prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Under förutsättning att Somaliland även på pränt inför religionsfrihet och gör det möjligt för folk att ha vilken tro de vill bör erkänna Somaliland som en självständig stat. Avslutningsvis, fru talman: , goda relationer och en positiv ekonomisk utveckling gynnar också . Det har jag sagt tidigare, och det säger jag igen. Det är också ett av de starkaste skälen till att vi måste vända blicken mot . Jag vill av den anledningen yrka bifall till reservation 6, men jag står naturligtvis bakom även övriga SD-reservationer i betänkandet. 174 (V): är en kontinent i snabb förändring, men utvecklingen och den ekonomiska tillväxten är långt ifrån entydig. I bor det ungefär 1 miljard människor i över 50 länder, och varje land har sin egen historia och sin egen unika situation. En erfarenhet som präglar hela kontinenten är den koloniala historien, då imperialistiska europeiska stater stred om att kolonisera . Den dåtida kolonialismen har på många sätt ersatts av en nykolonialism. är världens rikaste kontinent när det gäller naturtillgångar som människorna som lever där tillhör de fattigaste i världen. Orsaken till detta är att makten och kontrollen över naturresurserna fortfarande finns utanför gränser. Stormakter och internationella företag blandar sig fortfarande i de afrikanska ländernas affärer, och detta har pågått ända sedan kolonialismen officiellt försvann. Att länderna inte kontrollerar sina egna tillgångar försvårar den demokratiska utvecklingen, och detta måste ändras. Dessutom måste det införas krav på att företag har sjysta arbetsvillkor och betalar sjysta löner, i enlighet med environmental and human rights due diligence, och att världens länder inför land-för-land-rapportering så att skatter blir kvar i de länder där de hör hemma och kan bidra till välfärdsbygge. , , och på är också drabbade av den koloniala historien. Lägg till auktoritära, våldsamma styren, utdragna krig och svältkatastrofer orsakade av extrem torka. Trots vissa demokratiska ljusglimtar pågår brott mot de mänskliga rättigheterna i samtliga länder. Krig och konflikter har även bidragit till att regeringarna inte klarar av att tillgodose befolkningens behov av hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder eller rimlig levnadsnivå. En klar majoritet av människorna på lever i fattigdom. Yttrandefriheten är kraftigt begränsad. Vi i känner ju väl till journalisten , som suttit fängslad i utan tillgång till rättvis rättegång, egen advokat eller läkarvård. Han har inte heller fått träffa sin familj eller fått ta emot konsulärt stöd. Det är bra att vi i tillkännagav för regeringen att en oberoende utredning om vad regeringen gjort i fallet ska tillsättas. Det är ett sätt att visa den eritreanska regimen att vi på intet sätt accepterar dess agerande när deras gäller . Våld och trakasserier mot hbtqi-personer är vanligt. På är homosexualitet förbjudet i samtliga länder. är ett av sex länder i världen där hbtqi-personer kan dömas till döden. Kvinnor och barn drabbas hårdast av den utbredda fattigdomen och det auktoritära, patriarkala styret. Diskriminering och marginalisering på grund av kön är fortfarande mycket vanligt förekommande, liksom mäns våld mot kvinnor och flickor. Trots att ansträngningar görs på flera håll för att skydda flickor och kvinnor är förekomsten av våldtäkt och andra sexuella övergrepp utbredd. är kvinnlig könsstympning vanligt förekommande även om vissa framsteg har gjorts. Pandemin har förstärkt denna allvarliga situation på , och därför måste den rika världen se till att hela världen vaccineras. Många ställer upp med pengar till Covax, som är den organisation som ska se till att fattiga länder får både vaccin och stöd till distribution och vaccinering. Det räcker tyvärr inte då produktionen av vaccin är för liten och priset för högt. Därför måste patenten hävas under pandemin. Först då får vi upp produktionen och får dessutom ett lägre pris per dos. Redan innan premiärminister fick stod landet inför en konflikt, som sedan briserade och ökade det mänskliga lidandet och skapade instabilitet i hela regionen. När den etiopiska regeringen med hänvisning till coronapandemin sköt upp de planerade val som skulle hållas valde delstatsstyret i Tigray att gå vidare med lokala val. pågår ett inbördeskrig i området Tigray i norra . Omkring 2 000 människor har identifierats efter att ha dödats i massakrer i Tigray. Våldet mot civila i området har nått fruktansvärda nivåer, och hur många som faktiskt har dött är det ingen som vet. Den medicinska hjälporganisationen har tidigare rapporterat att över 100 hälso- och sjukvårdsmottagningar har vandaliserats och förstörts. Utöver detta används sexuellt våld som vapen. Kvinnor och flickor i Tigray vittnar om hemska övergrepp som begås. och Civil Rights Defenders har rapporterat om en explosion av sexuellt våld. Den etiopiska regeringen har hävdat att den militära operationen är strikt riktad mot Tigreanska folkets befrielsefront. Men det som sker är inte enbart strider mellan arméer, miliser och paramilitära grupper utan inkluderar även attacker mot den civila befolkningen där sexuellt våld används som vapen. Med tanke på att Abiy har fått och att länge varit en mottagare av svenskt bistånd har en viktig roll när det gäller att uppmärksamma det fruktansvärda sexuella våldet, som måste brytas. består till största delen av öken och saknar nästan helt naturtillgångar och odlingsbar mark. Landet är starkt beroende av bistånd. Inkomsterna från hamnen i huvudstaden är bland de viktigaste för landets ekonomi. Det är inte bara handel och affärsverksamhet som lockas till tack vare det strategiska läget. Ingen annanstans finns det så stor militär närvaro från andra länder som i . , , , och har militärbaser i landet. Detta bidrar inte bara till ökad spänning mellan de militära stormakterna utan även till en militarisering av . Det viktigt att uppmärksamma vilka konsekvenser den höga utländska militära närvaron i landet får för militariseringen av den övriga kontinenten. bör därför verka för minskad militarisering av . Härmed, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nummer 3. har jag fokuserat på kolonialismens arv och hur vi skulle kunna bryta det arvet, och jag har valt att lyfta vissa delar av . Mer finns att läsa i motioner om , söder om och . Som jag sa i inledningen är en kontinent med över 50 länder och över 1 miljard invånare. Det finns mycket att säga om och den snabba förändring som sker där – om människornas behov, drömmar och potential. För är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, där bland annat mötesfrihet, organisationsfrihet, religionsfrihet, strejkrätt, yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Det innebär att rätten till arbete, utbildning, bostad, vård, omsorg och kultur är nödvändig för ett människovärdigt liv och ett demokratiskt samhälle. Det är först när alla människor har möjlighet att bestämma över sina egna liv som verklig demokrati kan uppnås. 175 (KD): är det FN:s generalsekreterare omkom i en flygolycka på väg till ett möte med president i utbrytarrepubliken i det självständiga . Regelrätt krig pågick. ville ogärna gå miste om det mineralrika Katanga. Mötet skulle hållas strax söder om gränsen, i Nordrhodesia, som fortfarande var en brittisk koloni. Kraschen i Ndola, där nio svenskar och ytterligare en handfull personer miste livet, utspelade sig i svallvågorna av den dekolonisationsprocess som pågick i . tolkade som ett stöd för ländernas befolkningars rätt till självbestämmande. Det säger sig självt att det fanns stort motstånd bland de gamla kolonialmakterna. Många i denna kammare är väl orienterade om kolonialhistoria och den rovdrift som den belgiske kung bedrev. gjorde jakten på elfenben och gummi att lokalbefolkningen utsattes för slavarbete, misshandel, vedervärdiga stympningar och nedbrända byar. befolkning beräknas ha halverats . Det är värt att notera att det var en svensk baptistmissionär, , som slog larm om övergreppen, väckte världsopinionens vrede och tvingade fram förändringar. På tid som FN:s generalsekreterare på 1950- och var det framför allt koppar- och uranfyndigheterna i som var fokus för de olika intressena. är det mineraler som kobolt och olika jordartsmetaller som vi behöver till våra läsplattor, men även guld och diamanter. I spåren förslavas människor, stora som små, och kvinnor utsätts för grymt systematiskt sexuellt våld. Det var en viktig symbolhandling att tilldelades doktor , som mitt i den miljön med risk för sitt eget liv reparerar kvinnor som fått sina underliv förstörda av övergreppen. Men varför betraktas han som så farlig att han har utsatts för flera mordförsök? Jo, han pekar på mekanismerna bakom våldet – vinstintressena bakom gruvdriften, korruptionen och cynismen hos makthavare men även hos oss, som blundar för konsekvenserna av våra materialistiska behov. Likaväl som man numera kan svartlista diamanter vilkas ursprung kan spåras till konfliktområden borde vi markera tydligare mot handel med andra konfliktmineraler som utvinns och kommersialiseras utan respekt för vare sig människovärde, fackliga rättigheter eller hänsyn till naturen och miljön. Här behöver vara ett föregångsland. Men, fru talman, varför talar jag så mycket om när de motioner som behandlas i dagens betänkande främst berör andra delar av ? beskrev som svarta hjärta. Mycket av historia kan stå som symbol för andra delar av kontinenten, men definitivt utan kalkerpapper, för förtrycket kan ha tagit sig olika uttryck under olika kolonialmakter och dekolonisationsprocessen likaså. I den postkoloniala tiden har länderna också utvecklats olika. Själv är jag mer hemmastadd i med , och efter att ha arbetat i – jag har fortfarande dagliga kontakter där – pluggat swahili i och gjort flera besök i vänort i . I många har demokratins utveckling varit minst sagt ryckig: ett steg framåt, två steg bakåt och sedan ett litet steg framåt igen. Det finns de som menar att därför borde dra tillbaka biståndet till länder där mänskliga rättigheter som yttrandefrihet, mötesfrihet och journalistisk frihet kränks och där kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa ligger långt ned på dagordningen. är dock av en annan uppfattning. Om en regering inskränker mänskliga fri- och rättigheter ska vi inte överge landets invånare. Det skulle exempelvis kunna innebära att grundläggande strukturer för hälso- och sjukvård och utbildning kollapsar. Det slår hårdare mot den lilla människan än mot makthavarna. Tvärtom finns det desto större skäl att finnas kvar men i större utsträckning verka genom och stärka civilsamhället. Genom att bidra till att skola kyrkor, organisationer och fackförbund i demokratiskt arbete kan vi stödja utvecklingen i rätt riktning, och fler är rustade att ta plats när det demokratiska läget förbättras. I väntan på det bör vi i högre grad använda biståndet för att pressa länder där utvecklingen går åt fel håll. Vi stöder principen om mer för mer. Även om man inte bör dra tillbaka biståndet måste vara tydligt i dialogen. Vi bör även, som professor påpekat, stötta nationerna i strukturer som motverkar korruption, som oberoende revisionsmyndigheter och så vidare. Dessutom är det långt mer framgångsrikt och kostnadseffektivt att som PMU Interlife genom doktor och hans medarbetare i stärka kvinnors rättigheter genom lokala kyrkoledare. De finns på plats . De har ett förtroende och en auktoritet i samhället, jämfört med en statlig organisation, som kommer inflygande utan någon direkt kontakt med lokalsamhället och lika snabbt lämnar området igen. I en debatt om är det nödvändigt att också nämna den pågående krisen i Tigray. Rapporterna därifrån kan inte förbigås, med stora flyktingskaror med människor som har förlorat allt i flykten undan besinningslöst våld och fasansfulla sexuella övergrepp på kvinnor och flickor. I denna situation behövs diplomati för att lösa konflikten men också stora humanitära hjälpinsatser. På stora delar av den afrikanska kontinenten pågår våldsamma strider mot islamistiska terrororganisationer och rebellgrupper. Islamiska staten, , Boko Haram och är alla verksamma i , och i många fall är det fråga om en kombination av etniska och religiösa konflikter. Förutom i och pågår konflikter i exempelvis , , , , och men även i , vilket vi sett exempel på . I konflikterna har den extrema förföljelsen av kristna ökat. är enligt Open Doors och Global Watch det land där det är allra farligast att vara . har också gjort flera blodiga räder in på kenyanskt territorium, bland annat på en internatskola där alla elever som inte avsvor sig sin kristna tro avrättades. En al-Shabab-cell fanns planterad i och gjorde attacker riktade mot polis och journalister för att destabilisera regimen men stoppades av tanzanisk militär. anser att EU både genom sitt biståndsarbete och sina militära insatser ska stödja de afrikanska länderna i kampen mot extremism och terror. Den extrema förföljelsen av kristna och de väpnade konflikterna och sönderfallet i visar att framtida militära EU-interventioner måste innehålla en långsiktig färdplan. De blodiga inbördeskrig som pågått i måste få ett slut, och EU:s stöd med fokus på terrorbekämpning, migration och demokratisk utveckling är helt avgörande. Med detta yrkar jag bifall till reservation 6 om religiös extremism. 176 (S): debatterar vi utrikesutskottets betänkande 16, som fokuserar på , och . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. är en oerhört mångfasetterad kontinent med 55 länder och över en 1 miljard invånare. Det är omöjligt att i en debatt täcka allt som finns där. Jag ska därför fokusera på den aktuella situationen i . När premiärminister kom till makten var det i ett läge då landet stod inför en oerhört svår situation. Under EPRDF:s nära tre decennier långa styre skedde omfattande övergrepp mot mänskliga rättigheter. Stora delar av oppositionen var i exil, i Ogaden pågick massakrer och det var oroligheter mellan amhara och oromo, de största folkgrupperna. Dessutom var pressfriheten en av de sämsta i världen och yttrandefriheten likaså. Därför blev många både i och världen positivt överraskade när premiärministern bad om ursäkt för de övergrepp som skett och utlovade att landet skulle slå in på en demokratisk väg. Oppositionspartier som befann sig i exil välkomnades hem igen, tusentals politiker och journalister släpptes ut ur fängelse och försonings- och sanningskommissioner tillsattes. Men processen har varit skör, och efter att covid bröt ut i världen valde regeringen i att skjuta upp de val som skulle hållits 2020 till . Detta bidrog till att öka misstänksamheten mellan oppositionen och regeringen. Dessutom har oppositionen anklagat regeringen för att inte vara seriös i den nationella dialog som upprättades. Man ska veta att EPRDF var en koalition av många etniskt baserade partier, varav det ledande var TPLF som kommer från regionen . De beslöt att i strid med den federala regeringens beslut hålla egna val . Detta bidrog till att ytterligare öka spänningarna i landet. Till slut hamnade parterna i ett läge där TPLF inte erkände regeringen för att den inte var vald och där regeringen inte erkände TPLF för att de hade hållit illegitima val. Kort därefter, , i skuggan av presidentvalet i , utbröt den väpnade konflikten i Tigray. Kriget i Tigray, som andra ledamöter redan har nämnt, har fått förödande effekter och har ännu inte nått ett fredligt slut. Centralregeringen införde strikt censur när den militära invasionen inleddes, men trovärdiga rapporter från många olika håll har kommit om massakrer, utomrättsliga avrättningar, etnisk rensning och sexuellt våld i västra och förstörelse av sjukhus, hälsokliniker och andra viktiga institutioner. Tiotusentals människor är på flykt. En del har tagit sig till , andra finns i läger i västra . rapporteras också allt större svårigheter att få fram föda till de utsatta. Jordbruket, som redan tidigare var svårt ansatt, har fallit ihop, och hotar en svältkatastrof. Till bilden hör också att eritreanska trupper invaderade Tigray i samband med invasionen. Att detta skedde i samförstånd med den etiopiska centralregeringen har knappast underlättat det fredsarbete som behövs. De krigsbrott som har skett gällande utomrättsliga avrättningar, plundringar, sexuellt våld, etniska rensningar och så vidare måste det utkrävas ansvar för. Därför är det välkommet att har sagt att de som begått sådana brott kommer att lagföras. Vi vill förstås att också utlovar motsvarande. Spänningar finns också i andra delar av , en del med långa rötter. Situationen i Oromia, landets största provins, har inte fått internationell uppmärksamhet, men det står klart att regimens polisiära framfart har varit mycket brutal. Partier har förtryckts och ledande politiker fängslats i olika delar av landet. Rättegångarna mot dem har försenats eller skjutits upp gång på gång. Det är viktigt att dessa fångar får rättvisa rättegångar där åtalen prövas och att garantier skapas för att mänskliga rättigheter respekteras . rapporterades att etniska amharer i regionen drabbats av en massaker med många offer. uttryckte vår utrikesminister oro över attacker mot kristna ortodoxa. Det har också kommit uppgifter om att oromer i närliggande områden drabbats av svåra övergrepp. Dessa rapporter tycks bekräfta att spänningarna mellan landets olika folkgrupper blivit allt allvarligare. Omvärlden måste kräva ett och totalt vapenstillestånd i Tigray. Detta kräver också att den eritreanska inblandningen i Tigray verkligen upphör, som utlovats. Det bör ske under internationell övervakning. måste läggas för en genuin och hållbar fred. Inget tyder på att detta kommer att ske utan aktivt stöd från , med stöd av andra internationella institutioner. Omvärlden har också ett ansvar för att säkerställa att rättvisa skipas för de många etiopier som drabbats svårt av våldshandlingar och förtryck. De massakrer som begåtts i olika delar av , ofta med etniska förtecken, bör utredas av oberoende internationella institutioner. Sanningen måste komma fram. Att utkräva ansvar för vad som skett och bygga fred är förstås en enorm utmaning. Det är inte minst därför stöd är så viktigt. Vi förespråkar också att den nationella dialogen återupptas på en genuin grund. Som jag tidigare nämnt kräver tillsammans med EU att lämnar Tigray. Gällande situationen i för övrigt är landet fortfarande en enpartistat utan yttrandefrihet och fungerande rättssystem. Det förekommer grova kränkningar av mänskliga rättigheter. I sitter fortfarande den svensk-eritreanske journalisten fängslad . Han fängslades tillsammans med andra journalister och oppositionella. måste medges tillträde till honom i enlighet med § 36 i , och vi vill förstås samfällt, alla i denna riksdag i detta land, att han ska friges. I utskottet är vi överens om att för övrigt, såväl som enskilt land som inom EU och FN, bör understödja en demokratisk utveckling, förstärka respekten för mänskliga rättigheter och medverka till uppbyggande av ett rättssamhälle i . Jag tänkte avsluta med att nämna en av de viktigaste tematiska frågorna för utveckling, nämligen bekämpandet av korruption. Jag är glad att vårt utskott och tar den här frågan på största allvar. Det finns ett genuint engagemang i alla partier för att komma till rätta med det här oerhört omfattande hindret för utveckling tvärs över . Utan en god samhällsstyrning blir det svårare att bygga institutioner, utveckla demokratin och bekämpa fattigdomen. Som professor berättade i sin dragning för utskottet är avsaknaden av ett socialt kontrakt och bristande kvalitet i den offentliga förvaltningen stora delar av förklaringen. Korruptionen är ett jättelikt problem tvärs över , men det finns undantag som till exempel . Där finns det tydliga demokratiska institutioner och ansvarsutkrävande av politikerna i val. Dessutom har politikerna i inte burit på arv av korruption. Det gör att utvecklingen i har varit god utifrån både MR och tillväxt. Svenskt utvecklingssamarbete och dialog med ska alltid ha ett klart fokus på att bygga ett fungerande, demokratiskt, fritt och öppet samhälle. I ett sådant samhälle måste korruption alltid bekämpas. har jag nämnt några delar av betänkandet. Jag vill tacka alla ledamöter i utskottet för ett konstruktivt arbete och ett genuint engagemang för denna mångfasetterade kontinent. 177 (M): är en stor kontinent som inte riktigt går att beskriva som ett . består av 55 individuella länder med olika förutsättningar, varför vi valt att lyfta våra synpunkter i ett särskilt yttrande. är det viktigt att beskriva hur pandemin har drabbat just denna kontinent extra hårt. På lite drygt stängdes världen ned, vilket fick förödande konsekvenser för många miljoner människor i . För att ge ett talande exempel kunde vi se hur en stor del av intäkter helt försvann på grund av att exporten av exempelvis blommor och grönsaker totalt dog med nedstängningarna. Detta ledde till att många förlorade sina jobb, sina inkomster och därigenom många av sina friheter. har stora framsteg vad gäller global hälsa gjorts, men i pandemins spår utmanas flera av dessa framsteg. Exempelvis ställs livsviktiga vaccinationsprogram på paus när sjukvården lägger all kraft på covid-19. Det är mycket oroande, och det är viktigt att snabbt få igång vaccinationsprogram igen för att inte nya hälsokriser ska uppstå. som vi kan konstatera att det är viktigt att vaccin mot covid-19 når fram är det viktigt att förtydliga att det är de ekonomiska effekterna som slår allra hårdast mot de mest utsatta i . För många är det inte ett alternativ att stanna hemma om man haft turen att ha kvar sitt arbete. Många lever från dag till dag och har inte möjlighet att undvika smitta genom att inte lämna hemmet. Det är alarmerande att det är den ekonomiska nedgången som oroar mest och får störst konsekvenser. Ökad fattigdom i pandemins spår riskerar att leda till allvarliga konsekvenser. Exempelvis ser vi att antalet barnäktenskap ökar när familjer helt enkelt inte har råd att försörja sina barn längre. FN beräknar att cirka 13 miljoner flickor kommer att giftas bort som en direkt följd av covid-19. Det är viktigt, tror jag, att vara ödmjuk inför hur mycket turen spelar roll i utformningen av ens liv. Jag hade turen att födas i och växa upp i . Det är två länder där mitt värde som människa aldrig har ifrågasatts och där mina föräldrar aldrig har behövt ställas inför beslutet att behålla mig eller ha mat på bordet. Jag har haft det bättre än de flesta flickor och kvinnor i världen, vilket bland annat har gett mig möjligheten att stå och prata om detta här . Det förpliktigar, tycker jag. Mer behöver göras för att garantera flickors och kvinnors rättigheter, och det oroar mig något enormt att pandemin har en så stor påverkan på kvinnors situation världen över. Bara fick vi information i utrikesutskottet om att det är kvinnorna som får det allra svårast i spåren av pandemin. I de västra och centrala delarna av gifts högst andel flickor bort, ungefär fyra av tio. har vi dock sett framgångar på detta område. Bland annat har antalet barnäktenskap minskat med en tredjedel i . Men på grund av pandemin går utvecklingen åt fel håll. Vi kan även se att det könsrelaterade våldet ökar, att könsstympningarna ökar och att tillgången till preventivmedel minskar. I och Sydsudan rapporteras det om en ökning av våld mot kvinnor i hemmet, och i har det könsrelaterade våldet ökat . Ekonomisk press leder till desperata överlevnadsåtgärder som prostitution, barnarbete eller barnäktenskap. Kvinnors kroppar förvandlas till handelsvaror. Det blir därför tydligt för mig att prio ett måste vara att få igång ekonomin igen. Ökad tillväxt är vägen ur fattigdom och förtryck med positiva följder i alla led. Det har vi kunnat se då extremfattigdomen har minskat successivt.