prot · H80976 · 2021-02-04 00:00:00 — Den fråga som måste svara på är hur mycket den kommer att öka med regeringens förslag och vilka praktiska konsekvenser detta kommer ge i ett redan splittrat och segregerat . 11 Justitie- och migrationsminister (S): Man hör här att är tillbaka i sitt favoritämne: att skrämma folk för invandrare. Detta återkommer ständigt i diskussionerna från det hållet. handlar det om att så misstro om våra konsekvensanalyser. Man vill på något sätt måla upp en bild av att det kommer att öka, att det blir fler och att kostnaderna kommer att öka. Kanske ibland borde fundera över sin egen förmåga att analysera och förutspå framtiden. Den har ju inte varit så bra. var vi mitt uppe i en flyktingkris. kom då 163 000 asylsökande, precis som säger. Som mest kom det 10 000 . Vi vet att detta ledde till stora påfrestningar. Vi fick strama åt reglerna, vilket vi ju gjorde, så att vi skulle kunna få kontroll. Det gjorde vi, och är vi i en situation där vi i har det minsta antalet asylsökande . Vi ha alltså kommit igenom flyktingkrisen, och jag säger att vi inte ska tillbaka dit. Men jag glömmer inte heller vad domedagsprofeterna i sa 2015 och 2016. Då stod ni och sa: kommer statsfinanserna att haverera. kommer arbetslösheten att öka. kommer socialbidragstagandet att raka i taket. Det var så ni sa då. , , vet vi hur det verkligen gick. Förra mandatperioden sjönk arbetslösheten. Förra mandatperioden sjönk socialbidragstagandet. Förra mandatperioden sjönk statsskulden med . Vi gick ur förra mandatperioden med den lägsta statsskulden . Så var det trots flyktingkrisen. Inget av det som vi hörde förutspå slog alltså in. Det som nu försöker säga kommer inte heller att slå in. Ni hör aldrig någon sverigedemokrat prata om detta: att arbetslösheten har sjunkit, att socialbidragstagandet har sjunkit och att statsskulden har sjunkit. För handlar det alltid bara om att svartmåla, svartmåla och svartmåla . Jag påstår att det inte finns något parti som talar så illa om som gör. Ni gläder er aldrig över våra framgångar. Det är till och med så att ni gärna deltar i internationella högerkampanjer mot . Vi har tagit kontroll över migrationen. Vi kommer inte att släppa den kontrollen. Det förslag som vi nu arbetar med kommer inte att innebära att vi på något sätt tappar den kontrollen, tvärtom. Det lagförslag som vi arbetar med nu innebär att vi går över från permanenta uppehållstillstånd som huvudregel till tillfälliga uppehållstillstånd. kommer det att finnas möjlighet att ansöka om permanent uppehållstillstånd om man kan försörja sig, om man kan svenska, om man har grundläggande kunskaper i hur det svenska samhället fungerar och om man inte har begått några allvarliga brott. Detta i sig innebär att vi kommer att få den stramaste lagstiftningen på migrationspolitikens område på . Det var som man gick över från tillfälliga uppehållstillstånd till permanenta uppehållstillstånd. Man får alltså söka sig tillbaka ända dit. Man kan även jämföra med andra EU-länder. Detta innebär faktiskt att vi kommer att ligga under EU-genomsnittet när det gäller viktiga parametrar, till exempel uppehållstillståndens längd. Detta innebär att vi med den nya lagstiftningen kommer att ligga ungefär på och till och med något under EU-genomsnittet. Det för, fru talman, att vi inte igen kommer att hamna i en sådan kris som vi tog ut ur . Jag var inte med om att ta ut ur flyktingkrisen för att därefter lägga fram förslag som skulle föra oss in i en ny kris. Det kan jag garantera både och alla andra som lyssnar på denna debatt. 12 i (SD): Tack, migrationsministern, för detta föga upplysande men väldigt fantasifulla svar! Allt som fattas är lite enhörningar och regnbågar. Jag blev inte speciellt mycket klokare av det, måste jag säga. Alla siffror som jag presenterade i mitt förra anförande är naturligtvis officiell statistik. Vem som helst kan alltså kolla upp dem. Låt mig återgå till verkligheten och den logik som regeringen och har presenterat tidigare. Regeringen stöttar alltså betänkande trots att det innebär en slappare migrationslagstiftning än den tillfälliga lagen. Konsekvensanalysen är: Eftersom den är tuffare än den gamla utlänningslagen spelar volymerna i övrigt ingen roll. Sedan lade regeringen fram ytterligare förslag om uppluckringar, då man inte ansåg att förslag var tillräckligt slappt. Konsekvensanalysen nu är: Eftersom Migrationskommitténs betänkande är tuffare än den gamla utlänningslagen spelar ytterligare ökade volymer inte heller någon roll. EU släppte sitt nya förslag till migrationspakt. Det innehöll också ett par punkter som gjorde att både vi inom och en del andra partier höjde på ögonbrynen. Dels skulle familjebegreppet utvidgas så att även vuxna syskon skulle kunna komma på grund av anknytning, dels skulle det vara avgörande var man har sina anhöriga när det ska bestämmas vilket EU-land som ska ansvara för asylprocessen. Plötsligt skulle det alltså bli möjligt för en vuxen man att stå på gränsen till och söka asyl i för att hans storebror finns här. Regeringens konsekvensanalys av detta är icke-existerande. Det är alldeles för osäkert för att man ska kunna dra några slutsatser om hur det skulle kunna påverka volymerna, menar man. Konsekvensanalyser är ingen exakt vetenskap; det vet alla. Det finns många faktorer som spelar in, vissa mer osäkra än andra. Men det får aldrig användas som en ursäkt för att inte göra detta så grundligt som man kan. Vissa saker följer av rent logiskt tänkande, och man behöver inte vara raketforskare för att dra vissa slutsatser. hade vi snöstorm i . Eftersom jag höll dörren stängd snöade det inte in. Det hade varit annorlunda om jag däremot hade öppnat dörren på glänt. Jag behöver inte räkna ut det exakta antalet snöflingor som singlar in för att veta att det kommer att bli en snöhög på golvet. Ju mer jag öppnar dörren, desto mer snö kommer jag att få på golvet. Så är det också med migrationspolitiken. Ju fler incitament det finns för att söka sig till just , desto större andel kommer att göra det. Ju mer öppen dörren är, desto fler kommer att komma. Återigen är frågan, som migrationsministern gärna får svara på och utveckla: Hur mycket kommer den asylrelaterade invandringen att öka med regeringens förslag? Vad kommer det att kosta svenska skattebetalare? Hur kommer det att påverka det svenska pensionssystemet? Hur kommer det att påverka bostadsbristen? Var ska alla bo? av befolkningen i har utländsk bakgrund. I är det ännu fler. Vad ska man integreras in i när alla svenskar har flyttat ut? Nära hälften av befolkningen i både och är utrikesfödd. Hur ska skolorna fungera om det inte finns någon infödd svensk kvar i klassrummen? Hur ska vården fungera om alla behöver tolk för att prata med varandra? Var finns den praktiska konsekvensanalysen? 13 Justitie- och migrationsminister (S): Först av allt: Människor är inte snöflingor. Människor är människor som lever och andas, och de är en del av det svenska samhället. Det är faktiskt så. Man kan inte föra debatten på ett sådant här sätt. Sedan kriget i bröt ut har tagit emot 180 000 människor och gett skydd åt dem. Jag måste säga att jag i grunden är väldigt stolt över det, för det är 180 000 människor som annars mycket väl hade kunnat gå under i någon bombkrevad i Hums eller i . Men för spelar detta ingen roll. Han struntar fullständigt i det. För finns det ingen som helst skyldighet eller plikt – eller något ansvar – att över huvud taget hjälpa någon som behöver fly från någonting. Han betraktar det bara som snöflingor, och han måste stänga dörren. Nej, så ser inte jag på det. Sedan pratar om att arbetslösheten påverkas och att pensionssystem påverkas. Ja, men ju bättre vi är på att få in människor i arbete, desto högre kommer våra pensioner att bli. Det är därför som jag i mitt interpellationssvar lyfter fram att vi under förra mandatperioden nästan halverade tiden som det tar för minst hälften av de nyanlända att komma i arbete. De kom alltså snabbare i arbete under förra mandatperioden än vad de gjorde under tidigare regeringar. Så var det eftersom vi hade ett gott tryck i ekonomin och en hög tillväxt. stod då och pratade om hur det skulle gå för . Ingen av hans domedagsprofetior slog in – inte när det gällde statsskulden, inte när det gällde arbetslösheten och inte heller när det gällde socialbidragstagandet. Det är klart att det tar för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden än vad det tar för oss som är födda i . Det tar tid att lära sig svenska. Man behöver ha kontakter som ofta knyts på arbetsmarknaden, så att man kan få jobb och så vidare. Det tar lite . Men glöm inte i denna situation, när vi är mitt uppe i en pandemi, att av våra läkare är födda i ett annat land. av våra vårdbiträden är födda i ett annat land. av våra undersköterskor är födda i ett annat land. Vi kan se på den totala arbetskraften. av alla människor i som vaknar och går till jobbet varenda dag är födda i ett annat land. Det är nästan 1 miljon människor. Dessa människor pratar aldrig om, de som jobbar och sliter och går till jobbet varenda dag. De bidrar till det svenska samhället och till välståndet i vårt land. rycker bara på axlarna åt dem – man ska inte räkna med dem. Det är 1 miljon människor som är födda i ett annat land och som är med och bygger upp den svenska välfärden. Det tycker jag faktiskt att ibland ska tänka på. Ni pratar om att nu blir det en slapp lagstiftning och så. Nej, det blir det inte. Det här blir den stramaste lagstiftningen på , till och med stramare än EU-genomsnittet. Den kommer inte längre att medverka till att en större andel av asylsökande söker sig till . Detta säger också siffrorna. När jag tillträdde var det av alla asylsökande som kom till EU som kom till . Andelen har alltså minskat. Men det spelar nog ingen roll. Vilket lagförslag jag än hade överlämnat till skulle ha sagt på precis samma sätt, det vill säga att lagstiftningen är för slapp. Först när vi hermetiskt har stängt alla gränser och lämnat alla internationella organisationer och regelverk kanske är nöjda. 14 i (SD): Tack, , för ytterligare ett fantasifullt svar! Jag tänker lämna alla de osakliga påhoppen därhän. Jag förstår att det är jobbigt när det kommer människor från verkligheten in i den här politikerbubblan där det trängs människor som aldrig haft ett riktigt jobb utanför politiken. som har suttit i regering, därefter i opposition och sedan i regering igen jobbade jag med flyktingar och migranter , på golvet. Det är där man lär sig hur lagar och förordningar fungerar i verkligheten och hur samhället ser ut på riktigt. Det är där man i praktiken får se konsekvenserna av den politik som förs. Jag förstår varför ministern helst undviker att tala om sakfrågan. Det kan inte vara lätt att försöka försvara en omöjlig position: dels vara stolt och nöjd över minskade nivåer, dels lägga fram förslag som utan tvekan kommer att öka nivåerna. Jag vet inte om ministern känner till begreppet ”dubbeltänk” från en bok som heter 1984 av . Om inte annat kan det vara ett bra boktips. Jag trodde tidigare att det var en fiktiv roman, men jag har mer och mer börjat förstå att det är någon typ av dokumentär om Socialdemokraterna. Ministern har ju för vana att använda sitt sista inlägg till det som i boken kallas tvåminutershat. Vi får väl se hur det går . Faktum är i alla fall att är den migrationsminister som har släppt in flest asylsökande och invandrare över huvud taget i historia. i sin ministerroll lyfte han inte ett finger för att minska invandringen. Han var stolt över den och vägrade diskutera eventuella konsekvenser – de konsekvenser som sedan gjorde att regeringen i ren panik under hotet om en systemkollaps gråtande tvingades vidta åtgärder för att minska söktrycket. vill öppna upp igen. Han är stolt över invandringen och vägrar att diskutera konsekvenserna. Cirkeln är kanske sluten. Att lära sig av sina misstag verkar tyvärr inte finnas i denna regerings vokabulär. 15 Justitie- och migrationsminister (S): I det ena andetaget pratar i om att jag har hoppat på honom, och sedan ägnar han sitt sista inlägg åt någonting som inte är mycket annat än just personliga påhopp. Det får vi trots allt bortse från i det här läget, tycker jag. uttalar sig återigen om att nivåerna utan tvekan kommer att öka. Vad bygger han det på? Inte på betänkande och den konsekvensanalys som finns där i vart fall och inte heller på de verkliga effekterna. har år sagt att antalet asylsökande snart kommer att öka. Varje gång har jag sagt: Sitt ned och ta det lugnt! Det kommer inte att bli så. Varje gång har jag fått rätt och i fått fel. har vi ju haft kontroll över situationen, och jag kan garantera att vi inte kommer att lägga fram några förslag som rubbar den kontrollen. Är jag då stolt över antalet människor som vi tog emot från kriget i ? Ja, det är jag faktiskt, och det står jag för. Här har vi ungefär 180 000 människor – män, kvinnor och barn – som annars mycket väl hade kunnat gå under. De kom hit och bad om skydd och en ny start i livet. Jag tycker faktiskt att det är vår skyldighet att hjälpa dem som behöver hjälp i de här situationerna, för om ingen hjälper dem kommer de att gå under. Detta står jag för. Det är helt enkelt en del av en socialdemokratisk solidaritetspolitik. Sedan måste varje land hantera sin migration på ett sådant sätt att landet klarar av situationen. Det var precis därför vi stramade åt 2015. Vi sa att även om är bra är vi inte så bra att vi klarar av att ta emot 10 000 . Det är helt omöjligt. Då stramade vi åt och fick ned antalet till hanterliga nivåer igen. Den kontrollen kommer vi att behålla. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2020/21:304 om ordningen i svenska domstolssalar 16 Justitie- och migrationsminister (S): Boriana har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att det ska råda ordning i domstolssalar och om jag avser att initiera några lagändringar för att störningar i rättssalen ska leda till mer kännbara straff. Det är viktigt att domstolarna kan genomföra sammanträden under ordnade och säkra former. Parter, målsägande och vittnen ska fritt och sanningsenligt kunna lämna sina berättelser utan att känna sig hotade, störda eller utsatta för påtryckningar. För domstolens anställda och för de personer som i övrigt besöker domstolen är det naturligtvis också viktigt att sammanträdena präglas av ordning och säkerhet. För att säkerställa att det finns en effektiv och tydlig lagstiftning som är anpassad till de ordnings- och säkerhetsproblem som domstolarna ställs inför har regeringen beslutat om propositionen Stärkt ordning och säkerhet i domstol. Lagändringarna trädde i kraft och innebär bland annat att möjligheterna att ingripa mot en person som utsätter en förhörsperson för påtryckningar har stärkts. En åhörare som stör ordningen eller utsätter en förhörsperson för påtryckningar kan inte längre bara utvisas från rättssalen utan numera även avvisas helt från domstolens lokaler. Elektronisk utrustning som åhörare har med sig i rättssalen ska som huvudregel vara avstängd och undanstoppad. Straffet för den som bryter mot fotograferingsförbudet i rättssalen har också skärpts. Det är rättens ordförande som ansvarar för ordningen i rättssalen och som meddelar de ordningsregler som behövs. Genom de lagändringar som regeringen har tagit fram har ordföranden fått en starkare roll och bättre förutsättningar och verktyg för att ingripa mot uppkomna ordningsproblem. Flera av de händelser som kan utgöra en allvarligare ordningsstörning är redan kriminaliserade med möjlighet till kännbara straff. Det handlar till exempel om hot mot tjänsteman och övergrepp i rättssak. Regeringen har skärpt minimistraffet för grovt hot mot tjänsteman till fängelse. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att bedöma om straffskalan för övergrepp i rättssak bör skärpas. Regeringen har alltså vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att det finns förutsättningar att på ett effektivt sätt ingripa mot ordningsstörningar. Det är av största vikt för regeringen att sammanträden i våra domstolar kan bedrivas under trygga och säkra former. Av en enkätundersökning som TT har genomfört med landets tingsrätter framgår också att samtliga som besvarat enkäten bedömer att ordningen vid förhandlingarna generellt är mycket god eller god. Jag följer dock utvecklingen på området noga. 17 BORIANA (M): Tack, ministern, för svaret! plågas av kriminalitet och gängbrottslighet. Känslan att rättsstaten är på reträtt och att kriminella gäng tagit över gator och torg är påtaglig. Brott som stölder, inbrott och personrån utreds inte ens och leder sällan till konsekvenser för förövarna. Det finns även en del grova brott som aldrig upp, eftersom det saknas teknisk bevisning eller för att vittnen inte vågar ställa upp. Detta undergräver förtroendet för rättsstaten. Denna debatt handlar dock inte om dessa fall som inte går att lagföra utan om de fall där rättskedjan håller och rättsprocessen avgörs i domstol. Det är ingen tvekan om att det är av central betydelse för rättskipningen att domstolarna kan genomföra sammanträden under säkra och ordnade former. Därför måste rapporterna om respektlöst uppträdande i rättssalen tas på allra största allvar. Ministern refererar till propositionen Stärkt ordning och säkerhet i domstol, som trädde i kraft . Incidenterna som jag syftar på i min interpellation och som har upprört och oroat åklagare, nämndemän, vakter, allmänheten med flera skedde , alltså efter ikraftträdandet. Detta betyder att lagändringarna uppenbarligen saknar effekt. Jag ska ge ministern några exempel. Han får gärna kommentera om han tycker att det handlar om rättegångsförseelser som borde ha fått konsekvenser. Exemplen är tagna ur dokument som åklagarkammaren har skickat till angående målet mot tolv gängmedlemmar åtalade för grovt narkotikabrott. Där står följande: De tilltalade har under förhör med kallade vittnen framkallat olika ljud som är ägnade att skrämma, provocera och störa vittnen under deras vittnesförhör. Enligt uppgift har en av de tilltalade fört ett finger över halsen och även satt händerna runt sin egen hals som ett tecken och hot riktat till ett vittne under ett förhör. Man har ätit och druckit under själva förhandlingen. En av de tilltalade har även fått spendera sin tid i förhandlingssalen liggandes på en på golvet. De tilltalade har även haft påslagna mobiltelefoner samt datorer med sig i rättssalen. Ingen av ovan nämnda incidenter har lett till att ordföranden har utfärdat sanktioner. Detta har gjort att de tilltalade har flyttat fram sina positioner. Och gradvis har både situationen och stämningen i rättssalen försämrats. Jag vill därför fråga ministern: det så här det ska gå till i svenska rättssalar? Och vad tänker ministern göra för att det ska råda ordning och säkerhet, enligt intentionerna i propositionen Stärkt ordning och säkerhet i domstol och som stipuleras i de lagändringar som därefter trädde i kraft? 18 Justitie- och migrationsminister (S): När det gäller de exempel som Boriana ger vill jag först säga att rättens ordförande har befogenhet och möjlighet att ingripa i dessa lägen. Vi har till och med stärkt dessa möjligheter och befogenheter så sent som för bara då ny lagstiftning kom på plats. Jag kan inte vara på plats i alla tingssalar varenda dag och försöka styra upp saker och ting. Det måste faktiskt ordföranden, den som är domare, göra. Dessa befogenheter har domarna nu i större utsträckning . tror jag att det är viktigt vilken ton man har i denna debatt. Om man försöker ge en bild av att det är kaos och oordning i domstolarna, och denna bild sedan visar sig vara fel, är det enda som man uppnår med det att skrämma allmänheten, så att människor till slut kanske inte vågar medverka i rättsprocesser. Det är denna bild som Boriana försöker ge här. Jag påstår att den i grunden är falsk. Jag kan börja med ordningsstörningarna. Vi hade 110 ordningsstörningar i svenska domstolar, bland annat i huvudförhandlingar. hade vi 179, 2018 hade vi 142, 2017 hade vi 109. Återigen: Titta på siffrorna! Det är ingen ökning av antalet ordningsstörningar . Vi hade, som sagt, 110 ordningsstörningar . Vet Boriana hur många huvudförhandlingar som domstolarna håller ? Det är 60 000 huvudförhandlingar. Och vi hade alltså 110 ordningsstörningar. Det är nästan överraskande att det inte händer mer med tanke på de brott och de mål som vi klarar av . Så långt ordningsstörningar. Om vi tittar på andra incidenter, bland annat våld i samband med rättegångar, hade vi 5 fall 2020. Det har inte skett någon ökning . hade vi 20 fall av trakasserier. Det är ingen ökning . hade vi 87 fall av hot. Det är ingen ökning , snarare en minskning. Det som har ökat är antalet beslag av olika saker som man inte får lov att ta med sig in på rättegångarna. Men det hänger också ihop med att vi har storsatsat på larmbågar. har ungefär hälften av alla domstolar larmbågar. Man kan då i ökad utsträckning plocka av personer sådant som de inte får lov att ta med in. Vi har också fördubblat antalet ordningsvakter, så att man har större möjlighet att hålla ordning om något försiggår som inte borde försiggå. Den svarta bild som Boriana försöker måla upp har inte heller något stöd om man frågar domstolarna. TT ställde den frågan till tingsrätterna. Då sa av tingsrätterna att ordningen är mycket god. Det var deras bedömning. Resten, alltså , sa att ordningen var god. av alla domstolar som svarade sa att ordningen antingen är mycket god eller god. Och sa att ordningen är på ungefär samma nivå som tidigare, det vill säga att det inte har skett någon ökning av antalet incidenter. Den bild som Boriana ger stämmer faktiskt inte. Det är klart att man alltid kan hänvisa till enskilda exempel på incidenter och sådant som inte bör förekomma. Men man ska inte måla upp en bild av att detta är allmänt förekommande. Det finns då en risk att allmänheten tror på det, och då är det i sig skadligt. När man av populistiska skäl nu försöker skrämma människor och blåsa upp denna fråga skadar man faktiskt både rättsväsendet och brottsbekämpningen, eftersom det blir svårare att få människor att vara med och klara upp brott. Det tycker jag faktiskt att ska sluta med. 19 BORIANA (M): Jag vill uppmana ministern att inte skjuta budbäraren. Det är inte den som slår larm om missförhållanden i svenska rättssalar som skrämmer vittnen, utan det är de kriminella. Det är verkligheten runt omkring som är så påtaglig med skjutningar , med gängmord och med rån av ungdomar. När dessa fall väl kommer till domstolarna uppträder dessa brottslingar på ett väldigt förkastligt sätt. Här står ministern och läser statistik gällande hur antalet ordningsstörningar har minskat. Ministern borde ta kontakt med åklagarkamrarna eller med Kriminalvårdens anställda som tjänstgör vid dessa domstolar. Alla dessa människors upplevelser kan inte vara felaktiga. Man kan också ta kontakt med nämndemannaföreningarna. Nämndemän har också väldigt starka synpunkter på hur det fungerar. Ministern säger att det bara handlar om enstaka fall. Det må vara så. Det är positivt att det finns rättegångar som fortskrider som planerat och att det är ordning under sammanträdena. Det är så det ska vara. Men alla de avvikande fallen är väldigt stötande. Helsingborgsfallet är inte det enda fallet. Jag kan även hänvisa till målet vid där de tilltalade kallade polisvittnena för nazister och skrek och vrålade könsord utan att det fick några konsekvenser. Ännu värre var att rättens ordförande uttalade att det handlade om unga personer som har suttit häktade och att det då är ganska självklart att de vill yttra sig och säga sin uppfattning. Att skrika, vara vulgär och förolämpa i rättssalen ingår inte i yttrandefriheten. Det faktum att man har suttit häktad innebär inte några förmildrande omständigheter eller att man får några särskilda rättigheter. Ministern säger att han följer utvecklingen.