prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Det kan kombineras med att de , kvällar och lov kan gå i skolan mer för att ta igen det väldiga kunskapstapp som de nu har drabbats av. Vi ser framväxten av en coronageneration i svensk skola. Det är inte samma sak att sitta framför en skärm hemma som att träffa sin lärare i klassrummet. Konsekvenserna av det kan bli väldigt stora när barn och ungdomar inte lär sig läsa, skriva och räkna tillräckligt bra. Vi ser en coronageneration som riskerar att falla efter och inte ha tillräckliga kunskaper. Det är en viktig uppgift för politiken att se till att alla barn får den utbildning de har rätt till och att alla barn lär sig tillräckligt mycket. Svensk politik har tagit ansvar, och Liberalerna har tagit ansvar under krisen. Vi ser vår roll som att driva på för reformer när det gäller skola och rättsväsen och framför allt att under krisen se till att sjukvården får sitt och att vi kan säkra jobben i en väldigt svår tid. Det finns naturligtvis en del som kunde ha gjorts bättre. Mycket av detta har skett med horisonten att vi måste få reformer på plats under tidsbrist. Det är klart att det finns enskilda reformer som kunde ha bedrivits på ett bättre sätt. Men den sammantagna bilden från de flesta bedömare är att den ekonomiska politiken under coronakrisen har varit rätt så bra. Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk-försäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset Det har handlat om att satsa på att se till att välfärden byggs ut, att sjukvården får sitt, att skolan får tillräckliga pengar och att äldreomsorgen får tillräckliga pengar. Det handlar också om att se till att det finns reformer som gör att företagen kan överleva och behålla sina anställda. Vi ser på det sättet till att så många människor som möjligt har ett arbete att gå till. Det finns delar av detta som kunde ha gjorts bättre. Men mycket av det har ändå skett på ett väldigt gott sätt. Mycket av det har också skett i ett brett samarbete i svensk politik där alla partier har visat sig från sin bästa sida och i konstruktiv anda bidragit till att förbättra. Där har det politiska spelet varit mindre viktigt, och att ta ansvar för har varit viktigare. Det välkomnar vi från Liberalernas sida. Allra sist vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag ser det som ett led i det gedigna arbete som vi måste fortsätta att bedriva för att se till att säkra svenska jobb framåt. 8 (MP): När man går igenom den extra ändringsbudget som vi debatterar här får man en bild av alla de insatser som just nu görs i . Det handlar om alla de människor som anpassar sina liv och framför allt om alla verksamheter som har ställt om och gör det som krävs just . Det är alltifrån skolan och självklart vården och omsorgen till kulturverksamhet, föreningar och fritidsverksamhet. Alla har ansträngt sig för att ställa om och anpassa verksamheten och nå ut så bra det bara går just . Jag vill också påminna om alla dem i riskgrupper som har behövt göra stora anpassningar av sina liv och det som gjorts av myndigheter för att göra det möjligt för dem som är i riskgrupp att vidta de åtgärder de behöver. Den som känner minsta symtom ska kunna stanna hemma utan att tveka: Ska jag göra det? Kan jag förlora inkomst på det? Det handlar om praktiska saker som att det nu inte krävs ett läkarintyg för att vara sjukskriven. Många av dessa åtgärder för att göra detta möjligt ekonomiskt förlänger vi . Det är en bra och viktig påminnelse om hur stora ansträngningar som görs för att hantera pandemin på bästa sätt. Vi är mitt i den. Smittspridningen är hög. Trycket på IVA runt om i landet är väldigt högt. Det är mycket vård som inte kan utföras i det här läget. Det behöver vi ha med oss framåt. För att öka tydligheten ger vi i den här budgeten besked om att många stöd kommer att knytas till vaccinationsmålet. Vi säger att så länge vi fortfarande håller på att vaccinera befolkningen kommer det att finnas anledning att ge stöd. Det blir en tydlighet framåt. Vi får ta en diskussion senare när vi försöker att bedöma hur samhället kommer att se ut när vi har klarat vaccinationsmålet. Vi behöver leva med att vi inte har trollat bort det här förfärliga viruset. Vi har en sommar framför oss. Den kommer att innebära nya utmaningar. Det är oerhört viktigt för framför allt barn och unga. De har fått göra uppoffringar. Vi får signaler om att de rör sig mindre, bland annat för att många aktiviteter inte har kunnat genomföras. Det gäller att vi och samhället finns där så att barn och unga får meningsfulla aktiviteter under lovet. Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk-försäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset De som är stora nog ska få möjlighet att söka och få ett sommarlovsjobb. Vi vet hur oerhört viktigt det är i unga medmänniskors liv att få testa arbetslivet . Det kommer att vara svårare att få det på den privata marknaden . Därför är det relevant och viktigt att det offentliga finns där för att erbjuda sommarlovsjobb. Det är också viktigt att de som har haft digital undervisning där detta har påverkat deras resultat får möjlighet att under lovet hämta tillbaka det de har missat. Det är ytterligare anpassningar som vi ska göra . En stor fråga för väldigt många just nu är hur man ska tänka framåt. Vilka typer av evenemang, tillfällen att mötas, konserter eller för den delen partievenemang kan vi planera framöver? Vi har ännu inte fullt ut svaret på den frågan. Det sker mycket dialog regionalt mellan evenemangsarrangörer och det regionala smittskyddet, och det är viktigt, för alla typer av evenemang kommer inte att kunna genomföras. Därför är det relevant att vi också går in med stöd för att göra evenemangen smittsäkra. Det kan innebära att evenemangen behöver bli mer kostsamma, och då finns det ett stöd som man kan söka för att göra dem smittsäkra. Men några evenemang kommer att bli inställda. Därför införs nu en försäkringslösning för dem. Det är viktigt att vi nu börjar tänka på, längta efter och hoppas på det samhälle som vi kan återgå till, där vi möts igen, trängs igen och njuter av kultur och föreställningar igen. Där får samfunden samlas igen för gudstjänster, begravningar och dop. Det är viktiga delar i allas våra liv. Vi ska längta till det och våga planera inför det. Vi behöver göra det i ett samtal. Ekonomin behöver det offentliga till ganska stora delar ta ansvar för. Det gör vi i viss mån med den här budgeten. Det är en del i budgeten som sticker ut. Det är en akutlösning som gör. Det tycker jag är ett bevis på hur vi har kunnat samlas och har ett väldigt nära samarbete mellan regeringen och och hur partierna i har kunnat samverka. kom ett besked från EU om nya upphandlingar och om nya möjligheter att köpa in vaccin. Då var det viktigt att svara snabbt för att kunna vara med. Därför vidtar vi i den här budgeten en exceptionell åtgärd och ökar möjligheter att sluta nya avtal med en så stor summa som 10 miljarder. I normalt riksdagsarbete hade det varit otänkbart att ta in en så stor åtgärd snabbt. Det skulle ha beretts länge i en vanlig värld. Men är vi inte i en vanlig värld. Vi är i en värld där vi måste kunna agera snabbt eftersom möjligheten att köpa in stora volymer vaccin är det viktigaste , liksom möjligheten att se till att många blir vaccinerade. Därför är jag stolt och glad över att vårt parlamentariska system har sådan agilitet och kan agera så snabbt att vi kan ge besked till om att de kan vara med i det europeiska samarbetet och köpa stora mängder vaccin. Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk-försäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset vilar vårt hopp på att vi får in stora mängder vaccin, att vi får ut dem i befolkningen och att många tackar ja till sprutan. Det är det som är vår nyckel till frihet. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Internationella försvarssamarbeten Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2020/21:UFöU5 Internationella försvarssamarbeten (skr. 2020/21:56) Innan debatten påbörjas vill jag informera om att många talare har anmält sig till den här debatten och till flertalet andra debatter . Debatterna kommer alltså att pågå längre än tidigare aviserat. Det är därför inte säkert att alla ärenden hinner debatteras . De debatter som kvarstår läggs sist på morgondagens arbetsplenum. Jag ber alla talare att beakta detta under debatten. Jag vill också påminna om att talmannen och gruppledarna är överens om att rekommendera munskydd i kammaren och kammarfoajén när avstånd inte kan hållas. Den som talar i kammaren behöver inte bära munskydd. Munskydd som tillhandahålls av ska bäras med den blå sidan utåt. När du tar av dig munskyddet för att tala i talarstolen slänger du det direkt i papperskorgen vid sidan av talarstolen. Munskyddet får inte läggas på bord, talarstol eller stol utan ska läggas direkt i en papperskorg avsedd för munskydd. När du är klar tar du på dig ett nytt munskydd, som du finner vid talarstolen. Använd handdesinfektion både före och efter att du har talat. I varje bänk finns plastpåsar om du behöver ta av dig ett munskydd där du sitter. Lämna inte använda munskydd vid din plats i kammaren, och följ i övrigt de anvisningar som gäller och som finns i varje bänk. 10 (S): Tack för de tydliga instruktionerna om hur vi ska sköta säkerheten här! Jag kan erkänna att jag fick göra om och göra rätt. debatterar vi regeringens skrivelse Internationella försvarssamarbeten. Jag tycker att det är bra att får en redovisning av försvarsministern och regeringen av de olika samarbeten som vi som land bedriver och deltar i. har varit pådrivande för att vi ska få denna skrivelse, inte minst , som deltar här i debatten. Själv har jag välkomnat att vi får den. Jag tycker att det är bra att vi har en allmän kunskap om hur verkligheten ser ut och vad vi faktiskt deltar i för samarbeten. Det finns ingenting att dölja, och det finns inget att skämmas för. Det vi har här är en beskrivning av en väv av olika samarbeten. Det är samarbeten med nordiska länder, med EU, med , med och med Nato. De går åt lite olika håll och har lite olika inriktning. Det handlar om materiel, övningar och om att byta information och kunskap med varandra. Det är sådant som alla som deltar i ett samarbete har nytta av. Det skapar möjligheter för att vid behov kunna få hjälp, men vi gör det utifrån att vi ska kunna besluta hur vi behöver hjälp. Jag utgår från att försvarsminister närmare kommer att beskriva de olika samarbetena. De är i sina detaljer naturligtvis mer försvarspolitik än säkerhetspolitik, som ju annars är det som jag mestadels hanterar i utrikesutskottet. Men jag vill ändå understryka att det är bra att det är en mångfald och att vi inte sätter allt på ett kort. Det realistiska är att om det värsta skulle hända kommer det inte bara att påverka utan också en lång rad länder runt omkring oss. Det innebär också antagligen att vi inte helt och hållet kan klara oss själva utan att vi behöver ta hjälp av andra och att andra sannolikt kommer att behöva vår hjälp. Då är det bra att ha dessa samarbeten. Men det är också realistiskt att inte veta exakt hur saker artar sig i en eventuell avlägsen framtid. Då ska man inte binda upp sig exakt för hur den svenska hjälpen och de svenska samarbetena ska användas. Vi vet vad som har varit men inte vad som kommer. Vi ska vara välförberedda och flexibla när – möjligen, i sämsta fall – det värsta händer. finns det ett värde i den mosaik av säkerhetspolitiska arrangemang som finns i vår del av världen. De olika länderna i och runt spelar olika roller. Vi har olika historisk bakgrund till våra säkerhetspolitiska vägval och arrangemang. Några är med i Nato, några är det inte. och är det inte. Detta är en situation som är en skör planta som man ska vara försiktig med att förändra förutsättningarna för. Vi vet vad vi har , men vi vet väldigt lite om vad vi kan få . Därför tycker jag att det är bekymmersamt att en majoritet i , och utan några längre förberedelser, drev igenom en så kallad Nato-option. Tyvärr har , genom det agerandet skapat betydligt fler frågetecken om svensk säkerhetspolitik än lösningar. Den oklarhet som de partierna har bidragit till att skapa tjänar inte svensk säkerhet på. Oklarhet är aldrig bra för säkerhet. Den linje ligger fast. Det har den deklarerat – försvarsministern och utrikesministern gjorde det i en artikel i . Och jag tror att det är klokt att den gör det. Den säkerhetspolitiska linjen tjänar både och vårt närområde allra bäst. Som jag sa, herr talman, ska vi vara försiktiga med att ändra förutsättningen för den sköra planta som säkerhetsmosaiken i vår region är. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet förutom under punkt 4, där jag yrkar bifall till reservation 4 från Socialdemokraterna, och . 11 HANS (M): På bord ligger nu för debatt och beslut en skrivelse avlämnad av regeringen, betitlad Internationella försvarssamarbeten. Det uppskattas att den rödgröna regeringen ger sig till känna på detta sätt inom säkerhetspolitikens område. har drivit på för att så ska ske, och det har tvingats fram. Måhända är det en slutsats de styrande Socialdemokraterna och skulle dra. När ställer krav är krumbukterna och försöken att undvika endast onödiga och arbetsamma omvägar. Vi ställde krav på att Försvarsberedningen skulle återinkallas som förutsättning för att nå fram till ett försvarsbeslut. Det blev en återinkallad försvarsberedning och ett försvarsbeslut. Vi begärde en , och trots initialt aktivt motstånd från S och MP kunde till slut alla åtta partier ställa sig bakom en oberoende granskning av fallen med och . Vi krävde en skrivelse om internationella försvarssamarbeten. Och, herr talman, här är den. säger vi mycket tydligt att regeringen borde kalla in alla åtta partier till överläggningar om den säkerhetspolitiska linjen. Förhållandena har förändrats på en viktig punkt, då en överväldigande majoritet av ledamöter genom fem partier nu står bakom en så kallad svensk Nato-option. S, V och MP reserverar sig. M, C, KD, L och SD är för. Ringer någon klocka? Ja, regeringssidan är emot en Nato-option, klart och tydligt sedan ställde sig bakom ett sådant förslag. Men vi har parlamentarisk demokrati i . En regering måste förhålla sig till landets främsta politiska församling i form av landets parlament. Den rödgröna basen är dessutom krympande. meddelar i ett särskilt yttrande att de förvisso inte önskar en förtydligad säkerhetspolitisk linje men att de inte står bakom regeringens säkerhetspolitiska linje eftersom de bland annat är kritiska till regeringens närmanden till Nato. Jag kan citera direkt ur betänkandet från utrikesutskottet: ”I den politiska diskussion som uppstått med anledning av att tillkännagett för regeringen att bör uttala en Natooption i sin säkerhetspolitiska linje hävdar regeringen att tvära kast ska undvikas i säkerhetspolitiken. Regeringen måste då, utifrån tillkännagivande, säkerställa brett stöd för säkerhetspolitik och därmed tydliggöra en förankrad svensk säkerhetspolitisk linje. har den svagt stöd och framstår som innehållande både tvära kast och stora osäkerheter.” Låt mig inte endast uppehålla mig vid form utan även vid sak. Utöver att fem partier står bakom tanken på en svensk Nato-option driver med andra partier också tanken på ett svenskt Natomedlemskap. Endast så kan säkerhet på riktigt säkras. Även här svajar regeringspartierna betänkligt. Man ser gärna fördjupat samarbete med Nato, men av partiinterna skäl kan Socialdemokraterna inte förmå sig att öppna för ett medlemskap, trots att just detta är den självklara försvars- och säkerhetspolitiska positionen för socialdemokrater i , , , , med flera länder. Väsentligt är också att aldrig tveka, aldrig svaja. I enlighet med Helsingforsakten har varje land rätt att göra sina egna säkerhetspolitiska vägval på vår kontinent – själva, av egen kraft. Och här har ni socialdemokrater darrat. ordförande, den sympatiske , har själv på debattplats i tillsammans med två socialdemokratiska kollegor skrivit: ”Ett svenskt inträde i Nato riskerar också att öka osäkerheten och skada stabiliteten i vårt närområde. kommer att uppfatta ett svenskt medlemskap som en provokation.” har omvärldsläget blivit alltmer osäkert, både i närområde och globalt. Det är något som också betonats i närtid av myndigheter som Must, FRA och . Det handlar om traditionella militära hot, som den ryska upprustningen och landets alltmer aggressiva politik mot sina grannländer. i realtid följs dramat med en kraftfull militär uppmarsch invid gränser. Dessa existerar då parallellt med att hybridhot som cyberattacker, desinformation och spionage ökar. Det handlar om en hel palett av hot. Förändringen i omvärlden kräver att vi i ser över vilka alternativ som finns för att stärka vår säkerhet. Om världen förändras till det sämre duger det inte att, som regeringen gör, reflexmässigt tro att formuleringar om militär alliansfrihet löser säkerhetsutmaningar. Det gäller inte att tro, hoppas eller önska, utan det gäller att veta. Socialdemokraterna är emot ett svenskt medlemskap, men ändå förväntar de sig att Nato ska komma till vår hjälp. Hela den svenska försvarsplaneringen utgår från detta. Försvarsministern sa själv i , apropå placeringen av nya regementen, när försvarsbeslutet klubbades : Det är klart att detta är kopplat till ett stöd från västsidan. Det är väl inget att hymla om. Att från socialdemokratiskt håll uttrycka sig i termer av att ett medlemskap skulle ha negativa konsekvenser för vår ställning i världen och bygga hela sin försvarsplanering på hjälp från Natoländerna gränsar till hyckleri. På grund av täta och fördjupade samarbete med Nato och , som Socialdemokraterna har varit drivande i, betraktar redan mer eller mindre som medlem av Nato – detta dock utan att vi har några gemensamma försvarsgarantier med Natoländerna. I regeringens skrivelse räknas det upp försvarssamarbeten med övriga inom ramen för Nordefco. Det handlar vidare om och . Det handlar om European Intervention Initiative, även kallat EI2, med . Det handlar om Joint Expeditionary Force, JEF, med och om Framework Nation Concept med samt om ett trilateralt avtal mellan , och . Allt detta är bra. Allt detta välkomnar vi moderater. I vissa av dessa projekt har vi varit drivande med återkommande frågor till en försvarsminister som inte har velat svara på om när och hur skulle kunna bli del av EI2 eller JEF utan i stället har glidit undan tills det sedan har presenterats som faktum. Men – och det är ett viktigt ”men” – det handlar om komplement. Alla dessa viktiga och värdefulla internationella försvarssamarbeten kan aldrig ersätta det fulla Natomedlemskapets tunga värde i form av kollektiva garantier och en gemensam försvarsplanering. Så kan det aldrig bli hur mycket Socialdemokraterna än hoppas, tror, önskar och vill det. I skrivelsen behandlas också den så kallade europeiska fredsfaciliteten. Det finns ingen anledning att kritisera att det öppnats för detta. Men det sker så mycket i skymundan. Detta nya instrument kommer att ha en budget på för perioden –2027 och ska finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna. Tanken med faciliteten är att göra det möjligt för EU att komplettera sina gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska uppdrag och insatser i värdländer med det som beskrivs som ”biståndsåtgärder” bland annat genom ”tillhandahållandet av militär och försvarsrelaterad utrustning, infrastruktur och assistans, på begäran av tredjeländer eller av regionala och internationella organisationer”. Därmed kan direkt eller indirekt medverka till att förse stridförande parter i väpnade konflikter med krigsmateriel, alltså inte bara möjliggöra export utan också bekosta detta. I grunden handlar det om ett synsätt som delvis står i kontrast till nuvarande lagstiftning i som möjliggör svensk vapenexport. Det är notabelt att S och MP nu ställt sig bakom denna facilitet utan större och bredare offentlig debatt. Nej – vi har inget emot ett närmande till Nato. Vi eftersträvar ju ett medlemskap. Nej – vi har inget emot ett skarpare EU. Ja – vi vill att svenska folket ska veta om de steg som tas. Därför yrkar jag avslag på reservationen från S, V och MP, som inte vill se ett förtydligande av säkerhetspolitiska linje, och bifall till reservation 7, där fyra partier önskar se ett svenskt Natomedlemskap. 12 (S) replik: är en textslukare av rang, men här väljer han att vara lite selektiv när han återger vad han har läst i . Han återger till exempel inte den slutreplik i den nämnda debatten, där jag tillsammans med och slår fast att eventuella Natomedlemskap inte beslutas i , i eller någon annanstans. Det beslutas i , här i riksdag, alltså i . Att vi i vår första artikel slog fast att ett eventuellt svenskt medlemskap i i skulle ses som en provokation är inte ett argument mot medlemskapet utan ett konstaterande av en realitet som man inte kan bortse ifrån. Alldeles självklart är det så det kommer att uppfattas i . Det får man naturligtvis ta med i sina beräkningar, men det är här vi tar besluten. gör också ett nummer av en serie olika moderata initiativ. När han beskriver ett socialdemokratiskt motstånd, liksom motstånd från regeringen, mot de här initiativen ska man komma ihåg att exempelvis initiativet om en landade i ett enigt beslut i utskottet och här i kammaren om en kommission, med ett tillkännagivande till regeringen om att undersöka både och öden och hantering. Det är ett uppdrag som ser väsentligt annorlunda ut än det som initialt föreslog. Det ska man komma ihåg. Min fråga till är ändå: Vilka praktiska förändringar skapar egentligen en svensk Nato-option? 13 HANS (M) replik: Låt oss konstatera att är en riktigt god kamrat. I och med att han var första talare hade jag inte möjlighet att begära replik på hans anförande. Men genom att han nu tar replik på mig har jag möjligheten att lyfta upp några trådar från hans anförande. Låt mig först besvara hans fråga: Jag tror att det viktiga med en svensk Nato-option, som en betryggande majoritet av riksdag nu står bakom, är att det är en signal om vår egen handlingskraft. Det är en signal inåt, och det är en signal utåt. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att tillsammans med kollegor i sin replik i förtydligar att det är varje lands självklara rätt att göra säkerhetspolitiska vägval. Det kom ju efter att och jag hade skrivit ett svar på den första artikeln av med flera. Den tänkte jag använda till att lyfta upp två frågor från eget anförande. För det första beskriver elegant den säkerhetspolitiska mosaiken och att man inte ska binda upp sig. Då förstår jag inte, herr talman, varför Socialdemokraterna med näbbar och klor motsätter sig tanken på en Nato-option. En option är ju bara en signal om den möjligheten. Det är att skaffa sig ytterligare ett verktyg. Det är inte att binda upp sig, utan det är att signalera inåt och utåt att det är vi själva som bestämmer vilka verktyg vi ska ha. För det andra säger att vi ska ta hjälp av andra. Vilken typ av garantier finns det? Det finns förhoppningar att andra länder, enkannerligen Natoländerna, ska ställa upp. Ni bygger all er politik på att ni tror, hoppas, vill och önskar – men ni kan aldrig veta om man kan ta hjälp av andra. 14 (S) replik: Det här med Nato-optionen är hämtat och inspirerat från . Där handlar Nato-optionen om att bekräfta det som kallas för Natos open door policy, det vill säga det som Nato självt har i sina stadgar om att länder i har möjligheten att söka medlemskap. Sedan har man ett antal kriterier för medlemskapet, både militära och vad gäller folkligt stöd. Nato-optionen i är att man konstaterar att den policyn finns i Nato. Den finns även utan en Nato-option. Den torde även finnas för .