prot · H809118 · 2021-05-04 00:00:00 — Jag noterar att pekar på att Myndigheten för press, radio och TV har haft möjlighet att meddela föreskrifter, och det är helt riktigt sett till förordningen. Men när myndigheten nu har fått den kraftiga kritiken för föreskrifterna har man återkommande pekat på att man håller sig till förordningen. Som mycket riktigt sa ansvarar regeringen för förordningen, så nu ligger bollen helt enkelt hos regeringen i den här frågan. Min fråga är: Är beredd att ompröva innehållet i förordningen som lett fram till föreskrifterna? Jag tolkar det som att man i alla fall vill kolla lite på frågan. Eller vill regeringen ha en ordning där i praktiken statliga myndigheter ska diktera redaktionella beslut hos medier? Det är ju det som blir konsekvensen. 30 Kultur- och demokratiminister (MP): Nej, den här diskussionen har inte fungerat som en väckarklocka för regeringen. Jag är högst medveten om svårigheterna med kriterier när det kommer till press- och mediestödet. Det här är en fråga som jag har jobbat med . Jag tycker att den diskussion som har varit är väldigt bra och naturligtvis alla de synpunkter som har lämnats in och som jag självklart har noterat. Jag tycker att jag svarade på fråga också i mitt förra svar, där jag sa att det här självklart är något som jag kommer att följa och analysera. Det handlar naturligtvis om vad vi ska förändra på press- och mediestödssidan för att möta den utveckling som har skett inom mediesektorn i modern tid. Vi har lagt fram ett pärlband av olika typer av reformer för mediestödet . Vi avskaffade producentansvaret för pappersinsamlingen, vilket var en väldigt viktig reform för att undvika att nya kostnader vältrades över på de medieaktörer som är väldigt beroende av papperstidningen. Vi sänkte digitalmomsen . Vi har infört permanenta stöd, oavsett pandemin. Vi har stärkt mediestödet och infört vita-fläckar-stöd och även särskilda stöd under pandemin. Det är också något som man hänvisar till i pressfrihetsindex, som faktiskt visar att fortfarande har en topplacering där och att den aktiva mediepolitiken under krisen har räddat många journalistjobb och de facto stärkt pressfriheten i . Men med det sagt finns det fortfarande saker kvar att göra, och det kommer jag att fortsätta jobba intensivt med. I det ingår naturligtvis också att titta på förordningen och se om det finns anledning att justera saker. Jag är mån om att de kriterier som finns för mediestödet är så objektiva som möjligt. Men jag vill återigen bara säga att vi inte kan tro att det här är okomplicerat. Jag har naturligtvis tagit emot de konkreta förslag som har kommit från Tidningsutgivarna och liknande. Men det är klart att det behövs någon form av urvalskriterier när staten ska stötta journalistik, och det har vi ju redan nu i press- och mediestödet. Jag strävar naturligtvis efter att använda kriterier som är neutrala i sin karaktär. Jag vill också understryka att jag gläder mig åt engagemang i de här frågorna, för press- och mediefriheten är helt central. Sedan tycker jag naturligtvis att det är olyckligt att politik är att successivt avveckla mediestödet. Ni hade ju i er budgetmotion en neddragning av mediestödet. Ni vill inte, som Tidningsutgivarna föreslår, byta mediestödet till något annat stöd, utan ni vill faktiskt ha en avveckling. Det vore ju att dra undan mattan för många journalistjobb och medieföretag i . 31 i (SD): Det som säger om politik är inte riktigt hela sanningen. Vi vill ju inte skära ned rakt över här, utan det som SD har pratat om är ju driftsstödet som vi successivt vill trappa ned . Vi tycker helt enkelt att man får hitta nya vägar framåt genom tekniska lösningar i stället och anpassa sig till efterfrågan. Det är det som är sagt från oss, så att det är klargjort. Något som jag tycker är intressant med de nya föreskrifterna är att de kom kort efter att mer alternativa medier på högerkanten hade beviljats mediestöd , vilket har uppmärksammats medialt. Det ser inte så snyggt ut att kort efteråt kommer de nya föreskrifterna om att man inte får desinformera och så vidare. Särskilt illa tycker jag att det ser ut om man kopplar ihop det med problemet som vi också har med deplattformering. Flera medier har sedan de fick mediestöd blivit deplattformerade och utslängda från olika sociala medier, som Youtube och andra som i praktiken har ett slags monopolställning och är en grundläggande infrastruktur för yttrandefriheten i . En sådan avstängning skedde , helt utan förklaring. Jag menar att deplattformeringen är ett väldigt stort hot mot yttrandefriheten i och mot fria medier. Det här tillåts ske medan regeringen håller egna möten med techjättarna utan rimlig insyn. Man visar ett totalt ointresse för att stärka yttrandefriheten här i förhållande till techjättarnas enorma makt. Är kombinationen av föreskrifterna, som innebär att en myndighet ska sanningspröva redaktionellt innehåll, och den stora vågen av deplattformering som sköljer över värdigt och våra grundlagar, ? Och hur ska regeringen kunna vara trovärdig i att peka på vad som händer i andra länder när det här pågår i ? 32 Kultur- och demokratiminister (MP): Det var väldigt konspiratoriska ord i slutanförande. När det gäller medieplattformarna vet att det görs ett aktivt arbete på EU-nivå för att hitta en reglering. Det är viktigt att både värna en vidsträckt yttrandefrihet och öka transparensen. Det här är aktörer som har en dominerande ställning, och jag tar detta på stort allvar, givetvis oavsett ideologisk färg på de aktörer som drabbas. Frågan om transparens, tydliga användarvillkor och möjlighet att överklaga är viktiga frågor, som vi också driver på EU-nivå. När det gäller arbetet i är självklart pressfrihet och en levande mediemångfald helt avgörande för vår demokrati. Jag är glad att hamnar högt, som brukligt, i senaste pressfrihetsindex och att det hänvisas till både presstödet och mediestödet, som har funnits länge i och tjänat svensk mediemångfald väl, och till regeringens aktiva arbete under pandemin. Jag blir bekymrad när så slarvigt avfärdar driftsstödet. Vi kommer att behöva förändra driftsstödet successivt, men vi kan inte kasta ut ankan med badvattnet. Vi har gjort olika insatser – det handlar till exempel om stärkt distributionsstöd och producentansvar för papperstidningsinsamlingen – för att på olika sätt möjliggöra för en omställning under ordnade former. Driftsstödet fyller ju en väldigt viktig funktion för många andratidningar runt om i vårt land. Detta ska vi hantera i kombination med att vi tar fram ett modernt mediestöd, som vi redan har tagit flera steg mot med bland annat vita-fläckar-stöd och redaktionsstöd. Detta ska vi fortsätta jobba med och inte som dra undan mattan för journalistjobb och medieföretag i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:608 om den framtida a-kassan 33 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag kommer att sjösätta en statlig utredning för att ta fram förslag på en kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring, hur jag anser att nivåerna i a-kassan ska regleras om a-kassan förs över till parterna/facket i enlighet med LAS-överenskommelsen och hur jag menar att förslaget ska finansieras. har och LO förhandlat med målet att revidera delar av dagens regler gällande trygghet, omställning och anställningsskydd. PTK anslöt sig till förhandlingarna . Ett av förhandlingsförslagen var att parterna, i samverkan med staten och i dialog med parterna inom offentlig sektor, skulle utreda förutsättningarna för en ny kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring. Frågan bereds inom och regeringen avser att återkomma med besked om nästa steg. Det är därutöver för tidigt att svara på frågor om hur nivåerna i a-kassan ska regleras och hur förslaget ska finansieras. 34 (M): Jag vet inte om det var något svar att tacka för. Jag noterar att ministern helt enkelt inte svarar på frågan, och det är bekymmersamt. Parterna säger själva att de har gjort en historisk LAS-överenskommelse som får väldigt stora konsekvenser för svensk arbetsmarknad. Som jag skriver i min interpellation har parterna kommit överens om att de vill ha en grundplåt om 62 000 miljoner, 62 miljarder, som ska användas som en buffertfond. Det är väldigt mycket pengar, och då vore det relevant att veta om ministern tycker att det är rimligt och om man tänker tillsätta en utredning. Vidare har man i partsöverenskommelsen talat om att ersättningsnivåerna i a-kassan ska öka. Vad tycker ministern om det? Är det rimligt? Vi har en situation med en skenande arbetslöshet, och vi kommer att ha en debatt om att jämviktsarbetslösheten i ökar kraftigt. Det handlar om 40 000 personer, enligt . Ersättningsnivåerna är en viktig fråga för en regering, givetvis även för en framtida regering. Vad tycker då parterna? Jag vet inte om ministern läser tidningen . Om inte, så rekommenderar jag den. löd rubriken ”Ilska från tunga arbetsgivare över dålig insyn i nya las”. I artikeln konstateras: ”Las-överenskommelsen påverkar hela arbetsmarknaden. Men när den ska omvandlas till lagstiftning har tunga arbetsgivare som SKR och Företagarna inte haft insyn i arbetet. kommer skarp kritik mot regeringen.” Det var kanske en och annan som var nyfiken på ministerns svar eftersom man inte får någon insyn på något annat sätt. Svenska folket kan ju ha rätt att få reda på om regeringen tänker använda 62 000 miljoner på detta sätt. Något måste väl ministern kunna säga för att ge någon liten vägledning till företagare, till Kommuner och Regioner och till dem som är nyfikna på hur ministern ser på dessa frågor. Därför upprepar jag min fråga: Tycker ministern att det är rimligt att överföra 62 miljarder och kontrollen över de framtida ersättningsnivåerna till fackliga organisationer och arbetsgivare? 35 Arbetsmarknadsminister (S): Interpellationen handlar om den framtida a-kassan. Som framgår av mitt svar bereds frågan inom , och regeringen kommer att återkomma med besked om nästa steg. LAS-överenskommelsen är en mycket seriös överenskommelse som har tecknats av parterna på svensk arbetsmarknad, och det vore oseriöst av mig som arbetsmarknadsminister att föregå en seriös beredningsprocess. Jag tänker alltså inte stå här i talarstolen och spekulera högt. Det är helt enkelt för tidigt att ge svar på de frågor har. Men vi kommer att ge svar när vi har ett svar att ge. Det är allt jag har att säga i detta läge. 36 (M): En av de frågor som ministern vägrar svara på är denna: Hur ska nivåerna i a-kassan regleras om a-kassan förs över till parterna/facket i enlighet med LAS-överenskommelsen, enligt ministerns uppfattning? Jag tycker att det är rimligt att vi får ett svar på den frågan. Kanske tycker en socialdemokratisk minister att den moderata ledamoten ord inte är så relevanta, men hur ser ministern på den omfattande kritiken som framförts i tidningen ? Rubriken är alltså ”Ilska från tunga arbetsgivare över dålig insyn i nya las”. Artikeln handlar om att LAS-överenskommelsen påverkar hela arbetsmarknaden men att tunga arbetsgivare som SKR och Företagarna inte har insyn i arbetet med lagstiftningen. Den som ser denna debatt kan gärna gå in på , för artikeln är väldigt läsvärd. Jag tycker att ministern ska göra detsamma. Här framgår att detta är ett hafsverk. Om denna förändring kommer till stånd kommer den att förändra svensk arbetsmarknad framåt, till exempel genom att a-kassan förs över till facket. Något mer måste ministern ändå kunna säga och tycka om denna förändring. Hur ser ministern på kritiken från de tunga arbetsgivarorganisationerna om att de saknar insyn och inflytande i denna process? Det gäller till exempel en sådan viktig arbetsgivare som SKR, Kommuner och Regioner. Det är en av de större arbetsgivarna i som i denna artikel konstaterar att de inte har någon insyn och inte kan påverka. Hur ser ministern på det? 37 Arbetsmarknadsminister (S): Det pågår just nu ett intensivt arbete inom med att ta hand om den partsöverenskommelse som är historisk och som parterna på svensk arbetsmarknad har träffat. För mig är det helt avgörande att vi har en seriös beredningsprocess. I uppdragsbeskrivningarna till de tre utredningar som just nu arbetar är det också tydligt beskrivet att det ska vara en dialog med arbetsmarknadens parter. Jag måste säga att det inte är något annat än trams att påstå att det här är ett hafsverk. Både det som ligger till grund för det som parterna är överens om och det arbete som pågår inom är mycket gediget arbete. Jag som socialdemokrat står upp för en god arbetslöshetsförsäkring . Vi kommer också att debattera det i en senare interpellationsdebatt. Jag kommer som sagt inte att föregå vår beredning inom i den här frågan. Regeringen återkommer med besked när ett sådant finns att ge. 38 (M): Låt oss då se vad det stod i tidningsartikeln i om vad parterna, framför allt de organisationer som inte är med i partsöverenskommelsen, tycker. Man säger så här: ”Men i praktiken har insynen varit obefintlig, enligt , expert på arbetsrätt vid Företagarna, som ingår i den referensgrupp som skulle ’föra dialog’ med utredningen om las och a-kassan. Vi har inte fått se förslag till lagtexter eller förarbeten. På de två möten vi har haft har vi dels fått en redogörelse för vad parternas överenskommelse innehåller, vilket vi kunde ha läst oss till själva, dels en snabb genomgång av de förändringar som blir, säger . , arbetsrättschef vid som ingår i samma grupp, är inte heller nöjd med ’dialogen’: De parter som inte står bakom las-överenskommelsen har inte haft det inflytande man skulle önska.” Man kan inte beskriva det som något annat än ett hafsverk när stora, tunga organisationer offentligt talar om i tidningen att de ser på regeringens arbete på detta sätt. Men ministern får väl, tredje gången gillt, ge ett klart och tydligt besked till Företagarna, och andra organisationer, till exempel , om vad som gäller. Jag är nyfiken på de statsfinansiella konsekvenserna av att föra över 62 miljarder, 62 000 miljoner, och ta bort möjligheten att påverka framtida nivåer i a-kassan. Parterna har dessutom kommit överens om att a-kassan ska höjas. Det kan få radikal påverkan på arbetslösheten i att man frånsäger sig ett av de viktiga verktygen. Hur ser ministern på faktumet att man får omfattande kritik från tunga aktörer på arbetsmarknaden? 39 Arbetsmarknadsminister (S): Det är ett mycket intensivt arbete som pågår just . Jag behöver inte gå via med besked till parterna – det kan jag lova. Vi har en mycket bra dialog. Parternas överenskommelse är historisk. När arbetsmarknaden förändras måste också regelverk, våra offentliga system och lagar och regler kunna förändras. Vi ska förändra dem på ett sätt som stärker och utvecklar den svenska arbetsmarknadsmodellen. Till skillnad från , verkar det som i alla fall, är jag väldigt stolt över att vi har starka och ansvarstagande parter på svensk arbetsmarknad. Det är såklart helt avgörande. De är avgörande för hur vi lyckas ta oss genom den tuffa kris som vi just nu går igenom. Det är också avgörande för att den svenska modellen ska kunna fortsätta utvecklas och stå stark . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:617 om konsumenters ansvar för arbetsmiljön vid delad entreprenad 40 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att ändra nuvarande regelverk för konsumenters ansvar för delade entreprenader och i sådant fall hur. Han har också frågat om jag anser att det ger en sämre arbetsmiljö om konsumenternas arbetsmiljöansvar får tas över av byggfirmor vid delade entreprenader och om jag i så fall avser att vidta några åtgärder. Alla som arbetar i ska ha en god och säker arbetsmiljö. Ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete är avgörande för att förebygga ohälsa och olycksfall som i värsta fall leder till död. Kunskap om arbetsmiljö är viktigt för att minska arbetsrelaterade olyckor och ohälsa. En god säkerhetskultur innebär att alla på arbetsplatsen är medvetna om de risker som finns och har både kunskap och vilja att minska dem. ökade regeringen anslag med sammanlagt mer än för att myndigheten skulle kunna anställa fler inspektörer och öka närvaron på arbetsplatserna. Anslagsökningen har lett till att har anställt drygt 150 nya inspektörer och till att antalet inspektioner har ökat. genomfördes mer än 8 000 fler inspektioner än vad som genomfördes . Särskilda inspektionsinsatser har gjorts inom några av de mest olycksdrabbade branscherna: bygg- och anläggningsbranschen, tillverkningsindustrin, transportbranschen och bemanningsbranschen. På en byggarbetsplats är det flera olika företag som jobbar sida vid sida. Det betyder att arbetena behöver samordnas så att inte risker skapas. Det är därför det finns särskilda regler för byggarbetsplatsen, där fler än bara arbetsgivaren kan ha ett visst arbetsmiljöansvar. Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete är byggherre. Byggherren har ansvar för arbetsmiljön. Ansvaret handlar bland annat om att sörja för en god arbetsmiljö när byggnadsarbetena förbereds och att arbetena samordnas under utförandet så att arbetsmiljöproblem inte uppstår. Byggherren ska utse byggarbetsmiljösamordnare för utförandet och för projektering, under vissa förutsättningar skicka in en förhandsanmälan till och se till att en arbetsmiljöplan upprättas och finns tillgänglig innan byggarbetsplatsen etableras. När en konsument beställer ett byggnadsarbete av en total- eller generalentreprenör gäller särskilda regler. Det innebär att byggherrens arbetsmiljöansvar automatiskt övertas av den entreprenör som gör arbetet, om inte annat finns avtalat. Om en konsument i stället väljer att själv upphandla flera olika entreprenörer har konsumenten själv kvar arbetsmiljöansvaret. Arbetsmiljölagen är en skyddslagstiftning, och i lagen finns regler om skyldigheter för arbetsgivare och andra skyddsansvariga om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Lagen har en ändamålsenlig uppbyggnad. 41 (M): Låt mig först säga det självklara: Jag är helt övertygad om att jag och ministern har exakt samma uppfattning om att ingen ska skada sig på jobbet och att ingen ska dö på jobbet. Jag tycker att det finns en rimlighet i att ha ett beställaransvar och att den aktör som upphandlar någonting har ett ansvar. Det skiljer sig från till exempel kommunalrådet i , som lade ut följande på kommunens officiella hemsida: ”När vi däremot upphandlat en aktör att driva en verksamhet lägger vi oss inte i hur den aktören rekryterar eller säger upp personal.” Det synsättet kan man ha som socialdemokrat i , fru talman. Jag delar inte den uppfattningen. Jag är inte säker på att ministern gör det heller. Den interpellation jag har ställt handlar om när en villaägare eller någon som äger till exempel en bostadsrätt upphandlar en entreprenad för att renovera exempelvis sitt kök. Vem är då mest lämpad att ha arbetsmiljöansvaret? Jag tror att det är en av mest välbevarade hemligheter. Precis som jag skriver i min interpellation visste inte ens före detta statsminister, , att han var ansvarig för arbetsmiljön vid delad entreprenad. Interpellationen handlar alltså om vem som är bäst lämpad att ta hand om arbetsmiljöarbetet på ett säkert sätt. Vem har störst kompetens? Jag ska ge ministern fyra exempel, så ska vi se om ministern kan svara.  Om du anlitar en snickarfirma, en rörmokarfirma och en elektrikerfirma för att göra i ordning köket, vem står för arbetsmiljöansvaret?  Om du anlitar en snickarfirma som i sin tur anlitar en rörmokarfirma och en elektrikerfirma för att göra i ordning köket, vem står för arbetsmiljöansvaret?  Om du anlitar en snickarfirma som i sin tur anlitar en rörmokarfirma för att göra i ordning köket och anlitar en elektrikerfirma, vem står för arbetsmiljöansvaret?  Om du först anlitar snickarfirman och när snickarfirman är klar i köket anlitar rörmokarfirman och när rörmokarfirman är klar anlitar elektrikerfirman står först snickarfirman för arbetsmiljöansvaret. Vem står för de andra? Jag tror att det blev väldigt rörigt för tv-tittarna. Och jag tror att det är väldigt rörigt för villaägarna att reda ut det här. Jag vore tacksam om ministern kanske kan reda ut det. Om man tror att det är rörigt, oklart och otydligt för villaägaren som ska renovera sitt kök är det rimligt att lägga arbetsmiljöansvaret på någon av dessa firmor, som naturligtvis har god kompetens och kan det. Jag ser fram emot att ministern kan reda ut frågan i mina exempel: Vem är det som har arbetsmiljöansvaret? 42 Arbetsmarknadsminister (S): Det är ingen tvekan om att vi behöver höja kunskapsnivån. Där håller jag verkligen med . Det är ju fullständigt rörigt i de exempel som han ger här i talarstolen. Det byggs ju väldigt mycket i . Det är både stor nybyggnation av bostäder och mycket renovering av gamla fastigheter och bostäder. Det är bra. Vi behöver fler bostäder. är byggbranschen en av de branscher som verkligen är mest utsatta när det gäller problem med osund konkurrens och arbetsmiljöbrister. Under gjorde , och polisen oanmälda inspektioner vid ett sextiotal byggarbetsplatser runt om i landet hos flera olika entreprenörer. Sammantaget var det över 100 företag som kontrollerades. Resultatet var nedslående. upptäckte brister i arbetsmiljön hos mer än hälften av de företag som kontrollerades, och övriga myndigheter upptäckte omfattande brister. Totalt 110 arbetsmiljöbrister upptäcktes. Detta är alltså ett reellt problem. Fler än vart tionde företag som kontrollerades fick stänga delar eller hela sin verksamhet därför att bristerna var så allvarliga att det fanns risk för liv och hälsa. Polisen kontrollerade cirka 200 personer och upptäckte minst 25 personer som saknade rätt att arbeta i . av de företag som kontrollerade hade brister i personalliggaren. Dessa kontroller visar på behovet av att fortsätta prioritera arbetet med att bekämpa arbetslivskriminaliteten, något som den här regeringen också valt att prioritera högt. har över 5 000 myndighetsgemensamma kontroller mot arbetslivskriminalitet genomförts inom ramen för detta regeringsuppdrag. träffade jag också tillsammans med inrikesminister och justitieminister arbetsmarknadens parter och de närmast berörda myndigheterna för att diskutera vilka ytterligare insatser som vi ser behov av framöver. Det finns en bred samsyn bland alla parter om att kontroller riktade mot arbetslivskriminalitet behöver bli fler och att ett större fokus behöver läggas just på att höja kunskapsnivån bland beställarna, det vill säga konsumenternas arbetsmiljöansvar, som ju tar upp här. De samverkande myndigheterna har därför getts i uppdrag att genomföra en informationsinsats i syfte att öka allmänhetens kunskap om vilket ansvar vi har som konsumenter och beställare. Ökad kunskap hos allmänheten om sambandet mellan till exempel låga priser och risken för bristfällig arbetsmiljö kan vara en del i att minska efterfrågan på varor och tjänster som bidrar till arbetslivskriminalitet. 43 (M): Arbetslivskriminalitet har jag och ministern diskuterat i en annan interpellationsdebatt. Vi är helt överens om att det är helt oanständigt och ren människohandel i vissa fall. Men den här interpellationen handlar inte om det. Den handlar om vad som är det effektivaste sättet att förbättra arbetsmiljöansvaret när någon till exempel renoverar sitt kök. Jag ska ta mina exempel igen, så ska vi reda ut detta. Jag hoppas att jag har rätt . Om du anlitar en snickerifirma, en rörmokarfirma och en elektrikerfirma för att göra i ordning köket är det du själv som står som arbetsmiljöansvarig. Om du som villaägare går in på och beställer ett kök och sedan anlitar tre olika entreprenörer, vilket är ganska vanligt, är det alltså du som villaägare som står för arbetsmiljöansvaret. Om du anlitar en snickerifirma som i sin tur anlitar en rörmokarfirma och en elektrikerfirma för att göra i ordning köket är det snickarfirman som står för arbetsmiljöansvaret.