prot · H90944 · 2021-12-13 00:00:00 — Men låt oss gå tillbaka till Ecowas och den tidsplan som man har presenterat! Jag uppfattade att det var någonstans . Hur anser statsrådet att inom ramen för Minusma eller Takuba kan agera och driva på för att man ska följa inriktningen från Ecowas om att hålla demokratiska val ? Hur kan vi jobba för att det här ska bli verklighet inom ramen för de insatser vi gör? 46 Försvarsminister (S) replik: De här initiativen är redan tagna. Detta markerades redan från början i samband med kuppen och i samband med att det var oro för att val inte skulle genomföras. Det här jobbar vi kontinuerligt med själva och tillsammans med andra. Det är inte så att det ska tas några nya initiativ för att detta med valen hände, utan det gäller att hålla i de initiativ som redan har tagits. När det gäller den andra delen gäller det att hålla pressen på , så att det blir breda konsekvenser i händelse att de anlitar Wagnergruppen. Vi jobbar med den här frågan i en komplex miljö med alla de svårigheter som finns. Men vi får väl ta en sak i taget och bestämma oss exakt för vilka åtgärder vi ska vidta när vi i så fall hamnar i de situationerna. Jag är i alla fall glad åt att vi i grunden har samma syn; de här problemen ska vi ta på allvar, och det vill jag understryka att regeringen verkligen gör. 47 (V) replik: Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i och Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Jag har varken beröm eller kritik till försvarsministern, utan en ärlig fråga om en sak som jag tycker är intressant. I propositionen om Minusma öppnar regeringen för en avveckling 2024. Som jag sa i mitt huvudanförande är vi från inte helt positiva till detta, som det ser ut . Vi ser insatserna som långsiktiga. Vi har byggt upp mycket kunskaper och erfarenheter om . Men vi förstår också dels att det finns en press på regeringen, dels att vi inte kan vara där hur länge som helst. Hur ser försvarsministern på möjligheten för att gå in i en ny stor FN-insats den dag då vi lämnar Minusma? Ser försvarsministern ett önskemål eller en vilja att ska befinna sig i en stor FN-insats ? Finns det en tanke om det från regeringens sida? 48 Försvarsminister (S) replik: Jag tycker att det skulle vara märkligt om inte hade en stor öppenhet för att delta i FN-insatser. Avslutar vi en så här stor insats tycker jag också att vi ska vara öppna för att gå in i någonting annat. Där har vi samma inställning i grunden. Jag tycker att det är väldigt viktigt att bidra till FN-systemet. Jag anknöt också lite grann till ett av motiven. Är det så att länder med en försvarsmakt som är relativt avancerad – materielmässigt, strategiskt och beträffande personalen – inte bidrar blir det också så att FN-insatserna blir svagare. Jag behöver inte fördjupa det resonemanget, för ledamoten förstår precis hur jag menar. Jag har sett i praktiken vilken stor skillnad det är beroende på vilket land det gäller. Jag anser att länder med en kvalificerad militär förmåga i praktiken har en skyldighet att delta i sådant här. 49 (V) replik: Jag tackar försvarsministern för detta positiva svar. Då blev det ändå lite beröm! Vi delar helt och hållet denna uppfattning. Vi har ett solidariskt ansvar i världen för att hjälpa till med fred och demokratisk utveckling på många olika sätt, till exempel genom biståndet och genom och allt det som görs där. Jag är väldigt glad över det svar som försvarsministern ger och de tankegångar som han har. Vi kan ju inte lova någonting eller peka ut någonting, och det är inte alls heller mitt syfte. Min önskan är att vi håller kvar den här tanken: Den dag då vi eventuellt lämnar Minusma, eller kanske redan innan, bör vi förbereda oss för någonting nytt. 50 Försvarsminister (S) replik: Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i och Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Jag tackar er alla för debatten och önskar er en trevlig lucia och ett bra liv i största allmänhet. Vi kanske inte ses , så jag önskar er en god jul också. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Ekonomisk trygghet vid ålderdom § 8 Ekonomisk trygghet vid ålderdom betänkande 2021/22:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (prop. 2021/22:1 delvis) 51 (S): Att gå i pension ska vara något att se fram emot. Man ska kunna glädjas åt livet och känna ekonomisk trygghet när man har gjort sitt i arbetslivet. Många pensionärer har det gott ställt och kan njuta av tillvaron, men det är också många pensionärer som vrider och vänder på varje krona. Alldeles för många pensionärer i vårt land har en för låg pension. Orättvisorna, ojämlikheten och ojämställdheten som finns i vårt samhälle avspeglas också i pensionskuvertet. Främst drabbas de som har haft låg lön och dåliga villkor och såklart de som har saknat avsättningar till tjänstepensionen, exempelvis för att arbetsgivaren inte har tecknat kollektivavtal. Den kollektivavtalade tjänstepensionen är en mycket viktig del av vårt pensionssystem, men det får inte innebära en acceptans för en låg allmän pension. Tvärtom är den allmänna pensionen den bärande delen av vårt pensionssystem, och den måste leverera bättre. Därför behöver vi göra förbättringar inom ramen för pensionssystemet, men också förändra de strukturer i samhället som har negativ inverkan på pensionsnivåerna. Trots att det finns mycket mer vi socialdemokrater vill göra för att pensionerna ska höjas och bli tryggare kan jag konstatera att det ändå har hänt en hel del . För det första har vi steg för steg tagit bort den orättvisa ordning som den gamla moderatledda regeringen införde och som innebar att pensionärer ska betala mer i skatt än de som fortfarande arbetar. För det andra har vi steg för steg förbättrat grundskyddet. höjdes både garantipensionen och bostadstillägget med för de sämst ställda pensionärerna. I och med den budget som vi nu behandlar blir det ytterligare en förbättring av bostadstillägget, eller två skulle man kunna säga. Regeringen har föreslagit en höjning av taket så att man kan få kompensation för hyror som uppgår till i stället för dagens nivå . Sedan blir det också en höjning av konsumtionsstödet till alla pensionärer som har bostadstillägg. Glädjande nog verkar alla partier nu tycka att det är en bra idé. Ekonomisk trygghet vid ålderdom För det tredje införde vi ett nytt pensionstillägg för de pensionärer som har jobbat ett helt arbetsliv men som ändå får en tämligen låg pension. Det innebär att drygt hälften av landets pensionärer har fått en höjning på . Det ska löna sig att ha arbetat, inte bara för hög- och medelinkomsttagare utan också för undersköterskan och butiksbiträdet som har knegat efter dag trots låg lön, ofrivilligt deltidsarbete och tuffa villkor. Alla dessa satsningar syftar till att minska den ekonomiska utsattheten bland våra äldre och även minska inkomstgapet mellan kvinnor och män. Vi vet mycket väl att det tyvärr framför allt är kvinnor som har de lägre pensionerna. Detta betyder inte att vi är nöjda eller klara med att förbättra pensionerna, långt därifrån. Vi socialdemokrater vill göra mer för att pensionerna ska bli både högre och tryggare, såväl den inkomstgrundade pensionen som grundskyddet för de sämst ställda, för både dagens och morgondagens pensionärer. Det är glädjande att vi blir allt äldre och därmed får allt fler år som pensionärer – mer tid för livet, helt enkelt. Men att vi lever innebär också att pensionen vi tjänar in genom arbetslivet måste räcka . Det innebär att pensionerna per automatik gröps ur om vi inte ser till att vi orkar med ett lite längre arbetsliv. Arbetsförhållandena måste därför bli bättre och möjligheterna att byta yrkesbana bli fler. Den som är sjuk eller blir utsliten måste naturligtvis kunna få känna trygghet från kringliggande socialförsäkringar. Tyvärr ser det inte alltid ut så , utan många tvingas i stället att ta ut sin ålderspension , trots att det innebär en låg pension resten av livet. Jag tror att de flesta inser att vi behöver arbeta lite längre i takt med att vi lever , men då måste det finnas en ventil för dem vars kropp säger stopp och som blir utslitna innan de når pensionsåldern. är ett av få jämförbara länder som inte har någon sådan ventil. Det är kort sagt orimligt. Därför inför vi socialdemokrater nu en trygghetspension för dem som är och som har slitit ut sig. Den som slits ut ska kunna avsluta arbetslivet värdigt och få ut en anständig pension. Sist, men definitivt inte minst, fru talman, vill vi socialdemokrater att det avsätts mer pengar till pensionen när vi arbetar. Vi har i grunden ett robust och hållbart pensionssystem som är värt att vårda. Men när pensionssystemet sjösattes var bedömningen att det behövde avsättas 18 ½ procent av lönen för att upprätthålla rimliga nivåer. Det där kom ju med tiden att i praktiken bli , och därmed avsätts inte tillräckligt med pengar till våra pensioner. egna rapporter visar att det inte räcker med den högre riktåldern för att inkomstpensionens kompensationsgrad ska bli så bra som tanken en gång var. Därför vill vi socialdemokrater höja tillbaka avgiften till de ursprungliga 18 ½ procenten, och vi driver på för att få med oss fler partier. Vi har en överenskommelse i den blocköverskridande pensionsgruppen om att se över och analysera avgiftsnivåerna. Det är bra, och det ser jag fram emot att vi ska göra i närtid. Det vore väldigt välkommet om vi kunde komma framåt i bred enighet för att upprätthålla den långsiktiga stabiliteten. Med det sagt återstår bara för mig att avslutningsvis hänvisa till vårt särskilda yttrande och att önska talmannen, utskottets ledamöter och personal men framför allt landets pensionärer en fortsatt glad lucia. 52 (C): Vi har i ett pensionssystem som i grund och botten är tryggt. Det bygger på ett antal grundpelare. Det bygger på att det ska vara finansiellt hållbart. Den största delen ligger inte i statsbudgeten. Varje generation står för sin egen pension. Arbete ska löna sig, och det ska vara förutsägbart så att även dagens 30-åringar kan se ungefär hur pensionen kommer att se ut om de jobbar lika väl som de gör . Det bygger också på att det finns ett grundstöd för de personer som av någon anledning inte har haft ett lönearbete som bygger upp full inkomstpension. Det bygger både på garantipension och på bostadstillägg, och det ger ett grundskydd. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Man kan titta på hur pensionssystemet ser ut och hur det har levererat sedan vi införde det genom de beslut som togs då. har ett antal rapporter redovisats som visar att pensionsnivåerna har stigit . Om man tittar på jämförelser i ser man att vi, avrundat dagens värde, har gått från 1,1 miljoner pensionärer som betecknas som fattiga till 300 000 . Därmed inte sagt att vi har kommit dit vi ska, men jag vill ändå visa på en förändring som har skett. Det har gått från personer som betecknas som fattiga enligt det begreppet. har redovisat att dagens 66-åring har 72 000 mer i pension än vad man hade , och dagens 69-åring har 46 000 mer än den som gick i pension . Collectum har också gjort undersökningar som visar att en stor andel av pensionärerna är nöjda med sina pensioner. Om man tittar på den text som ligger till grund för den budget som S och MP lade fram hittar man siffror som visar att det är ungefär 36 000 pensionärer som har låg materiell standard i . har också tittat på frågan om vi har tillräckliga pensioner eller inte, och de svarar både ja och nej på denna fråga. Nej, vi når inte i kompensationsgrad, som faktiskt var tanken när vi införde dagens pensionssystem. Ett stort skäl till detta är att vi inte jobbar förhållandevis längre utifrån att vi lever . Det är också en del i en skatteteknisk konstruktion som gjordes. Jag ska inte gå in i detalj på hur den gjordes, men den påverkade precis det som min företrädare sa här , att det i praktiken inte är . Det är en skatteteknisk del som regeringen gjorde 2006. Med tjänstepensioner når vi dock över det mål som fanns. är vi uppe i i kompensation. Om man tittar vidare på kompensationsgraden ser man att den som har låg inkomst får större inkomstkompensation som pensionär än den som har en hög inkomst. Att jag pratar om dessa saker beror på att det för mig är viktigt att beskriva att vi har ett pensionssystem som till stora delar ger högre pensionsnivåer för våra pensionärer. Men återigen: Därmed inte sagt att alla pensionärer har jättemycket pengar. Men jag tycker att det är viktigt, för ibland låter det i debatten som att pensionssystemet inte fungerar över huvud taget, vilket inte är sant. Det som har genomförts är att vi har höjt garantipensionen för dem som har lägst pension. Vi har också höjt bostadstillägget. Vi har gjort den justering som kallas för inkomstpensionstillägg. Jag tror att vi i längden behöver inkludera detta i hela systemet och inte ha det vid sidan om. Vi borde också ha höjt åldersgränserna tidigare. Vi har inte kommit fram till alla beslut , men planerna finns. Detta påverkar självklart pensionsnivåerna. Ju längre vi lever efter att vi gått i pension, desto längre ska ju de pengar vi har sparat på vägen dit räcka. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vad vill då göra framåt? Vi vill jobba mycket mer med att det blir tydligt och kunskapen ökar om vad de olika livsval vi gör innebär för vår pension. Alla behöver få kunskap om att det är antalet år på arbetsmarknaden som är det viktigaste när vi pratar om vilken pension vi får. Det handlar både om att våra ungdomar ska börja arbeta tidigare och om att vi behöver arbeta längre. Det handlar om att se på den jämställda arbetsmarknaden och synen på familjerna. Jag brukar i dessa sammanhang ta in ett annat område inom familjerätten. Det är inte självklart med gemensam vårdnad om barnen om man inte är gift, vilket också påverkar synen på familjen. Vem ska ta ansvaret för familjen? Det handlar om att öka informationen om bostadstillägget och möjligheten att söka bostadstillägg. ansöker inte alla pensionärer som har rätt till bostadstillägg om det. Det gäller också att se över hur kommunerna hanterar olika system för det som ger den totala ekonomin för våra pensionärer. Jag vill avslutningsvis säga att det finns personer med mycket låga pensioner, och vi behöver titta på vad skälet till detta är. Är det för att man inte har bott i under hela sitt liv, eller är det av andra skäl? Men vi ska inte göra dessa justeringar genom att luckra upp tryggheten i det system som vi har . Med detta vill jag hänvisa till mitt särskilda yttrande. 53 (V): Det ska löna sig att arbeta. Den som arbetar ska ha rätt till trygga försäkringar, bra lön och, efter ett långt arbetsliv, en anständig pension. Men så är det inte . har ett illa fungerande pensionssystem. Vi blir allt äldre, sägs det. Men det gäller inte alla. Vi kommer inte att dö , du och jag. De ökade klasskillnaderna har lett till att korttidsutbildade kvinnors förväntade livslängd till och med sjunker. Men snart kan vi göra något åt detta; då blir det upp till bevis. har fått igenom den största höjningen av pensionerna sedan systemet infördes. Förslaget om ett garantitillägg kommer att läggas på bord , och ska alla partier i den här kammaren ta ställning. De som byggt upp landet förtjänar en anständig pension. Hundratusentals pensionärer får skattefritt . Alla de 700 000 personer som har garantipension ska ha rätt till ersättningen. Den påverkas inte av bostadstillägget – du får den ändå – och de som inte har bostadstillägg har också rätt till ersättningen. Man behöver inte ansöka om den; den ska betalas ut automatiskt . ställde detta krav redan till den här budgeten, och i vårt eget budgetförslag finns en höjning med. Men regeringen gick oss inte till mötes förrän det var skarpt läge i samband med statsministeromröstningen. Pensionärer är inte betjänta av tomma löften eller tjusiga valtal. Pensionsgruppen har misslyckats med sitt uppdrag att garantera anständiga pensioner till alla. Detta fortgår år , utan att någon av gruppens medlemmar från något av alla de partier som ingår agerar för att säkra pensionärernas trygghet. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi svenskar är bland dem som arbetar längst i hela EU. ligger vi i botten i när det gäller nivån på pensionerna, och över 300 000 svenska pensionärer riskerar att hamna under EU:s fattigdomsgräns. Vi har störst andel fattigpensionärer i . Nära hälften av alla kvinnor som är ålderspensionärer har garantipension som en andel av sin pension, det vill säga det lägsta statliga bottenskyddet. Vi ska ha en anständig bottenplatta i . blåser man folk. Man argumenterar för respektavståndet genom att säga till den som har det ganska dåligt att det ju i alla fall finns de som har det ännu sämre. Höjd grundnivå kommer att leda till högre pensioner för alla låg- och medelinkomsttagare, för den låga grundnivån i har länge bidragit till att hålla nere pensionerna. Garantipensionen är konstruerad så att den har halkat efter utvecklingen för den övriga befolkningens inkomster. För att den ska komma i kapp är det en höjning med som gäller. har vi snart en chans att stänga en del av det gapet. Sju av tio kommunalare hade garantipension. Coronahjältarna som de kallats, de som getts applåder från höger till vänster, får nu höra av högerpartierna här att de inte har jobbat – att de, när det väl kommer till kritan, inte skulle vara värda en tusenlapp mer i pension. Detta menar politiker som själva får mångdubbelt så mycket i plånboken och som bland annat fattat besluten som inneburit att denna grupp fått stå längst fram medan man själv till exempel har kunnat jobba hemifrån. Det är skillnad på folk och folk i . Inget kunde vara mer fel än att påstå att pensionärer inte har jobbat. En sådan obegåvad uppfattning är för den som själv aldrig behövt kavla upp armarna och ta i och som ser ned på den som jobbar med kroppen och sliter ut sig. Vi andra vet bättre. Pensionsarbetsgrupper och respektavstånd kan ni prata om, eller om slösaktiga branschstöd i mångmiljardklassen till hamburgerkedjor eller bonussystem som gynnar den absoluta toppen. Men ingen ska berätta för mig som arbetarunge hur hårt arbete ser ut. Jag har en farmor som slitit på tvätten i och tagit hand om fyra barn och en mormor som i sitt yrke som städerska städat både fabriker och skollokaler. Jag har föräldrar som jobbat på golvet i butiken och i omsorgen. Så jag vet; det sitter i kroppen och är en del av mig. Pensionssystemet som alla säger sig vilja värna fungerar för den med högst inkomst, men för låg- och medelinkomsttagare är det en katastrof. Och det är inte främst för att pensionsåldern har varit för låg utan för att pensionerna varit för låga, för att inbetalningarna varit för låga och för att systemet ser ut som det gör. Därför har motsatt sig en höjning av pensionsåldern. Den höjda pensionsåldern kommer inte att betala sig i pensionskuvertet. För personer med vanliga löner kommer de extra åren knappt att märkas i plånboken. Enligt beräkningar ger varje enskilt arbetat år efter mer för deras medlemmar. Är det detta som menas med att det ska löna sig att arbeta? Den som går i pension kommer endast att få halva lönen, och värre kommer det att bli. Oron gnager ständigt i den som inte har allt. Som barn oroade man sig för hur föräldrarna skulle ha råd. Det handlar om ensamstående mammor som kämpar på eller om föräldrar som mina, som bråkade om hur semesterkassan skulle räcka till på camping. Jag erbjöd dem mitt femkronorsrör, som jag hade sparat ihop. Som vuxna oroar vi oss i stället för föräldrarnas framtida pension – hur de ska ha råd att leva. Äldre tvingas leva på sina barn i välfärdslandet . Det är illa. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det jag fortfarande inte för mitt liv kan begripa, trots i politiken, är hur man kan låta bli att göra allt som står i ens makt för att ändra detta. I stället får vi höra av de borgerliga partierna att vänsterpensionen med garantitillägg är farlig eller att den skulle vara ett bidrag. Några har till och med mage att påstå att det skulle vara populism att äldre får det bättre. Det som är farligt är i stället när politiker kommer långt bort från de väljare man är vald att representera. Vi är förtroendevalda – valda av folket. Människors trygghet är politikens ansvar. Det är vårt viktigaste uppdrag. Till samma grupp som har drivit på pensionsgarantitillägget för har högeroppositionen ordnat . Den som har mest och får mest får . Mer blev det inte, trots och vurm för pensionärer. Det är lätt att prata, men när det kommer till konkret handling är det inte mycket att hänga i julgran. Branschstödet till redan lönsamma företag i form av nedsatta avgifter kostar mer än att ge 700 000 pensionärer skattefritt . Enligt högerekonomer och – ja, enligt alla bedömare – är det rena slöseriet. Inte ett jobb till kommer att skapas. Pengarna går i sjön, och de äldre får stå tillbaka. Vad det handlar om är prioriteringar och inget annat. Med krav på regeringens budget har också nu en ny trygghetspension införts så att den som slitit ut sig kan gå i pension tidigare. Men det är långt ifrån tillräckligt. stod jag här och sa att sjukersättningen eller sjukpensionen måste stärkas. är med i stället för Liberalerna, och då händer det saker på riktigt. Grundersättningen höjs med . Taket i bostadstillägget höjs till samma nivå som för ålderspensionärer, och straffskatten tas bort för landets så kallade sjukpensionärer. Det är snart jul. Tryggheten för pensionärer är politikens ansvar – vårt ansvar. Vi ska ta tillbaka kontrollen över pensionssystemet och höja pensionerna rejält. Jag och ska göra allt för att fler partier ska ta detta ansvar. Jag vill hänvisa till vårt särskilda yttrande. 54 HANS (KD) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag tänkte ställa frågor om det här med garantitillägget, för det har varit lite osäkert vad det egentligen är. Vi har hört statsministern hävda att detta inte har någonting med garantipension att göra utan att det är en del av bostadstillägget. När vi lyssnar på företrädare är det i stället kristallklart att det handlar om garantipensionen. För det senare talar ändå just detta att man räknar med att 700 000 personer ska beröras. Det ska inte vara någon behovsprövning, och det ska även vara skattefritt. Detta gör att det här garantitillägget blir ännu mer generöst än vad både garantipensionen och bostadstillägget är. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Min fråga till blir bland annat: Kommer även de som befinner sig i decil 10, alltså den rikaste tiondelen, att få del av garantitillägget? Det kan ju vara så att man har en väldigt hög tjänstepension, besparingar på stora belopp och egna besparingar på konton. I och med att tillägget inte är behovsprövat och ska betalas ut med automatik blir alltså den första frågan: Ska även denna grupp få ta del av den tusenlapp som lovar? En annan fråga är: Hur kommer garantitilläggets konstruktion att påverka upptrappningen av inkomstpensionstillägget? Jag har också en tredje fråga. Vi har en pensionsöverenskommelse i som säger att arbete alltid ska löna sig, även för grupper med låga inkomster. På vilket sätt kommer garantitillägget att kunna leva upp till att vi har kvar detta om att arbete alltid ska löna sig? Det här var mina tre frågor. 55 (V) replik: Tack så mycket för frågorna, ! Nästan samtliga nordiska länder har en betydligt högre grundnivå i sina pensionssystem jämfört med . Den delen ser vi som viktig för att lyfta hela pensionssystemet. Annars finns risken att man med en låg grundnivå alltid kan hävda att respektavståndet upprätthålls genom att ha en låg lägstanivå. Vi tror i stället att det behövs större inbetalningar och höjningar av pensionerna brett i systemet. Det kommer inte att bli så att den som har jobbat mer får mindre. Det kommer givetvis att finnas en trappa som ser till att det inte kan bli på det sättet. Tillägget ligger utanför garantipensionen. Regeringen har inte gjort som ni i den borgerliga oppositionen, som har gått fram själva med ändringar i garantipensionssystemet när ni har undantagit vissa grupper från garantipension.