prot · H80984 · 2021-02-25 00:00:00 — Ingen ska av ekonomiska skäl tveka om de ska gå till jobbet när de har symtom. Det har vi klarat att hålla ihop. har stått enad och samlad i de delarna. Det är oerhört viktigt. Sedan kämpar vi med en del andra stöd. Stöden till de minsta företagen har varit svåra att utforma. Det har tagit . Det är viktigt att erkänna det. Men har vi med gemensamma krafter kunnat hitta former för det, och det är på väg ut. Ett annat stöd som det har varit lite fram och tillbaka med är hyresstödet. Vi har tidigt kunnat identifiera att det vore en olycklig konsekvens om olika verksamheter som kämpar med sin ekonomi blir tvingade att lämna sina lokaler och den ekonomiska effekten sprider sig in i fastighetssektorn. Det skulle kunna få oerhörda konsekvenser både för de enskilda företagarna och för samhällsekonomin i stort. Därför införde vi ett hyresstöd. En del aktörer tyckte att det fungerade jättebra. Här fanns överenskommelser mellan fastighetsägare och hyresgäst, och staten gick in och tog delar av kostnaden. En del andra tyckte att det var bökigt. Därför avskaffades stödet när vi i stället införde omställningsstödet, som innefattar kostnaden för hyra. Men i det här läget ser vi att de stöd som vi nu har inte når fullt ut alla. Det finns aktörer som skulle ha stor nytta av ett hyresstöd. Det kan handla om aktörer i de branscher som träffas av väldigt hårda restriktioner. För att komplettera paletten av åtgärder vi har återinför vi nu hyresstödet. Jag är övertygad om att det kommer att kunna vara viktigt för en del företag och hoppas att detta ska kunna utformas i goda samtal mellan fastighetsägare och hyresgäst. Vi höjer insatsen från staten för att visa vårt engagemang. Det är inte någon generallösning. Jag ser det som en åtgärd lite grann på marginalen. Men det är nog så viktigt för dem som det kommer att hjälpa. Det är så vi har fått jobba . Vi har fått ta fram stöd som når så många som möjligt och försöker se till att de kompletterar varandra. Detta är en del av det arbetet. När vi blickar framåt och återigen försöker förstå framtiden vet vi betydligt mer nu än vad vi gjorde . Men det är fortfarande mycket som vi inte vet när det gäller hur pandemin kommer att påverka vår ekonomi. Vi kommer att få fortsätta att fatta beslut efter hand när pandemin utvecklar sig och effekterna i samhället utvecklas. Men vi har hittat någon form av kontrakt. Så länge det finns restriktioner ska det finnas stöd för företagare, kulturlivet, idrotten och det civila samhället. Jag hoppas att även om beskeden inte alltid är exakta att alla där ute känner det. Här i är vi överens om det. När vi beslutar om restriktioner som begränsar er kommer vi att ta det ekonomiska ansvaret. Besked kommer att komma efter hand. Arbetet fortsätter med hög intensitet i . Jag vet att det också gör det på andra sidan vattnet. Detta kommer att vara en i raden av en av många extra ändringsbudgetar. Jag är övertygad om att vi kommer att ha motsvarande debatter igen. Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk-försäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 13 (V) replik: Jag tänkte ta tillfället i akt att fråga , som representerar och därmed är en del av regeringen, om två saker. Det första handlar om barn som far illa. Här lägger ni pengar till civilsamhällets organisationer. Det tycker jag är mycket bra. Men vi vet alla att orosanmälningarna ökar, och på vissa håll ganska mycket. Det är väldigt oroväckande, tycker jag och många med mig, och säkert också . Men jag förstår inte varför man inte tillskjuter pengar till , som har det yttersta ansvaret när barn far illa att sätta in åtgärder och försöka bistå barn och också föräldrar. Den har stora svårigheter. Den har haft ekonomiska svårigheter. Det vet vi, och så sker fortfarande. Senast i förrgår läste jag om , där man drar ned elevassistenter och specialpedagoger. Hemma i grannkommunen ska man öka antalet barn i barngruppsstorlekarna i förskolan och så vidare. Det är min ena fråga: Varför tillskjuter man inte pengar till för arbetet med barn som far illa? Min andra fråga handlar om det förhöjda bostadsbidraget för barnfamiljer, som inte har förlängts. redogjorde förtjänstfullt för varför man har hyresstödet för företag. Jag har väldigt svårt att förstå varför man inte kan förlänga det förhöjda bostadsbidraget för barnfamiljer. Det är väldigt många barnfamiljer som har fått det väldigt ekonomiskt svårt i det läge som råder. De hade det säkert tufft innan. har de det ännu svårare när extratimmarna försvinner och kanske hela jobbet har försvunnit medan mat och hyra är detsamma. Varför förlängs inte det förhöjda bostadsbidraget för barnfamiljer? 14 (MP) replik: Jag tycker gör helt rätt i att lyfta upp att vi ser en ökning av antalet orosanmälningar för barn. Det är en viktig sak att vi förstår vad som händer i samhället under pandemin. Det är en indikator på att många familjer är pressade. har just nu svårare att gå in. Detta är en av anledningarna till att det har varit viktigt att se till att kommunsektorn får de stöd som den har efterfrågat under pandemin. Kontakten med SKR, som företräder kommunsektorn, har varit intensiv. Från regeringens sida har det varit viktigt att tillmötesgå de kraven för att kommunerna ska kunna finnas där i hela sin verksamhet, inklusive , och växla upp om det behövs och absolut inte dra ned. Det är viktigt att är en av dem som bevakar vad kommunerna gör. Jag vill vara väldigt tydlig: Kommunerna har fått medel, och jag tycker inte att det bör accepteras att kommuner drar ned på sådana verksamheter som behövs i pandemin. Min övertygelse är dock – jag kommer att säga det om och om igen – att det är bättre att vi ger stöd i form av allmänna statsbidrag i stället för riktade. Jag är tidigare kommunpolitiker och har suttit och försökt ta hand om riktade statsbidrag. Det är svårt att göra detta på ett bra sätt. Vi ger stöd genom allmänna statsbidrag, och vi förväntar oss att kommunerna gör vad de ska med de pengarna. Här ingår bland annat att få att fungera på ett bra sätt. Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk-försäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Min tid börjar ta slut, så jag tror att jag sparar den andra frågan till mitt nästa anförande. 15 (V) replik: Det är inte alltid lätt att hinna med allt man vill på två korta minuter, så jag har full förståelse för att inte hann med. Jag drog på munnen för att du kallade mig för , och henne gillar jag – det kan du vara lugn för! Vi pratade om barn som far illa, och hänvisade till att man har tillskjutit pengar till kommunerna. De borde alltså inte ha neddragningar, utan borde klara av sitt uppdrag. Men jag tror att precis som jag vet att det i regeringens egen budgetproposition syntes mycket tydligt att de resurser som tillfördes skulle innebära fortsatta nedskärningar. Och det är detta vi ser. Taxor höjs för pensionärers mat, elevassistenter dras in, antalet barn ökar i förskolor och skolor, personal försvinner och har det mycket tufft. Detta visste vi alltså redan när budgeten lades på bord. Ändå har ni inte vidtagit några ytterligare åtgärder. Jag tycker att det borde göras. Jag och försöker trycka på för att det ska komma till extra stöd till kommunerna. Vi måste se till att kommunerna har de resurser som behövs, dels i äldreomsorgen, dels i förskola, skola och socialtjänst. Det är helt avgörande för hur detta ska gå. Vi får se vad svarar på frågan om barnfamiljerna. Jag tycker att barnfamiljernas ekonomiska situation i krisen har fått väldigt lite uppmärksamhet från regeringen. Det beklagar jag djupt, och vill jag gärna höra en förklaring till varför det är så. 16 (MP) replik: Jag ska börja med att be om ursäkt för detta pinsamma misstag och instämma i att det som lyfter upp är väldigt viktiga frågor. instämmer i detta; det är något vi arbetar för och prioriterar högt. under pandemin var vi väldigt oroliga för att effekterna skulle leda till ökade problem med vräkningar av bland annat barnfamiljer. Vi följer den utvecklingen oerhört noga. Tack och lov har vi faktiskt inte sett någon sådan effekt under pandemin. Det var på grund av denna oro som detta stöd tillkom. Från sida vill vi generellt höja bostadstillägget på lång sikt, för det är ett bra sätt att stärka de svagaste barnfamiljerna. Det finns problem med bidragets konstruktion. Det har tillsatts en statlig utredning, och vi kommer att återkomma till den frågan. Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk-försäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av corona-viruset Med detta sagt är jag inte alls främmande för att, om vi ser behov av det eller tendenser till att vi börjar få problem med att barnfamiljer vräks, återkomma till frågan. Det var i detta sammanhang som diskussionen tidigare uppkom och den tillfälliga höjningen gjordes. Men den gjordes undantagsvis eftersom grundkonstruktionen kan göra att pengarna faktiskt inte når dem som behöver dem bäst. Här behöver göras lite grundjobb. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet § 7 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet betänkande 2020/21:SkU16 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet (prop. 2020/21:68) 17 BORIANA (M): vill avskaffa bonus–malus-systemet. Det får vara nog med symboliska åtgärder som inte förbättrar miljön ett dugg utan bara försvårar livet för människor som behöver bilen. Bilen är ett viktigt transportmedel för att ska hålla ihop, för att jobb och tillväxt ska skapas i hela landet och för att vardagen ska fungera för pensionären, småföretagaren och barnfamiljen. Bilen förenklar livet och ger frihet. Detta ska inte tolkas som att inte vill sänka koldioxidutsläppen. Vi tycker att miljövänliga transporter är ytterst viktiga för en lyckad klimatomställning – en klimatomställning där ny teknik och innovationer finns i första rummet. För detta behövs en utbyggd infrastruktur för laddning i hela landet samt en politik som ser till att el finns dygnet runt, året om, såväl i som i , och – ja, i hela landet – bland annat genom satsningar på kärnkraft. vill även se ett grönt bränslestöd för forskning, investeringar och produktion för företag som utvecklar biobränslen för bland annat vägtransporter. Vi anser att det existerande bonus–malus-systemet inte har infriat förväntningarna, och enligt flera myndigheter, bland annat , går det ännu inte att utläsa någon positiv effekt på utsläppen. Bonus–malus-systemets utformning leder också till att systemet, helt i linje med hur regeringen brukar agera, gynnar storstäderna, som får lejonparten av bonusen, medan den största delen av malusen betalas av landsbygden. är tydliga med att kostnaderna för klimatomställningen inte ska vältras över på dem som bor i glesbygd och på landsbygden, där det ofta saknas alternativ till bensin- och dieseldrivna bilar, där kollektivtrafiken inte går tillräckligt ofta och där räckvidden för elbilen inte räcker för att ta den fram och tillbaka till jobbet, särskilt när det är vinter. Syftet med regeringens förslag är att miljöstyrningen i bonus–malus-systemet ska förstärkas och förenklas, men det syftet uppfylls inte. När det gäller förstärkningen skapar den konkurrensnackdelar för exempelvis företagare som är beroende av lätta lastbilar för att utföra sina jobb. Elektriker, rörmokare, plåtslagare, plattsättare – ja, listan kan göras hur lång som helst. De flesta hantverkare kan inte lasta in sina verktyg i vanliga personbilar och ska inte bestraffas för detta med högre skatter. Dessutom är marknaden för hantverkstjänster öppen för utländska företagare, som inte sällan kör äldre, mindre miljövänliga fordon. Dessa får konkurrensfördelar på grund av att bonus–malus-systemet endast träffar fordon som är registrerade i . har riktat berättigad kritik mot att fordon med olika användningsområden blandas i samma bonus–malus-system, vilket förutom lätta lastbilar missgynnar även större familjebilar och husbilar. Särskilt beklämmande är situationen för familjer där någon sitter i rullstol och därför inte får plats i en liten bil. Ska dessa familjer bestraffas med högre skatter? Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet I remissvaren framkommer att regeringens förslag riskerar att leda till att försäljningen av nya bilar minskar till förmån för bilar som är och äldre, vilka generellt har högre koldioxidutsläpp. Är detta en önskvärd utveckling? Nej, det är det definitivt inte. Beskattningen av laddhybrider anses också vara problematisk, eftersom de är fordon som kan ha låga utsläpp, men det beror helt på hur de används. och har i sina utvärderingar kritiserat bonus–malus-systemet, bland annat för att vara dyrt och ineffektivt. En annan aspekt är att bonuspengarna har gått till att sponsra klimatomställning. Enligt den statliga myndigheten hamnade av bonuspengarna som staten betalade 2019 i . Denna export gynnar varken omställning till fossilfri fordonsflotta eller svenska skattebetalare. Jag yrkar avslag på regeringens förslag och bifall till reservation 1. 18 (SD): Det vi ska debattera är en förstärkning av bonus–malus-systemet. Det är ett system som har för avsikt att bidra till att minska utsläppen från transportsektor års nivå . är och har alltid varit bestämda motståndare till bonus–malus-systemet och menar att det snarare borde avvecklas i sin helhet. Att regeringen genom en förstärkning av bonus–malus-systemet nu går fram med ännu hårdare regler med ökade skattekostnader för många helt vanliga hushåll och företag som inte har råd och möjlighet eller som bor och lever under förutsättningar där det inte fungerar med en elbil anser vi vara både destruktivt och kontraproduktivt. Det är obegripligt att de så kallade gröna partierna i regeringen accepterar att föra fram en modell som innebär att de som har en gammal fossilbil men inte har råd med en ny elbil eller inte lever under omständigheter som gör det möjligt att ha en elbil får ett svagare incitament att byta ut sin gamla bil mot en nyare, säkrare och renare bil, om än driven med fossilt drivmedel. Detta leder till att många med en äldre bil kommer att skjuta upp investeringen i en nyare bil, vilket i förlängningen kommer att göra den fossildrivna fordonsflottan äldre och smutsigare. Detta kommer inte att bidra till de önskade utsläppsminskningarna från transportsektorn. Enligt professionella bedömare ökar regeringen med sin politik den genomsnittliga bytestiden för fordon med , till följd av de omvända effekter som uppstår i och med bonus–malus. Att bilparken kommer att bli äldre visar också den kraftigt ökade efterfrågan och prisökningarna på begagnatmarknaden. Detta har visat sig såväl hos bilhandlare som på Blocket och bilauktionssajten KVD, och den har primärt skett sedan bonus–malus-systemets införande 2018. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet I är den genomsnittliga livslängden för personbilar nära , och av fordonen är äldre än så. Hade vi kunnat föryngra fordonsflottan till en genomsnittlig livslängd skulle koldioxidutsläppen minska med ungefär , vilket är nära vad inrikesflyg släpper ut . som vi i ännu högre utsträckning ska skattesubventionera nya el- och miljöbilar sänker man också andrahandsvärdet på dessa mer än vad som hade gjorts utan subventioner. Detta leder till att exporten av begagnade miljöbonusbilar från är stor. exporterades en begagnad miljöbil på var fjärde nyregistrerad sådan. Detta leder inte bara till att svenska skattebetalare ofrivilligt subventionerar koldioxidminskningar för andra länder utan också till att man fördyrar och fördröjer utsläppsminskningar jämfört med om bilarna hade stannat kvar i under hela sin livstid. Även tunga instanser som och har i rapporter oberoende av varandra utpekat bonus–malus-systemet som ineffektivt, kostsamt och orättvist fördelat mellan stad och landsbygd. Man poängterar att det är ännu en beteendestyrande skatt som riskerar att urholka statens skatteintäkter från vägtrafiken. Så sent som visade en undersökning att bonus–malus-systemet har gått back med mer än trots att regeringen har menat att systemet ska vara självfinansierande. När så bevisligen inte är fallet väljer man, märkligt nog, att gå vidare och skärpa systemet än mer. Det finns ytterligare ett fundamentalt problem med regeringens politik mot bakgrund av att omställningen saktar in. och har tvingat regeringen att driva en energipolitik som leder till att vi allt oftare ser tidpunkter med el- och effektbrist i det . Detta ska mötas av regeringens ambition att allt fler ska köra elbilar. Hur menar regeringen, med och , att detta går ihop? Det handlar dessutom inte enbart om att bilar ska köras på elektricitet. Hela samhället förväntas i allt högre utsträckning elektrifieras och datoriseras med den tekniska utvecklingen, som vi läser om industrins uteblivna investeringar i på grund av att man inte kan garantera elförsörjningen. Bland nyheterna i förrgår kunde vi notera en nyetablering och mångmiljardinvestering i för framtagning av fossilfritt stål. Vi kan bara gratulera till detta, men denna process kommer också att sluka enorma mängder elektricitet. har och presenterat liknande investeringar för fossilfritt stål, och bara beräknar att de kommer ha ett elbehov på , vilket ungefär motsvarar vad kärnkraftsreaktorerna i Forsmark och producerade tillsammans 2019. Sedan tillkommer elbehoven hos och också . Trots den uttalade ambitionen om att detta med betydande delar ska produceras med ny el kan vi nog vara ganska säkra på att det blir mycket lite energi kvar från vattenkraften i norr att skicka ned till att ladda elbilarna med. Stabiliteten i elförsörjningen är redan hotad genom att regeringen stänger ned svenska stabila strömkällor som inte släpper ut koldioxid och tänker sig att ersätta dem med källor som dels är väderberoende och dels släpper ut mer koldioxid. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Vi i önskar självklart också sänka utsläppen från transportsektorn. Dock tycker vi att dessa uppsatta sektorsmål blir både ineffektiva och dyra. Självfallet borde de lägst hängande frukterna plockas först. Men när det gäller elektrifiering av fordonsflottan behöver vi primärt se till att det finns tillräckligt med inhemsk fossilfri el och tillräckligt med effekt året runt att ladda svenska elbilar med. Vi behöver även se till att det finns en laddinfrastruktur i värd namnet, även vid sidan om de stora Europavägarna. kommer dock förbränningsmotorn att spela en stor roll för transportsektorn i . Här behövs det mer forskningsinsatser för att utveckla inhemskt producerade biodrivmedel att fylla tankarna med. Slutligen är bonus–malus en symbolåtgärd som primärt premierar dem som har råd att köpa dyra elbilar och som lämnar notan till dem som av olika anledningar inte kan köpa en ny elbil. Systemet bortser tyvärr även från den utsläppsminskning som vi hade kunnat åstadkomma genom en förnyelse av den fossildrivna andelen av fordonsflottan och användningen av inhemskt producerade och hållbara biodrivmedel. Därför yrkar jag avslag på regeringens proposition och bifall till vår reservation. 19 (S): För att man ska nå målet att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter till 2030 jämfört med och för att man ska nå målet noll nettoutsläpp av växthusgaser behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Omställningen av transportsektorn går för långsamt för att ska kunna nå målen, konstaterar en rad myndigheter. Reduktionsplikten och koldioxidskatten är centrala styrmedel för att nå dessa mål. Bonus–malus-systemet är ett komplement till dessa. Syftet med bonus–malus är att öka andelen lätta fordon med låga koldioxidutsläpp i nybilsförsäljningen. Bonus–malus-systemet innebär att bonus ges i samband med inköpstillfället för vissa fordon med låga utsläpp av koldioxid medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får en förhöjd skatt, så kallad malus. Denna proposition handlar om malus, som alltså är en förhöjd fordonsskatt från det att fordonet blir skattepliktigt. Systemet avser att ge en tydlig signaleffekt och styra mot val av fordonsteknik som inte bidrar till koldioxidutsläpp eller som ger låga utsläpp. Beloppen som ingår i beräkningen av det förhöjda koldioxidbeloppet höjs i detta förslag med som gränserna för när det tas ut sänks från per kilometer respektive från per kilometer. En förändring av bonus är aviserad till budgeten och ingår alltså inte i detta förslag. En grundläggande princip i bonus–malus-systemet är att intäkterna ska täcka kostnaderna. Att systemet är självfinansierat och därigenom inte belastar de offentliga finanserna är en viktig utgångspunkt. För att man ska kunna upprätthålla miljöstyrningen och för att intäkterna från malus ska täcka kostnaderna för bonus kommer systemet återkommande att behöva anpassas vartefter teknikutvecklingen fortskrider. Att intäkterna från malus ska täcka kostnaderna för bonus är även viktigt med hänsyn till svårigheterna att prognostisera miljöbilsförsäljningen. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Det kan vara svårt att vara långsiktigt tydlig med exakt hur klimatstyrande åtgärder som bonus–malus kommer att förändras framöver. Till skillnad från tidigare av liknande karaktär har bonus–malus-systemet en tydlig plan för utvärdering, och systemet ändras utifrån bedömningar av effekter och konsekvenser. En revisionsrapport kom . Den handlade om samtliga och bonusar som har förekommit, fyra mandatperioder tillbaka, för att få konsumenter att välja mer miljövänliga fordon. Bonus–malus-systemet är det senaste i den rad av åtgärder som tidigare regeringar vidtagit. anser att endast bonus–malus-systemet, som infördes , har analyserats på ett mer systematiskt sätt. Bonus–malus-systemet kommer även fortsättningsvis att analyseras löpande och vid behov justeras, bland annat för en effektiv miljöstyrning. Eftersom bonus–malus är ett komplement till andra styrande system finns det dock ett behov av att granska effektiviteten samlat. Det finns en utredning som tittar på just detta. Regeringen har också remitterat förslag på åtgärder för att motverka att subventionerade klimatbonusbilar säljs vidare till utlandet. Det är värt att nämna att fordonsindustrin måste leva upp till EU:s skärpta krav på genomsnittliga koldioxidutsläpp från nya bilar . Om nivåerna för utsläpp överskrids riskerar tillverkaren böter. Det nationella bonus–malus-systemet skulle kunna underlätta för enskilda tillverkare att nå EU:s krav på genomsnittliga koldioxidutsläpp. Jag yrkar bifall till propositionen. 20 BORIANA (M) replik: nämnde i sitt anförande att syftet är att ge en tydlig signaleffekt för dem som inte använder miljövänliga bilar. I mitt anförande nämnde jag situationen för familjer där någon sitter i rullstol och verkligen har behov av permobil. Det finns familjer där två familjemedlemmar behöver permobiler. Dessa får inte plats i en vanlig bil. Man behöver en minibuss för att kunna ha samma levnadsstandard som alla andra. Med det nya förslaget om bonus–malus straffas denna familj orimligt hårt och orättvist. Man är tvungen att betala i högre fordonsskatt bara för att kunna förflytta sig. Min fråga till är: Varför bestraffar man människor som är beroende av att ha tillgång till en större bil för att kunna ha en rimlig levnadsstandard? Vill man verkligen skicka signalen att dessa människor är miljöbovar när de är tvungna att använda stora bilar? 21 (S) replik: Det är naturligtvis viktigt att komma ihåg att bonus–malus-systemet omfattar nya bilar. Man kan nästan få intrycket av Boriana Åbergs fråga att det blir en automatisk bestraffning av alla som är tvungna att köpa den typ av tunga bilar som hon refererade till. Men det är nya bilar det handlar om, och det är . Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet