prot · H809126 · 2021-05-25 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Meddelande om partiledardebatt vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:39 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från utbildningsutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:728 Interpellation 2020/21:728 Sälpopulationen av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2020/21:737 Interpellation 2020/21:737 Bensinmackarnas överlevnad i landet av (M) Interpellationen har överlämnats till statsrådet och kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2020/21:740 Interpellation 2020/21:740 Långtidsarbetslösheten av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:741 Interpellation 2020/21:741 Importmoms och inlåsningseffekt av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:746 Interpellation 2020/21:746 Utförsel av stöldgods av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM106 Förordning om maskiner COM(2021) 202 till näringsutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:FiU27 Förbättrat stöd till företag med anledning av coronapandemins konsekvenser 2020/21:FiU48 om arbete för att motverka intressekonflikter 2020/21:JuU33 Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna 2020/21:JuU34 Regler om internationellt samarbete anpassas till nya regler om skyddstillsyn och tillträdesförbud till butik 2020/21:JuU35 Barn som bevittnar brott 2020/21:CU17 Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister 2020/21:CU18 Förbud mot erkännande av utländska månggiften m.m. 2020/21:CU19 En effektivare konkurshantering 2020/21:CU20 En ny fastighetsmäklarlag – förstärkt tillsyn över fastighetsmäklarbranschen 2020/21:CU25 Verkställighet av förvaltningsmyndigheters beslut om återkrav 2020/21:NU30 Åtgärder avseende stöd vid korttidsarbete § 7 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna betänkande 2020/21:UbU17 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna (prop. 2020/21:122) Bättre studiestöd högre upp i åldrarna 1 (M): är ett unikt land med många olika system, vilket ger stora möjligheter i livet. Studiestödssystemet är ett sådant unikt system. Det ger många olika möjligheter genom nästan hela livet. har flera viktiga motioner inom detta område. Vi står förstås bakom allihop, men jag väljer här att yrka bifall till reservation 3. Även om studiestödssystemet är unikt måste det hänga med i tiden och i de förändringar som sker i samhället. Dagens studenter är en stor och väldigt heterogen grupp. Vi behöver förhålla oss till många förändringar, till exempel att yrken förändras eller försvinner. Man kan behöva läsa in flera utbildningar, inte bara en. Många läser högre upp i åldrarna, och man har ofta behov av vidareutbildning. Vidare ökar medellivslängden, vilket påverkar det hela. Pensionsåldern håller på att förändras; den förändras ständigt. Dessutom har pandemin påverkat oss mycket. Det finns även många andra saker som påverkar det här. Studiestöd är avgörande för att människor ska kunna studera vidare på olika nivåer. sker det också i olika skeden i livet. Det har blivit allt viktigare att det finns möjligheter att byta yrkesbana även om man befinner sig mitt i livet. Detta har ställts på sin spets i samband med pandemin. Många har behövt byta jobb. Tyvärr har många också blivit av med sitt arbete. Man har dessutom behövt förkovra sig för att inte hamna i arbetslöshet. Coronapandemin har ställt vårt land inför en rad nya utmaningar. Tusentals människor har blivit av med sitt arbete. En del arbeten har till och med försvunnit. finns det yrken där det råder brist på utbildad personal. Behovet av att utbilda sig och ställa om och av kompetensutveckling för att kunna återinträda på arbetsmarknaden är väldigt stort. Även unga människor som studerar nu kommer att komma till en ny arbetsmarknad när de kommer ut. Troligtvis kommer inte så många guldklockor att delas ut framöver, som man tidigare fått efter lång och trogen tjänst. När gamla arbetssätt förändras sker även en förändring i ekonomin, vilket påverkar arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden blir alltmer digitaliserad. Det ställer ytterligare krav på människor, som behöver rusta sig med nya kunskaper och förkovra sig för att kunna behålla sitt arbete. Vi ser ett större behov av kompetensutveckling och karriärbyten. Det kommer snarare att vara mer regel än undantag. För att få trygghet i arbetslivet är detta något som man kommer att behöva kräva . och det offentliga behöver hitta nya metoder för att möta de omställningar som kan ske i arbetslivet och ofta mitt i livet. Man får vänja sig vid att man nog kommer att få byta yrke under sitt arbetsliv. Det är viktigt att det finns goda möjligheter att byta yrkesbana. Därför lade fram flera förslag för att det skulle bli lättare att studera i vuxen ålder. Vi talade bland annat om att höja fribeloppet, öka antalet studieveckor för den som har fyllt , höja åldersgränsen för att få studiemedel och ge möjlighet till tilläggslån för studerande med barn. En ytterligare utmaning är att det råder brist på studentbostäder på flera orter. Studentbostäderna är dessutom dyra, så därför har många studenter inte råd att bo i en studentbostad. Mot denna bakgrund välkomnar vi att regeringen gör satsningar för att förbättra möjligheten till studiemedel högre upp i åldrarna. Det har vi skrivit motioner om . Till exempel är höjningen från 56 till väldigt välkommen. Det har tagit , men är det på plats. Bättre studiestöd högre upp i åldrarna Vi ser dock att fler ändringar krävs. Vi vill kunna påverka detta ytterligare och göra det lättare att studera i vuxen ålder. Därför har vi lagt fram motioner om fler förändringar. Vi är inte helt nöjda med det som finns . Det är en god bit kvar, och mer kommer att behöva ändras. Exempelvis finns det varianter med stipendier när man studerar. Man kan också koppla det hela mer till yrket genom företagen – allt detta för att förbättra för den som vill studera i högre åldrar. Vi förstår egentligen inte varför man vill avslå en motion som bara handlar om att förbättra något. Det finns många förändringar i utskottets förslag, men vi vill förbättra dem ytterligare. 2 (SD): Äntligen kommer vi att möjliggöra studier högre upp i åldrarna. Även om vissa anser att , som fyllt 45, borde ge plats för ungdomarna tror vi i dels att det finns plats för dem båda, dels att har mycket mer att ge, även långt efter 45. Vi sverigedemokrater välkomnar förslagen om att möjliggöra studier högre upp i åldrarna men menar att det finns utrymme att göra det ännu lite bättre. Vi har därför valt att lämna in en följdmotion. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 4 om åldersgränserna inom studiestödssystemet. Vi står självklart även bakom reservation 2. I propositionen föreslås en ändring av rådande lagstiftning på sådant vis att respektive åldersgräns för när studiestöd kan beviljas ska höjas med från de nivåer som gäller . Med en äldre och dessutom friskare befolkning är det rimligt att möjligheterna att skaffa sig en god utbildning följer samma utveckling. Av denna anledning stöder vi i mångt och mycket regeringens förslag, med några få undantag. Vi har i vår motion lämnat ett förslag som genererar samma resultat, sett till antalet år, som propositionen men med en modell för framtida revidering allteftersom samhället förändras utan att beslut i detta ärende behöver fattas på nytt. menar att det är onödigt att låsa sig vid en fastställd ålder så som propositionen nu är utformad. Allteftersom vår befolkning lever , och förhoppningsvis är allt friskare högre upp i åldrarna, kommer beslutet om åldersgräns att behöva fastställas igen och igen. Vi föreslår därför att åldersgränsen för studiestöd ska kopplas till lägsta åldern för garantipension minus . är lägsta åldern för garantipension , vilket skulle innebära att åldersgränsen för studiestöd skulle höjas till från nuvarande , i likhet med regeringens förslag som är 65 minus . Vi vet redan nu att åldersgränsen för garantipensionen föreslås höjas till , vilket skulle innebära att åldersgränsen för studiestöd utifrån vår modell per automatik skulle höjas till utan att tidigare beslut behöver rivas upp, omprövas och beslutas på nytt. Bättre studiestöd högre upp i åldrarna När det gäller åldersgränsen för återbetalning föreslår vi att den ska fastställas till samma åldersgräns som för garantipension plus , vilket skulle innebära att åldersgränsen för återbetalning skulle höjas till , även detta i likhet med regeringens förslag. Gränsen skulle automatiskt höjas till i det fall åldersgränsen för garantipensionen höjs till , som man aviserat. Vi föreslår även att nedtrappningen i rätten att låna ska fastställas till åldersgränsen för garantipensionen – minus till minus – det vill säga att det som sker under loppet av . Detta ligger återigen i linje med regeringens förslag men har en koppling till den fastställda åldersgränsen för garantipensionen. Med hjälp av den modell som vi föreslår kommer åldersgränser för studiestöd, återbetalning och nedtrappning per automatik att följa med samhällets utveckling allteftersom åldersgränsen för garantipension justeras i takt med hur vår värld och vårt samhälle förändras. Att vi nu höjer åldersgränserna är bra, men det hade till och med kunnat vara lite bättre. Återigen yrkar jag bifall till reservation nummer 4. 3 (V): En av de viktigaste förutsättningarna för att göra kunskap och utbildning tillgänglig för fler människor är ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet för studerande på allt från vuxenutbildning till högskola. Studiemedlen är en viktig orsak till att den sociala snedrekryteringen till högre utbildning har minskat. För att studiemedlen ska fortsätta att ha denna rekryterande effekt anser att de måste svara upp mot studerandes levnadsomkostnader. Det ska vara möjligt att få studiemedel under hela sin studietid. Vi anser att andelen bidrag i studiemedlen ska öka för att skuldbördan inte ska bli mer betungande. Det ska också finnas möjlighet att få förhöjda bidrag under vissa villkor, till exempel för behörighetsgivande studier. Med högre bidrag och lägre lån underlättas återbetalningen av studielånet. Studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen borde återinföras. Studiemedel som går att leva på är också en nödvändig förutsättning för att kunna studera på heltid och därmed för att kunna skapa utbildningar av hög kvalitet. I propositionen föreslås att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna, den så kallade lånetrappan, ska börja vid och sluta vid 60. Även den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd höjs från 56 till . Det föreslås också att vissa åldersgränser som rör återbetalning och avskrivning av studielån höjs på motsvarande sätt. Det innebär att återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller 64 och att tidpunkten för avskrivning av eventuellt kvarstående skuld ska vara utgången av det år då låntagaren fyller 71. I propositionen föreslås även att ges en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. För är möjligheten för människor att studera långt upp i åldrarna viktig. Därför välkomnar vi en höjning av åldersgränserna för att kunna få ta del av studiemedel, även om vi är medvetna om att det är ytterst få som berörs av denna förändring. Bättre studiestöd högre upp i åldrarna vill regeringen höja avskrivningsåldern för studielån till . Detta är en förändring som påverkar studielånen för alla, men framför allt för dem som har låga inkomster och inte klarar av att betala av studielån . Det kan handla om människor som har blivit sjuka och inte kan jobba heltid, som har blivit arbetslösa eller som helt enkelt inte har tillräckligt hög lön för att kunna betala av . Vi har motsatt oss en höjning av pensionsåldern i , och vi menar att det här också går emot den politik som vi driver. Regeringen borde fokusera på att alla ska orka arbeta ett helt yrkesliv och att man ska kunna utbilda sig så långt upp i åldrarna som möjligt. För är det viktigt att de som vill omskola sig och studera senare i livet ska kunna göra det. Vi ser den höjda avskrivningsåldern som en avskräckande faktor som framför allt kommer att hindra människor från att studera till lågavlönade bristyrken inom välfärden. Därför bör förslaget om höjd avskrivningsålder avslås. Vi menar att bör avslå propositionen i de delarna. Med anledning av det vill jag yrka bifall till reservation nummer 1. För att studiestödssystemet ska bli riktigt rättvist och därigenom kunna motverka den sociala snedrekryteringen på ett bättre sätt än vad det gör måste systemet förändras i grunden. långsiktiga vision är att införa studielön och jämställa studier med arbete. En investering i studielön till dem som studerar måste anses vara mer gynnsamt både ekonomiskt och socialt, såväl för de studerande som för samhället. Det skulle betyda större möjligheter för studenter att få en bra utbildning och öka deras förmåga till aktivt deltagande i samhällslivet. Det är i samhällets och demokratins intresse att människor är välutbildade. Med studielön skulle även studerande få tillgång till trygghetssystemen, och många av de sociala och ekonomiska problem som studenterna tampas med skulle lösas. 4 (S): Hon började studera till socionom efter att ha kört fast i sitt tidigare jobb och blivit peppad av sina barn att läsa vidare. Hon ska ju ändå jobba till före pension, och vill hon bli kurator. är inte ensam. Gruppen studerande som är eller äldre har ökat rejält . Majoriteten är kvinnor, och de allra flesta väljer att läsa på högskola, precis som . som dagens generösa studiestödssystem ger de allra flesta ekonomiska möjligheter att studera finns det behov av att anpassa regelverket till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, inte minst högre upp i åldrarna. Därför föreslår regeringen, efter överenskommelse med samarbetspartierna och Liberalerna, att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs med , från 56 till 60, för lån som tas . Nedtrappningen i rätten att låna, den så kallade lånetrappan, flyttas också fram – från , som det är , till 51. Åldersgränsen för återbetalning höjs även den med , liksom gränsen för avskrivning av lån, som flyttas fram från 67 till 71. Den som har svårigheter att betala av lånen kan precis som få årsbeloppen nedsatta i enlighet med de trygghetsregler som finns. Bättre studiestöd högre upp i åldrarna Vi socialdemokrater är övertygade om att bättre studiestöd högre upp i åldrarna kan bidra till ett längre yrkesliv och minska risken för personer att bli arbetslösa. Yrkesroller och arbetsuppgifter förändras i ett högt tempo . Många arbeten som kräver kort utbildning försvinner, som kraven på kunskaper och kompetens ökar för nytillkomna arbeten. Spridningen av covid-19 har ytterligare förstärkt kraven på förändrad kompetens på arbetsmarknaden. Det här innebär sammantaget att många kommer att behöva byta karriär och yrkesinriktning under sitt arbetsliv. För att utbildning ska vara ett möjligt alternativ krävs att den som vill eller behöver studera också har möjlighet att finansiera sina studier. Studiestödet, fru talman, är en viktig del av utbildningspolitiken, som ska bidra till att vara rekryterande för både kvinnor och män, utjämna skillnader mellan individer och grupper och ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det stärker individen. Det stärker jämlikheten. Det stärker hela vårt samhälle. Vi socialdemokrater är därför alltid beredda att steg för steg reformera studiestödssystemet för att så många som möjligt ska kunna vidareutbilda sig eller omskola sig, inte bara en gång utan i livet om så behövs. höjde vi bidragsdelen med . tar vi nästa steg genom att höja åldersgränsen till . Att gränsen sätts vid finns det flera skäl till. En åldersgräns bör vara på en nivå som gör att den täcker de behov som finns, som det bör finnas en tillräckligt kvar av arbetslivet för att subventionen ska vara berättigad ur ett samhällsperspektiv. En annan viktig aspekt är att skuldsättningen för personer högre upp i åldrarna heller inte får riskera att bli för betungande så att studielånen inte kan betalas tillbaka. En viktig utgångspunkt i studiemedelssystemet är att lånen ska återbetalas. Därför finns den så kallade lånetrappan som begränsar möjligheten att ta studielån. Med de nya reglerna ska det gälla från och med . Dessutom är det få personer som studerar efter , och de som gör det bedöms ha ett litet behov av just studiestöd. Mot den bakgrunden är åldersgränsen både rimlig och väl avvägd. Trots att studiestödet är förmånligt finns det många som avstår från att studera för att de inte vågar eller kan använda studiemedelssystemet och inte heller har några andra möjligheter att klara sitt uppehälle . Tveksamheten bottnar ofta i en osäkerhet när det kommer till den egna studieförmågan, som i sin tur kan hänga samman med en social bakgrund där det inte förekommit vare sig studier eller än mindre studielån. Det gäller i synnerhet äldre studerande som har behov av att studera på lägre utbildningsnivåer. Bättre studiestöd högre upp i åldrarna Av den anledningen införde regeringen studiestartsstödet som vänder sig till arbetslösa i åldern 25–med kort utbildning och stort utbildningsbehov som behöver stärka sina möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. beviljades närmare 6 000 personer stödet. Hälften valde att studera på en yrkesutbildning inom exempelvis vård och omsorg, barn och fritid och fordon och transport, det vill säga inom stora bristyrkesområden. Vi har ett politiskt ansvar att överbrygga ekonomiska hinder, sänka trösklar och öppna dörrar så att även arbetslösa med kort utbildning ska våga ta det där steget mot mer kunskap som kommer att stärka möjligheterna att få jobb på en föränderlig och delvis helt ny arbetsmarknad. Därför behöver åldersgränsen höjas även för studiestartsstödet. Detta säger nej till. De vill att stödet ska avskaffas i sin helhet och skriver i sin reservation: ”Vi anser att studiestartsstödet inte kan tolkas annorlunda än att det är avsett för nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån.” Jag utgick ifrån att ledamöter i utbildningsutskottet var mer pålästa om regelverket än så, men där gick jag bet. Studiestartsstödet riktar sig till arbetslösa i åldern 25–med stort behov av grundläggande eller gymnasial utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns ingen annan utpekad grupp. Är det måhända av andra skäl som vill tro att stödet bara riktar sig till nyanlända? Av dem som uppbar stödet var arbetslösa svenska medborgare som tack vare stödet vågade ta klivet mot fortsatta studier och ett drägligare liv. Det var som var arbetslösa utländska medborgare, och de allra flesta hade permanent uppehållstillstånd. Deras möjligheter att integreras och att få jobb ökade markant. Har vi råd att stänga dörren för tusentals arbetslösa som , , får ett månatligt bidrag om de klarar av att fullfölja en grundläggande eller gymnasial utbildning som leder till ökade möjligheter att få ett jobb, att få en anständig tillvaro och ökade möjligheter att få bidra till vårt gemensamma samhällsbygge? Har vi råd att stänga dörren för fler utbildade vårdbiträden, undersköterskor, barnskötare och busschaufförer? Nej, fru talman, vi har inte råd med det. Avslutningsvis, fru talman: För att kunna möta en snabbt förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsåldersgränser, ge möjligheter till ett längre yrkesliv och minska risken för personer att hamna i arbetslöshet föreslår regeringen att åldersgränserna i studiestödssystemet höjs med . Sammantaget innebär förslagen att ytterligare ungefär 3 000 heltidsstuderande kan få studiemedel, vilket gör det möjligt för fler att ställa om sitt arbetsliv högre upp i åldrarna, precis som , , i har gjort. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 5 (C): Vi lever i en föränderlig värld. Digitalisering och automatisering påverkar inte minst vår arbetsmarknad. Vi ser också över tiden ökad medellivslängd tack vare medicinsk och teknisk utveckling som gör att fler människor lever och är friskare allt längre. Allt detta ställer större krav på just möjligheten till omskolning, omställning och vidareutbildning även senare i livet. Bättre studiestöd högre upp i åldrarna Det kan finnas flera skäl till det för människor runt om i vårt samhälle. Det kan vara att fördjupa sig inom sitt yrke i takt med stora teknikskiften. Det kan handla om att växla spår för att kroppen ska orka med att arbeta längre eller om att man helt enkelt vill upptäcka nya yrkesbanor och på det sättet få nya intryck via nya arbeten. Det är viktigt att möjligheten till omställning och vidareutbildning finns för människor. Det är viktigt för att företagen ska kunna få tag i rätt kompetenser. Det är viktigt för samhället att klara av den matchning som behöver blir bättre på arbetsmarknaden så att de företag som har ett stort behov av arbetskraft också kan få den kompetensen till sig. Att höja åldern för studiemedel, som är ämnet som vi debatterar, är en viktig fråga för . Vi presenterade en rapport om just detta förslag i och drev den frågan senare i valrörelsen. Det är nu en del av det januariavtal som förverkligas tillsammans med regeringen och Liberalerna. Jag är glad över att den fråga som vi debatterar äntligen kommit fram till att vi ska fatta beslut om den. Att höja åldersgränsen är viktigt just av det skäl att människor ska kunna omskola sig och vidareutbilda sig senare i livet. Förslaget innebär att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel och studiestartsstöd höjs med från till och även att återbetalningstiden justeras med . Det är åtgärder som främjar just omställning och vidareutbildning. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det är en välkommen och viktig reform som vi debatterar . Men jag och är övertygade om att det behövs ytterligare saker framöver för att skapa bättre möjligheter för människor att vidareutbilda sig och omskola sig senare i livet. Inom ramen för det avtal som arbetsmarknadens parter har tecknat arbetas med att ett nytt parallellt offentligt studiestöd ska införas. Det välkomnar vi. Det är en del i en helhet med ökad flexibilitet på arbetsmarknaden som kan skapa ännu bättre förutsättningar för att omskola sig och vidareutbilda sig och kommer att bidra till ytterligare steg. Med det sagt är dagens ärende och det beslut som vi kommer att fatta om att höja gränserna väldigt välkomna. Jag hoppas att det kommer att skapa nya möjligheter för fler människor att våga ta steget till nya utmaningar och utbildningar. 6 (KD): Precis som många av mina kollegor i utbildningsutskottet redan har beskrivit har vi en förändrad arbetsmarknad och en ökad medellivslängd. Tillsammans med beslut om höjd pensionsålder gör detta att vi har ett ökat behov av att kunna fortbilda och kompetensutveckla oss senare i livet. Inte minst under coronapandemin har det här blivit oerhört tydligt. När förändringar sker i samhället på det här sättet – det känns som att jag upprepar alla era tal här nu – är det rimligt att också studiemedlen följer efter i den delen.