prot · H80995 · 2021-03-17 00:00:00 — Målet borde väl vara att det ska ge så lite konsekvenser för pensionerna som möjligt om någon väljer att gå ned i deltid eller ta ut föräldraledighet. Vad har regeringen för förslag och konkreta åtgärder för att uppnå detta mål? 31 (S) replik: Låt mig börja med att konstatera att vi vill se till att pensionerna höjs. Det är Socialdemokraternas primära mål på detta område. Det finns ett stort problem i att medellivslängden ökar så pass mycket att det per automatik innebär lägre pensioner om vi inte gör någonting. Detta problem måste vi adressera. Krasst sett finns det två sätt att höja pensionerna. Det ena är att vi kan se till att fler kan arbeta lite längre. Det tycker vi socialdemokrater är rimligt, men vi ser att det då behövs en ventil för dem som blir utslitna . Det kommer vi socialdemokrater att fortsätta att kämpa hårt för, och vi hoppas att fler partier ska få den insikten. är ett av få länder som inte har en sådan ventil inom sjukersättningen. Vi tycker att det är rimligt att en sådan finns för dem som blir utslitna . Det andra är att vi behöver betala in mer till pensionssystemet. Också där har vi drivit på , men jag kan konstatera att det inte har funnits politiska förutsättningar för att få igenom det här i kammaren. Det beklagar jag. Men Socialdemokraterna fortsätter att kämpa hårt för att vi ska öka inbetalningarna till pensionssystemet, så att pensionerna kan höjas. Också där hoppas jag att fler partier kommer ut på banan. Sedan ställde en fråga. Eller jag vet inte riktigt om det var en fråga, men det var ett resonemang om jämställdheten. Jag delar helt problembilden: Pensionerna är inte jämställda. Där behöver vi göra väldigt mycket. Däremot delar jag nog inte de lösningar som lite grann var inne på. Vi ser nämligen att det stora problemet är att det finns mycket ojämställda strukturer, inte minst på arbetsmarknaden. Ska vi få jämställda pensioner behöver vi också se till att samhället i övrigt blir jämställt. 32 (M): En vacker vårdag beslutade att införa den första socialförsäkringen i världen som i stort sett omfattade hela befolkningen – den allmänna pensionsförsäkringen. Det var ett viktigt beslut för vårt välfärdssamhälle. Och, herr ålderspresident, medellivslängden var då . För dem som inte kunde bo med sin familj återstod endast den kommunala fattigvården. Män fick högre ersättning än kvinnor eftersom kvinnor levde . Det fanns kritiker som sa att pensionen var för låg och att den var diskriminerande gentemot kvinnor. Det nuvarande pensionssystemet infördes av en bred majoritet bestående av moderater, centerpartister, liberaler, kristdemokrater och socialdemokrater. Medellivslängden är för kvinnor. Medellivslängden ökar med tre och . Det är ganska fantastiskt, men det utgör såklart en anspänning för pensionssystemet, som måste förändras i takt . Vi är, med ökande livslängd, som tur är friskare långt upp i åldrarna. Att känna att man är behövd och till nytta är oerhört kraftgivande för varje individ, oavsett vilket skede i livet man är i. En höjd pensionsålder är därför viktig för dem som vill, kan och orkar arbeta längre. Samhället behöver den kompetens och erfarenhet som människor som haft ett långt arbetsliv har. Vi moderater ser gärna ett förstärkt jobbskatteavdrag redan just därför. Dagens pensionssystem är uppbyggt så att de som arbetar betalar in till dagens pensioner. Därför vilar ett tungt ansvar på staten, regeringen. De har ett tungt ansvar att göra sitt för att människor ska ha ett arbete. Ska pensionsåldern höjas måste arbetslivet bli mer hållbart, så att människor orkar arbeta längre. Arbetslinjen måste också stärkas. Det måste bli mer lönsamt att arbeta, och det måste bli mer attraktivt att anställa. Utbildningar måste bli mer flexibla så att människor kan starta om mitt i livet och byta karriär. Kunskap om vad pension faktiskt innebär måste brett ut i samhället. När till exempel förhandlade bort pensionsavsättningarna till förmån för mer pengar i plånboken borde de kommunalanställda ha fått mer kunskap om konsekvenserna för deras pensioner. Trots att skillnaderna i utbetalning på grund av kön upphörde har män och kvinnor fortfarande ojämlika pensioner eftersom de har gjort olika livsval på grund av tidens tradition och på grund av samhällets förväntningar. Män och kvinnor har i praktiken inte haft samma möjligheter att ha en karriär utanför hemmet, och många är de kvinnor som har och kommer att få en låg pension. Unga människor måste i högre grad få veta att deras livsval påverkar. Varje individs pension är helt beroende av hur mycket man arbetar, hur länge man arbetar och vilken livslön man har. Dessutom är tjänstepensionen oerhört viktig, och här kan parterna på arbetsmarknaden göra en insats genom bättre avtal. Det är i grunden, och i teorin, ett rättvist system vi har. vill se en utredning om hur dagens pensioner kan bli mer jämställda. Man kan via statsbudgeten förbättra pensionerna genom pensionstillägg, men om man verkligen vill ge pensionärerna mer i plånboken sänker man skatten, vilket vi moderater gör. Med budgetförslag sänks skatten för en genomsnittspension med , upp till maximalt för högre pensioner. Det är fyra gånger mer än regeringens skattesänkning. Med andra ord höjer pensionerna fyra gånger mer än regeringen. Våra skattesänkningar sluter även skatteklyftan mellan pensionärer och dem som arbetar, det som någon här benämnde som straffskatt. Den sluter vi helt därför att det är rätt och därför att det är rättvist. Det så kallade respektavståndet handlar också om rättvisa. är det alldeles för liten skillnad i pension mellan den som har jobbat ett helt liv med låg lön och den som inte har jobbat alls. Det är resultatet av att man förbättrar grundskyddet, vilket inte är helt oproblematiskt. vill ta bort det undantag som finns i garantipensionen och som gör att de som invandrar inte behöver kvalificera sig in i systemet. , herr ålderspresident, anser att debatten om pensionerna måste vara livfull och vibrant. Pensionssystemet är alltför viktigt för att låta snabba förändringar utifrån vallöften och partipolitik komma in i Pensionsgruppen. Vi måste ta vårt ansvar för att pensionssystemet ska vara hållbart . Pensionssystemet måste vara långsiktigt. Var och en ska kunna lita på att pensionen tryggt betalas ut efter ett helt arbetsliv. 33 (L): Den liberala utgångspunkten är att ingen ska behöva vara orolig för sin ekonomi när man blir äldre. Vårt pensionssystem är stabilt och bygger på långsiktiga överenskommelser. Det är med en stolt liberal historia vi kan säga så. En av de stora fäderna vid det nuvarande systemets tillblivelse 1999 var den riksdagsledamoten , som skapade stabiliteten och grunden i dagens system. Utgångspunkten, herr ålderspresident, är att det ska löna sig att arbeta och betala in till pensionssystemet. Denna utgångspunkt är djupt rotad i samhället och bidrar till trovärdighet och stabilitet. Och det är fakta att har ett av världens kanske mest stabila pensionssystem. Enkelt uttryckt finansieras dagens pensioner av dem som jobbar , bortsett från premiepensionen som var och en sparar till själv. Ju mer man betalar in och ju senare man går i pension, desto mer får man ut. Medborgarna skyddas mot politiska infall och tjänar på att arbeta och betala in mer skatt. Allt detta finns det ett brett medborgerligt stöd för, vilket kanske är det allra viktigaste för att verkligen känna trygghet. Många har nämnt Pensionsgruppen, som är en ganska unik uppfinning eller tilldragelse. Pensionsgruppens uppgift är att värna pensionsöverenskommelsen och att vårda pensionsreformen och de grundläggande principer jag nämnde. Värdet av arbetet i Pensionsgruppen kan inte överskattas. Där arbetar vi med gemensam kunskapsbildning och konsensusbeslut, vilket för politisk långsiktighet och stabilitet. Detta måste givetvis vårdas och värnas av alla ingående partier i Pensionsgruppen. Men, herr ålderspresident, många medborgare upplever tyvärr att dagens pensionssystem är svåröverblickbart och lite krångligt. Det kan jag förstå. Det är ett pedagogiskt problem som måste tas på största allvar av oss politiker. Vi behöver tala mer om pensionerna och debattera dem mer här i kammaren så att det blir tydligt hur systemet fungerar och hur vi i partierna ser på det med våra skillnader och olika ingångsvärden. Ett återkommande felaktigt antagande, som många nämnt här i talarstolen , är att systemet är en egen försäkring där det man har betalat in på ett eget konto sedan kan plockas när man blir gammal, men riktigt så fungerar det inte. Till viss del – för premiepensionen – fungerar det så, men inte för den allmänna pensionen. Systemet finansieras, som jag nämnde tidigare, till stor del efter hand genom nya generationers arbete. Det är viktigt att poängtera. Andelen äldre i befolkningen ökar i förhållande till andelen förvärvsaktiva, och pensionssystemet belastas då allt fler behöver dela på samma kaka. Det är i och för sig inte negativt, utan det är väldigt positivt då det framför allt är friska år som vi lägger till livet på gruppnivå. Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet behövs verkligen, och vi måste därför bland annat se till att de tas till vara bättre i studielivet men framför allt i arbetslivet. Därför vill vi i Liberalerna att åldersgränsen för hur länge man har rätt och möjlighet att studera eller vara kvar på jobbet ska höjas. bör pensionsåldern och rätten att stanna kvar i studier eller i arbetslivet knytas till medellivslängdens utveckling så att vi slipper fatta nya beslut allteftersom utvecklingen sker. Den som arbetar efter 65 bör därför betala lägre skatt. Man behöver också ha andra morötter för att kunna utvecklas och fortsätta att utveckla sin arbetsplats, sin omgivning eller sin egen kompetens efter det att man har fyllt pensionär. För att intjäna samma pension som tidigare grupper av pensionärer kan alltså den aktiva arbetsperioden för de äldre förlängas. Det innebär betydande vinster för den enskilde, för näringslivet, för samhället och för oss alla. Dagens unga måste också förbereda sig för ett längre och mer omväxlande arbetsliv än . Ett längre arbetsliv utgör en fördel på de arbetsplatser som kämpar med att behålla kompetens under stora generationsavgångar. Höjd pensionsålder anpassar hela pensionssystemet till dagens medellivslängd. Det innebär att vi måste anpassa arbetsplatser och förbättra arbetsvillkoren för de äldre. Att medellivslängden är högre innebär inte per automatik att kroppen är utrustad för längre tids arbete, och därför måste arbetslivet, arbetsplatserna och samhället få till en kraftfull utveckling så att man kan, vill och orkar. Det innebär också att det måste bli enklare att byta arbete och att utveckla och använda kompetensen bättre. Avslutningsvis, herr ålderspresident, är Liberalernas förslag om att överföra pensionsrätter från kvinnor till män och tvärtom vid skilsmässa viktiga. Det behövs som en god valfrihetsreform. Det behövs också tydlig information och mer valfrihet när det gäller hur man uppmärksammar och hur det ska se ut när man lämnar över till exempel efter föräldraledighet under sitt äktenskap eller samliv. Pensionsrätterna ska inte överföras mellan könen av tvång eller per automatik utan därför att man vill och kan. 34 (MP): har ett stabilt pensionssystem. Det är robust med säkrad finansiering. Det ska klara kriser, också långvariga kriser, politiska skiften och kortsiktiga politiska prioriteringar. Statskassan ska inte kunna riskeras genom politiska nycker. Vi har en bred politisk förankring bakom systemet, och det krävs en bred politisk enighet för att göra nödvändiga justeringar. Det är bra. är representerat i Pensionsgruppen. Det är också bra. Vi vill värna denna stabilitet och långsiktighet i pensionspolitiken. är ett parti som vill och kan ta ansvar. Men det finns självklart en del problem och utmaningar att ta tag i vad gäller pensionerna. Pensionsgruppens senaste överenskommelse om långsiktigt höjda och jämställda pensioner lyfter fram några av dessa utmaningar. Det är viktigt att vi fokuserar på att lösa dem. Men vi har också fortsatta utmaningar framför oss. Det är många som upplever att pensionen är för låg. Den dag man tar klivet från lönearbete in i pensionen försvinner alltför ofta uppemot halva inkomsten. Vi behöver, i enlighet med denna överenskommelse, höja pensionerna, i synnerhet för dem som har allra lägst pension. Vi behöver också mer jämställda pensioner. Men vi behöver även en bättre ekonomisk fördelning. har vi en sämre ekonomisk fördelning i gruppen äldre pensionärer än i befolkningen i övrigt. Sådant skapar revor i välfärden. Vi har börjat se en växande grupp hemlösa pensionärer, inte minst i min egen valkrets . Pensionssystemet måste också bli mer flexibelt, så att personer med tunga yrken eller yrken med psykisk press inte drabbas ekonomiskt för att de behöver avsluta lönearbetet . De medel, alltså det kapital, som vi sparar själva eller gemensamt till kommande pensionsutbetalningar måste arbeta för en hållbar framtid, inte bara för den enskilda pensionären utan också för planeten. Vårt pensionssparande – det privata sparandet, tjänstepensionen och premiepensionen – måste bli mer hållbart. Det handlar inte minst om att vi ska klara klimatutmaningen och det åtagande som vi har tagit på oss i och med . Det måste bli lättare att spara hållbart, och vi behöver tydliga regler också för det gemensamma sparandet. gick till val på att höja pensionerna för dem med allra lägst inkomst. Det har vi gjort. Vi har höjt garantipensionen och taket i bostadstillägget. Det blev ett välkommet tillskott för många relativt sett fattiga pensionärer. Men vi kan inte säga att det var tillräckligt. Den resan kommer att behöva fortsätta. Grundskyddet behöver fortsätta att stärkas. Och vi kan då inte skylla på att de som har lönearbetat i låglöneyrken också har låg pension. Respektavståndet ska inte vara ett hinder för att stärka den ekonomiska tryggheten och livskvaliteten för en alldeles för stor grupp pensionärer med mycket låga inkomster. Också de som har arbetat och slitit ett helt liv i hemmet obetalt har rätt till en pension som faktiskt går att leva på. Alla dessa människor – det kan vara akademiker, men det är snarare konstnärer, kulturarbetare, egenföretagare och andra – som har jobbat fulla arbetsdagar men för deltidslöner eller stipendier eller rent av ideellt ska kunna få ihop ekonomin också efter pensionsdagen. Men självklart behöver vi fortsätta att stärka ekonomin också för dem som ligger på inkomster strax ovanför, de många som har jobbat i låglöneyrken . kommer den första utbetalningen av pensionstillägget för den gruppen. Alla som har en inkomst på 11 000–14 000 och har jobbat får mer . Det är en fördelningspolitiskt mycket bra reform. Det är en lösning på kort sikt. På har vi sagt att vi ska hitta ett sätt att få in den fördelningspolitiska effekten i det ordinarie pensionssystemet. Den överenskommelsen ska vi självklart hålla. Vi betar av punkterna i den senaste pensionsöverenskommelsen. Vi har höjt pensionsåldern. Längre arbetsliv är en väg till höjd pension. Vi har tagit emot betänkandet från Delegationen för senior arbetskraft, som har producerat många läsvärda rapporter om äldres arbetsliv men också om åldrande och inte minst ålderism. Det är viktig läsning. kunde vi också meddela att vi får ett nytt premiepensionssystem. Det blir tryggare och mer överskådligt. Det innebär större valfrihet i praktiken, med något färre fonder. Vi vet att för många alternativ försvårar möjligheten att göra rationella val. måste vi naturligtvis också hantera marknadens behov och vilja att komma in på fondtorget. Nästa steg för att höja pensionerna blir att se över inbetalningarna. Om pensionstillägget ger en i princip omedelbar effekt när det gäller att höja pensionerna och höjda pensionsåldrar ger en något långsammare effekt, och naturligtvis enbart för dem som fortfarande arbetar, är ökade inbetalningar förmodligen något som tar på sig för att ge effekt om vi inte justerar på andra håll i pensionssystemet. har ett motionsyrkande från allmänna motionstiden med i betänkandet. Det handlar om just det som jag sa om att prioritera dem med lägst pensioner i det fortsatta arbetet med höjda pensioner. Det handlar om jämställdhet. Det handlar om att kvinnor tar ett större ansvar för det oavlönade arbetet i hemmet. Kvinnor får mindre lön än män genom arbetslivet, och de blir i mycket större utsträckning fattiga som pensionärer. Av dem som fick garantipension var kvinnor, och av dem som fick bostadstillägg var det . Tre av fyra av dem med allra lägst pension är alltså kvinnor. Grundorsaken ligger i ett ojämställt arbetsliv och en ojämställd arbetsmarknad. Men lösningarna kan inte stanna där. Vi måste hitta lösningar också i pensionssystemet, och detta arbete kommer fortsatt att vara väldigt prioriterat för . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 35 (SD) replik: Jag tackar för hans anförande. Jag kunde inte låta bli att höja lite på ögonbrynen när ledamoten sa att denna reform vad gäller premiepensionen skulle öka valfriheten. Det är inte sant. Det är precis tvärtom. Denna reform kommer att göra att valfriheten minskar och att det kommer att finnas extremt mycket färre fonder än nu att välja mellan. Dessutom kommer det att vara stora internationella indexfonder som premieras, och detta kommer att slå hårt mot svenska småbolagsfonder. Varför är det så viktigt för Pensionsgruppen att gå vidare med denna reform på detta sätt? Det kommer att gå via en myndighet, och det kommer att vara mycket svårare att få en överblick över alla de olika valmöjligheter som man har . Det kommer också att slå hårt mot svenska småföretagare när vi står mitt i en pandemi. Jag skulle gärna vilja veta hur regeringen och Pensionsgruppen resonerar kring dessa konsekvenser när det blir en mycket sämre valfrihet och ett mindre utbud än . Det är många som har kritiserat detta. Det har kommit kritik från olika håll om att detta faktiskt i stället kan leda till en sämre premiepension. Vad är egentligen skälet? När det gäller de problem som har funnits med bedrägligt beteende, oetisk marknadsföring och olika klåpare ska vi självklart slå hårt mot dem. Men den här reformen slår hårt även mot dem som inte är klåpare, och det tycker jag är problematiskt. 36 (MP) replik: Tack, , för frågan och för diskussionen! Jag tror att det är viktigt att vi tar tag i premiepensionssystemet; det är vi överens om. Det är, precis som sa, också triggat av skandalerna – det måste man väl ändå kalla dem – med oseriösa fondbolag. Det var där vi började, och det var steg ett i att göra om fondsystemet eller premiepensionssystemet. har vi också landat i steg två – en hållbar och långsiktig lösning med något färre, eller ganska mycket färre, fonder. Det blir runt 200. Det är inte bestämt exakt hur många det ska vara, men det kommer att vara tillräckligt många för att värna valfriheten, åtminstone om man pratar om valfriheten för dem som pensionssparar. kanske har råkat ut för en hel del lobbyism från branschen, som naturligtvis vill ha fler fonder. Det har jag också råkat ut för, och jag tror att alla i Pensionsgruppen har märkt detta. Det finns forskning som visar att alltför många valalternativ i praktiken minskar valmöjligheten. Men vi har också ganska tydligt sagt att det ska vara tillräckligt många fonder för att värna valfriheten. Det ska finnas en bredd av fonder som man kan välja mellan. Det ska inte finnas för många fonder som är alltför lika. Ett alltför stort torg blir också väldigt dyrbart att hantera. Det blir en hög överbyggnad i kostnaderna. Jag tycker att vi har landat på en bra och rimlig nivå, naturligtvis efter långa diskussioner. 37 (SD) replik: Tack för svaret, ledamoten ! Vi är helt överens om steg ett som man tog med nödvändiga krav för att vi ska undvika bedrägligt beteende, oetisk marknadsföring och alla de här sakerna. Vi är också helt överens om att kunna förenkla på olika sätt så att det blir lättöverskådligt hur man ska välja. Men det här är inte någon liten reform. Det här är ju en stor reform! Som jag nämnde i mitt anförande var av premiepensionskapitalet tidigare placerat i svenska aktier. kommer det att bli . Det är en jättestor förändring. Jag önskar att Pensionsgruppen och regeringen åtminstone kunde ta med sig det här i den fortsatta hanteringen, för vi måste också se till hur det slår mot svenska företagare. Men givetvis är det viktigaste vad det ger för effekt på pensionerna. Jag är orolig över den mycket begränsade valfrihet som detta ändå kommer att innebära. Det är regeringen som i den här utredningen ska sitta och välja åt våra pensionärer vilka fonder de ska kunna välja bland och inte. När det sker i så här stor utsträckning är jag orolig för att det kommer att leda till en alltför försämrad valfrihet och därmed också till sämre pensioner. Jag skulle vilja ha svar på hur det har kommit sig att man ska premiera de stora internationella fonderna i stället för svenska småbolagsfonder. Varför har utvecklingen blivit på det sättet? 38 (MP) replik: Herr ålderspresident och ! Det är absolut en stor reform med en ny myndighetslösning och ett helt nytt torg som har andra förutsättningar än det vi har haft tidigare. Det är också en myndighet som kanske behöver vara lite mer aktiv. Jag vill verkligen säga att det inte är så som kanske råkade säga – att det är regeringen som ska avgöra vilka fonder som ska finnas på fondtorget. Så är det inte, utan det är myndigheten som ska göra upphandlingar. Det är tydligt i direktiven att valfriheten ska värnas och att det ska finnas en bredd och en mängd fonder av olika typer. Viktigt i reformen och viktigt för valfriheten är att valfriheten blir just reell och att man kan välja bort till exempel fonder som har innehav i branscher som man inte vill ha eller fonder som inte är uppbyggliga för en hållbar planet. Det kan också vara andra saker man vill välja eller välja bort. Man kanske vill välja bort spel eller vissa andra branscher som man inte tycker om. Man kanske också vill investera nationellt. Den här typen av valfrihet kommer vi att behöva ha en lösning för. Det kommer att bli ett uppdrag för myndigheten att lösa det på bästa sätt, men det är viktigt att vi följer den valarkitektur som kommer i detta. Och det handlar inte bara om arkitekturen, utan det handlar väldigt mycket om gränssnittet och frågor om bemötandet på sajten – hur man gör för att välja. Det kommer att bli viktigt, och jag tror att det är oerhört viktigt att också säkra möjligheten att välja till exempel hållbarhetsfonder. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 10 Ekonomisk familjepolitik betänkande 2020/21:SfU17 39 (M): Svenska företrädare berättar gärna om vilket jämställt land är och lyfter föräldraförsäkringen som ett lysande exempel på det. har en mycket generös föräldraförsäkring. Vi har dubbelt så höga kostnader för föräldraförsäkringar som snittet inom . Men frågan är om föräldraförsäkringen är utformad för att nå äkta jämställdhet . Svenska kvinnor har under småbarnsåren bland de högsta sysselsättningstalen i . Det påstås ibland att det är ett bra mått på jämställdhet. Är sjukskrivningstalen ett bättre mått på jämställdhet, eller är pensionsnivåerna ett bättre mått? Eller visar dessa båda mått på en baksida av föräldraförsäkringen som ingen vågat titta närmare på? visar i en rapport att förstagångsföräldrar som lever i situationer som kan betecknas som jämställda eller otraditionella har högre sjukfrånvaro än de som har en traditionell arbetsfördelning med mannen som huvudförsörjare. Lägst sjukskrivningsrisk har kvinnor med en partner som tar minst halva ansvaret hemma och det största ansvaret i arbetslivet. Män med huvudansvar för hemarbetet har en högre risk att bli sjukskrivna om partnern tjänar lika mycket eller mer jämfört med den genomsnittliga risken för män. I föräldrapar som är jämställda i arbetslivet ökar risken för sjukskrivning bland män.