fått prioritera. Jag bor i . Jag vet att av de 3 miljarder som vi avsatte för kollektivtrafiken gick ungefär hälften till kollektivtrafik, alltså till SL. Det gick till för att kompensera för deras kostnader. Men totalt har man fått otroliga summor som kompensation för de kostnader man har haft till följd av pandemin. Och när bokslutet väl var klart gick med plus 5,8 miljarder. Året tidigare hade man gått med förlust. Jag kan inte tycka att det är rimligt att vi ska använda skattebetalarnas pengar på den statliga nivån till detta. Det handlar fortfarande om skattebetalarna. Det är dina, mina och alla andras pengar som vi använder för att kompensera regionerna. Ska vi kompensera dem ytterligare när de dessutom visar ett stort plus i kassan , trots att vi har en pandemi? Även om vi har goda finanser är det ju inte så att vi kan gödsla med pengar hur som helst bara därför att. Regionernas ekonomi måste hanteras på ett seriöst sätt. 123 (SD) replik: Jag kan med mycket stor tydlighet konstatera att jag inte kritiserade regeringens utbetalningar av det generella stödet. Det är dock ganska givet att en region i frågan om man ska prioritera att rädda ett liv eller ha en busslinje väljer alternativet att rädda ett liv, och dit går såklart det generella statsbidraget. Jag kan inte svara för , men det stämmer säkert att en stor del av regionerna har gjort ett överskott medan de ändå visar kraftiga underskott för sin kollektivtrafik. Det tycker jag är ett exempel på en missriktad prioritering. Frågan gällde dock om är nöjd med stödet till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Jag tolkar svaret som att är det, och då får vi väl landa i det. Det är i alla fall inte de regionala kollektivtrafikmyndigheterna – de är väldigt tydliga med att de vill ha full kompensation. Men de får de uppenbarligen inte, utan med Socialdemokraternas politik får de bara en bråkdel. Jag går vidare med frågan om hot och våld mot personal och vilka åtgärder och vill vidta för att få bukt med det här stora problemet som finns inom kollektivtrafiken. Det är alltså så illa att det statliga bolaget har övervägt att inte ens stanna i Kumla. Det är stora problem i , och det är problem i . Men det är inte bara där. Jag har jobbat väldigt länge inom den här branschen, och problemen existerade i princip inte när jag började. De började komma så smått , och så har de bara accelererat. Jag undrar återigen, , vad ni avser att göra för att få bukt med de här problemen. 124 (S) replik: Tack, , för frågorna! För att avsluta det här om kollektivtrafikanslagen vill jag ändå säga att jag är nöjd med det arbete som regeringen och samarbetspartierna har bedrivit inom ramen för de extra budgetar vi har lagt fram. Jag är inte nöjd med den svansföring som kollektivtrafiken och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, eller rättare sagt regionerna, har haft i hanteringen av de här frågorna, eftersom man har gått med stora överskott som man skrikit efter mer pengar. Jag tycker att det är beklämmande i den situation som råder. Hot och våld på jobbet är aldrig acceptabelt. Jag blir ändå lite beklämd när lyfter de här frågorna, för er track record när det kommer till att fatta beslut om arbetsmiljö här i kammaren är ju inte särskilt bra. Jag tycker därför att ni ska passa er lite för att ha en för hög svansföring. Det var ni som stoppade den lagstiftning som regeringen gick fram med om att stärka de regionala skyddsombudens roll till exempel. Ni bromsade och såg till att den blev nedröstad här i kammaren. Jag tycker därför att man ska vara lite försiktig. Regeringen har presenterat en arbetsmiljöstrategi inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Att säga att vi inte tar de här frågorna på allvar tycker jag därför är beklämmande. När det kommer till hot och våld inom kollektivtrafiken är det klart att det påverkar såväl de anställda som de resande. Det kan aldrig vara acceptabelt att människor utsätts för hot och våld vare sig på jobbet eller när de reser i kollektivtrafiken. De här frågorna måste vi ta på allvar. Vi måste också sätta fingret på dem. Men att står här och säger att vi inte tar frågorna på allvar och inte har några konkreta förslag när det är ni som röstar ned dem tycker jag är näst intill skamligt. 125 (MP): Vi debatterar kollektivtrafiken, och jag kan inte nog understryka vikten av kollektivtrafiken för bygget av framtidens . Kollektivtrafiken skapar tillgänglighet på ett hållbart sätt för många. Såväl barn som vuxna och äldre kan nyttja kollektivtrafiken. Kollektivtrafiken gör våra städer trevligare. Mindre plats för vägar och bilar skapar mer plats för mycket av det som människan verkligen behöver för att trivas – alltifrån små och stora grönområden till gågator med restauranger, kaféer och andra former av kulturella aktiviteter och föreningsliv och inte minst bostäder. Kollektivtrafiken skapar förutsättningar för individens möjlighet till självförverkligande. Med en tillgänglig och attraktiv kollektivtrafik skapas långt större arbetsmarknader. Fler kan därigenom arbeta med det som de brinner för som de kan bo där de önskar. Därför är det viktigt med en väl utbyggd kollektivtrafik, inte bara i våra städer, som knyter samman orter och som gör det möjligt att bo även utanför staden, på landsbygden. Jag är medveten om, herr ålderspresident, att på vissa platser kan man inte sätta in en busslinje. Där är bilen ett gott alternativ även fortsättningsvis. Det går dock att göra mycket för att utveckla kollektivtrafiken även på landsbygden. Det handlar om anpassade turer och anropsstyrd trafik som kan utvecklas till någonting väldigt positivt. Kollektivtrafiken gör oss mer jämlika. Att äga och köra en bil är dyrt i jämförelse med att åka kollektivt. Bilen kostar i inköp, underhåll och service, värdeminskning och drivmedel. Enligt en artikel jag läste i en tidning kostar det i snitt 3 000–att äga en liten bil, medan en stor och dyr bil kan kosta . Då får ändå bilisten ofta tillgång till subventionerade p‑platser. En månadsbiljett inom kollektivtrafiken kan gå på knappt en tusenlapp och skapar tillgänglighet även för den som har svårt att få månaderna att gå ihop. Kollektivtrafiken gör också våra städer säkrare. Antalet trafikolyckor med kollektivtrafik är litet. Dessutom minskar utsläppen när vi reser kollektivt, inte minst med en mer elektrifierad kollektivtrafik. Vi hade för sedan en debatt här i kammaren om trafiksäkerhet, och jag lyfte då fram de trafikdöda som vi inte pratar lika mycket om, nämligen de över 3 000 personer som dör bara på grund av luftföroreningar. Kort sagt: Kollektivtrafiken räddar liv. Sist men inte minst är kollektivtrafiken absolut avgörande för att minska våra koldioxidutsläpp. Det pekade 2019 på att ökad transporteffektivitet är den kanske viktigaste åtgärden för att ska minska sina nationella utsläpp. Detta innebär dels att efterfrågan på transporter måste begränsas, dels att de transporter som sker måste flyttas över till mer effektiva transportmedel. Fler måste helt enkelt lämna bilen hemma och i stället välja buss, tåg eller cykel. Här spelar kollektivtrafiken en absolut avgörande roll. Kollektivtrafiken står dock inför en rad utmaningar. Precis som det beskrivs i utskottets betänkande har covid-19-pandemin påtagligt påverkat kollektivtrafiken. Resandet med kollektiva färdmedel har av förklarliga skäl minskat, något som har lett till att intäkterna halverats. Pandemins långsiktiga effekter på människans benägenhet att resa kollektivt vet vi ingenting om. Säkert är dock att det offentliga har en väldigt viktig roll att spela i att denna förändring bara blir tillfällig och inte leder till permanenta beteendeförändringar, där människor väljer bilen framför kollektivtrafiken. ser med oro på det underskott som kollektivtrafikmyndigheterna uppvisar. Vi tycker att det är viktigt att kompensera de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Även om många experter pekar på att vi troligtvis inte kommer att bli kvitt coronaviruset i första taget kommer ändå vaccinet med ett löfte om en mer fri tillvaro. Jag har uppmärksammat att många pratar om att livet ska återgå till det normala och att det är det som man längtar efter. Men jag skulle på både miljörörelsens och vägnar vilja säga att vi kan göra så mycket mer och mycket bättre än så. Med smarta investeringar och en ambitiös plan för hur vi kan utveckla kollektivtrafiken kan vi både återhämta och öka kollektivtrafikens andel av transporterna. Vi behöver planera för ett samhälle efter pandemin där transporterna i ökad utsträckning sker med kollektivtrafik. Ett grönt med utbyggd kollektivtrafik är friare, trevligare, säkrare, mer jämlikt och mer klimatsmart. Att resa med kollektivtrafik ska vara snabbt, smidigt och bekvämt. Med täta turer och god punktlighet lockas fler att välja kollektivtrafiken. Regeringen har som mål inom ramen för miljömålssystemet att andelen persontransporter med kollektivtrafik, gång och cykel ska vara i riktning mot en fördubbling . Vi miljöpartister upprepar ofta att det ska vara lätt att göra rätt. Detta var huvudanledningen till att vi i regeringen tillsatte en utredning om frågan att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. En och samma biljett, oavsett om det är en digital eller en fysisk sådan, ska kunna täcka hela resan. Samma biljettsystem ska kunna användas över hela landet. Teknik ska alltid användas för att underlätta klimatsmarta val. Som sagt: Det ska vara lätt att göra rätt. har också varit drivande bakom införandet av de så kallade stadsmiljöavtalen som ligger på i den nuvarande nationella planen. Det innebär som går till medfinansiering av infrastruktur för bland annat kollektivtrafik, såsom spårvagnar eller BRT-lösningar, alltså så kallade bus rapid transit, superbussystem. Jag kan med glädje konstatera att i min hemstad öppnade spårvagnslinjen . planeras det för utbyggnad av spårvägar i . Jag hoppas att fler städer planerar för en kapacitetsstark och tillgänglig kollektivtrafik som spår innebär. Kollektivtrafiken är inte riktigt tillgänglig för alla. Ungefär en femtedel av befolkningen har någon form av funktionsvariation när det gäller rörelse, syn eller hörsel. Myndigheten Trafikanalys uppskattar att den fysiska tillgängligheten i infrastruktur vid bytespunkter och på fordon som helhet har förbättrats men att utvecklingen inom andra områden, till exempel informationssamordning, står still eller till och med försämras. Ideella krafter tvingas därför att täcka upp när myndigheter och branschen som helhet sviker. Kollektivtrafikens tillgänglighet varierar stort mellan olika delar av landet och mellan olika delar av kollektivtrafiken. Detta är inte bra nog. Det ska vara tryggt att välja kollektivtrafiken, även om man har en funktionsvariation. Kollektivtrafiken och dess tillgänglighet är en angelägenhet för oss alla. Vi kan alla drabbas av minskad rörlighet, förlorad syn eller förlorad hörsel. Vi från vill se en ökad målstyrning och uppföljning för tillgänglig kollektivtrafik. Avslutningsvis vill jag säga att betänkandet också behandlar frågan om färdtjänst. Som tidigare ordförande i en teknisk nämnd som hade ansvar för färdtjänstfrågorna har jag på nära håll fått se utmaningarna med att få en fungerande färdtjänst när en upphandlad leverantör inte levde upp till avtalad kvalitet. Jag vill verkligen understryka att en mer tillgänglig kollektivtrafik på totalen också skulle kunna minska behovet av färdtjänst för många. Då skulle färdtjänsten kunna tjäna dem som verkligen behöver den ännu bättre. Detta är en fråga om frihet, att ge alla tillgång till mobilitet. Därför är det väldigt viktigt att se över möjligheterna att få en kvalitativ och bra färdtjänst. Att bygga ett samhälle där den miljövänliga kollektivtrafiken är stommen och förstahandsvalet vid resor är kanske den viktigaste delen i att minska transportsektorns klimatutsläpp. Vi från kommer därför att på såväl nationell nivå som lokal och regional nivå verka för en ökad kollektivtrafik. Hög kapacitet, täta turer, attraktiva restider, punktlighet och komfort är viktiga delar i att skapa en attraktiv kollektivtrafik. För att skapa ett hållbart, attraktivt och modernt samhälle är kollektivtrafiken stommen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:160 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen COM(2021) 85 Förslag till och rådets förordning om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning) COM(2021) 130 Förslag till och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg) § 20 Anmälan om fråga för skriftligt svar Följande fråga för skriftligt svar hade framställts: 2020/21:2290 Ett ackumulerat säkerhetshot av (SD) till statsrådet (S) § 21 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 7 anf. 26 (delvis), av ålderspresidenten därefter till och med § 10 anf. 57 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 81 (delvis), av talmannen därefter till och med § 17 anf. 95 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 18 anf. 118 (delvis) och av ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Anmälan om faktapromemoria § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärende för bordläggning § 6 Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset betänkande 2020/21:FiU44 1 (KD) 2 (S) 3 (KD) replik 4 (S) replik 5 (KD) replik 6 (S) replik 7 (M) 8 (C) 9 (M) replik 10 (C) replik 11 (M) replik 12 (C) replik 13 (V) 14 GULAN AVCI (L) (Beslut fattades under § 15.) § 7 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt betänkande 2020/21:FiU35 15 (M) 16 (SD) 17 (M) replik 18 (SD) replik 19 (M) replik 20 (SD) replik 21 (V) 22 (M) replik 23 (V) replik 24 (M) replik 25 (V) replik 26 (KD) 27 (S) 28 (SD) replik 29 (S) replik 30 (SD) replik 31 (S) replik 32 (M) replik 33 (S) replik 34 (M) replik 35 (S) replik 36 (C) 37 (MP) 38 (L) (Beslut fattades under § 15.) § 8 En översyn av regleringen för tjänstepensionsföretag betänkande 2020/21:FiU18 39 (SD) 40 (V) 41 (SD) replik 42 (V) replik 43 (SD) replik 44 (V) replik 45 (S) 46 (SD) replik 47 (S) replik 48 (SD) replik 49 (S) replik (Beslut fattades under § 15.) § 9 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet betänkande 2020/21:JuU16 50 BO (SD) 51 (S) 52 (M) 53 (C) 54 (KD) 55 (L) (Beslut fattades under § 15.) § 10 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda betänkande 2020/21:JuU22 56 (S) 57 (M) 58 BO (SD) 59 (C) 60 (KD) 61 (S) replik 62 (KD) replik 63 (S) replik 64 (KD) replik 65 (L) (Beslut fattades under § 15.) § 11 Granskning av kommissionens meddelande om en kemikaliestrategi för hållbarhet Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /21:MJU12 66 (S) 67 KOPPARKLINT (M) (Beslut fattades under § 15.) § 12 Övergripande miljöfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU13 68 (M) 69 (SD) 70 (C) 71 (M) replik 72 (C) replik 73 (M) replik 74 (C) replik 75 (KD) 76 (S) 77 (M) replik 78 (S) replik 79 (M) replik 80 (S) replik 81 (MP) (Beslut fattades under § 15.) § 13 Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem betänkande 2020/21:SoU33 82 ACKO ANKARBERG (KD) 83 (S) 84 (M) 85 (S) replik 86 (M) replik 87 (S) replik 88 (M) replik 89 (SD) 90 (C) 91 MAJ (V) (forts. § 16) § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU25 Kommissionens meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU44 Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset FiU35 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt FiU18 En översyn av regleringen för tjänstepensionsföretag JuU16 tillträde till konvention om it-relaterad brottslighet JuU22 Utökade kontroll- och stödmöjligheter avseende skyddstillsynsdömda MJU12 Granskning av kommissionens meddelande om en kemikaliestrategi för hållbarhet § 16 (forts. från § 13) Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem (forts. SoU33) 92 (L) 93 (MP) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:TU7 94 (M) 95 (SD) 96 (C) 97 (V) 98 (KD) 99 (L) 100 (S) 101 (SD) replik 102 (S) replik 103 (SD) replik 104 (S) replik 105 (M) replik 106 (S) replik 107 (M) replik 108 (S) replik 109 (MP) 110 (SD) replik 111 (MP) replik 112 (SD) replik 113 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:TU8 114 (M) 115 (SD) 116 (C) 117 (V) 118 (KD) 119 (L) 120 (S) 121 (SD) replik 122 (S) replik 123 (SD) replik 124 (S) replik 125 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 20 Anmälan om fråga för skriftligt svar § 21 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2021