prot · H80964 · 2021-01-14 00:00:00 — Man säger att de stora nationella elöverskotten inte är viktiga för just vår industri. För vår industri är det viktigare att vi inte har fluktuerande priser. För de flesta konsumenter i är låga elpriser en fröjd. Hybrit är beroende av de fluktuerande låga elpriserna. Deras affärsidé är att när elpriset är lågt ska de göra vätgas av det stora elöverskottet vi har i . Ni läser upp ett antal företag som tycker att det stora problemet i är fluktuationerna i elpriset. Jag vill ställa en rak fråga tillbaka till : Tycker att det är ett problem att vi har fluktuationer i elpriset och att vi har de lägsta elpriserna någonsin? Om det är ett problem, som du ger uttryck för genom att läsa upp dessa citat, vilka åtgärder kommer att vidta för att få höga stabila elpriser i stället? 204 (M): När nu senast stängde innebär det att leveranssäkerheten i , prisområde fyra, blir osäker. Den reservkapacitet som fanns tidigare skaffar man sig i stället via import av fossil energi. Det innebär en försämring för våra klimatmål och också en försämring av vår konkurrenskraft. Jag förstår inte riktigt hur ministern tänker i detta. , till exempel, importerades lika mycket energi från och fossil energi som vad producerade. Sedan varierar det naturligtvis timme för timme och minut för minut. Men det är så det de facto ser ut. Det är ett stort dilemma. Man kan producera hur mycket glass om helst , men det är faktiskt ingen som vill ha det. Det vi behöver är driftssäker energi. En stor del av vår exportindustri är tung, energikrävande industri. Det är inte bara i som gör Volvobilar utan en stor del av gör komponenter till det som sedan de facto monteras ihop i . Det är inte bara orter som som blir drabbade utan hela . Även om man kanske inte vill gå ut med det finns det en oro bland företagen. Många av de företagen är också internationella. De konkurrerar med jobb om inte på en global marknad så på en Europamarknad. Vi kan nu till exempel se att kommer att storsatsa. Man kommer att ställa om 300 000 jobb, räknar man med, från gruvarbete till kärnkraftsproduktion. är ett speciellt land. Vi exporterar inte som , som exporterar nästan lika mycket eller mer, av sin bnp. Men där handlar det mycket om containertrafik, griskött och jordbruksprodukter. Det är inte tungt stål och tunga maskiner som i min hemstad med Epiroc, som gör grundmaskiner. Det är kräver helt andra industrier än vad har. Vi kan inte ens jämföra med våra grannländer. Detta är ingenting annat än svenska jobb. är inte bäst i klassen vad gäller arbetslösheten. Vi är faktiskt trea nedifrån i just . Efter coronapandemin kommer vi att ha stora problem att komma i kapp och få in människor i arbete. Alla satsningar vi kan göra och allt vi kan trygga så att vi säkrar upp energi och skapar en framtidstro för att man ska vilja satsa på företagande i är enormt viktigt om vi ska kicka igång det här landet efteråt. Man ska inte tro att alla andra gör ingenting. Det pågår ett gigantiskt omställningsarbete vad gäller att ställa om sin produktion till elektrifiering i . Det vore enormt synd om inte vi kickade igång först. Vi har verkligen ledartröjan i många saker som det ser ut . Det var därför som jag kanske hellre hade haft som debattör. Det handlar väldigt mycket om jobb och näringsfrågor och inte bara om energi. 205 (M): Den svenska industrin är utomordentligt viktig. Vi kan se vad som sker när det gäller fordon, läkemedel, skog, gruvor, stål och andra sektorer som är utomordentligt betydelsefulla. Både nu i coronakrisen och framåt måste vi fundera på vad vi kan göra politiskt för att stärka den svenska industrins möjligheter att klara den knivskarpa konkurrens som finns när det gäller transportkostnader och kompetensförsörjning. riskerar att halka efter på 5G-området visavi konkurrentländer. Det är en viktig plattformsteknologi. Det handlar självklart också om en trygg elförsörjning som historiskt har haft med väldigt låga elpriser, något som prövas alltmer. Det är både problem och möjligheter. har överskott på månads- och årsbasis av elektricitet. har vi kapacitetsproblem runt om i landet. Det gick till den grad att regeringen hals över huvud behövde kasta in krispaket för att det inte skulle bli akut i och . Vi har historiskt låga elpriser på den så kallade spotmarknaden. svettas svenska företag för att den totala elkostnaden, som är de pengar som man betalar ut från företagen, med skatt, moms, elcertifikat och elnätsavgifter inte ligger på lägsta nivå som det historiskt har varit. är tiden för reformer. Det handlar om elnät, elmarknadsmodell, tillståndstider, att snabbare få produktion på plats och en bättre analyskapacitet, bara för att nämna några områden. Då räcker det inte med regeringens generalrådslag och rundabordssamtal. Det krävs utredningar, konkreta lagförslag och ledarskap. Därför måste vi ha en ny energipolitik för , fru talman. 206 (M): Statsrådet tog upp fluktuationer och undrade om jag kunde ge något svar på det. Det är svårt för företag att kunna anpassa sig. Det finns också kostnader för skatter, moms och elcertifikat. Det ska fungera för näringslivet. Läget i förhindrar nyanslutningar av produktion, infrastruktur, fastigheter och bostäder. Siffrorna visar att den regionala tillväxten inte ökar som den ska. Det inkluderar även industri som vill etablera sig. För mig som skåning och svensk medborgare är det ett bekymmer att industri inte kan etablera sig i . Det påverkar hela regionen. När det gäller priser för el i har priset för el varit tio gånger högre i än i norra delar av landet. Jag skulle vilja fråga statsrådet om han delar min uppfattning att och ska kunna expandera och bibehålla och få till sig industri framöver. Då måste vi ha en trygg och säker elförsörjning för att företag som ska kunna fortsätta sin expansion och vara världsledande trots att de använder en hel del el i sin tillverkning. Men de är alltså världsledande. Det är precis det som statsrådet också har tagit upp kring innovation och annat. Vi har väldigt mycket bra och fungerande industri i landet som håller på att utvecklas, förändras och ställa om till hållbar utveckling framåt. De här debatterna handlar om den oro som finns för att inte ska kunna vara det land vi har varit när det kommer till elförsörjningen, som ska tryggas. Vårt lilla, handelsberoende land är utsatt i en global konkurrens, och då behöver vi en trygg elförsörjning. 207 Statsrådet (S): På fråga är svaret ja. ska kunna utvecklas, kunna öka sitt effektbehov, kunna importera arbetstillfällen och kunna exportera varor. Det är bra för , och det är bra för . Sedan måste vi nyansera och gå till botten med vad en marknad är och vad en elmarknad är. köper och säljer el årets samtliga dagar och dygnets samtliga timmar. Det beror inte på om vi har underskott eller överskott, utan det beror helt enkelt på att på en marknad rör sig varor och tjänster utifrån pris. När vi får mer betalt för elen kommer vi att exportera den. är också transitmarknad för en rad länder; vi exporterar och importerar el genom . Det betyder att även den kallaste timmen och den kallaste dagen exporterar el. har varit nettoexportör av el. Det betyder att vi har exporterat mer el än vi har importerat. har vi slagit rekord. Vi har nettoexporterat mer el . bidrar mer än de allra flesta länder i till att även andra länder i ska kunna dra nytta av svensk koldioxidfri och förnybar el. Det är någonting vi ska vara glada för och stolta över, och det här har alltså ökat – inte minskat. Över tid kommer dessutom länderna i vår omvärld att minska sitt koldioxidinnehåll i sin elproduktion, vilket gör att det är än viktigare att ha en väl fungerande energimarknad. Genom att ha en energimarknad länderna emellan blir det billigare för alla länder som ingår i den marknaden. Annars skulle varje land självt behöva täcka hela sitt energibehov, och vi skulle ha en enorm överkapacitet på el. Det är därför vi har länkat ihop ländernas energimarknader, och såvitt jag förstår är det här en utveckling som har understötts och bejakats av . Gläds åt att vi har en fungerande energimarknad och att vi både köper och säljer el! Det är bra för , och det är bra för länderna i vår omvärld. Den situation vi har i är lite annorlunda än den som har varit huvudbeskrivningen i den här debatten. Ett antal företag väljer att lägga sin produktion i på grund av att vi har EU:s lägsta elpriser och stabila elleveranser. Titta på rankningen och jämför! elnät rankas som bäst i världen av IEA, den internationella energiorganisationen. Vi har högre eller lika hög leveranssäkerhet som länderna i vår omvärld. Vi har lägre elpriser än alla länder i vår omvärld. Det är därför vi får norra största batterifabrik i . Det är därför Hybrit utvecklas i etcetera etcetera. Rätt väg att slå fast när det gäller det här är inte att peka ut ett energislag eller ett annat energislag. Rätt sätt att gå vidare är att säga: Vi ska ha fortsatta överskott på el. Vi ska exportera el till andra länder. Vi ska importera arbetstillfällen och industri till . Det borde vi kunna vara överens om. Det borde vi kunna utveckla tillsammans för bästa. 208 (M): Det är alltid spännande med energidebatter. Det finns ingen gång som den fria rörligheten är så starkt befäst i socialdemokratin som när det gäller just energipolitiken. Då vurmar man starkt för den, och det är vi ju alla glada för. Men det ska också vara fossilfri energi. Det är ett hederstecken för , och vi är ett av de länder som har högst svansföring när det gäller att stå upp för klimatet. Då kan det inte vara så att vi ska ha in smutsel för att vi har satsat på en överproduktion av vindkraft men inte kan klara basproduktionen när det är kallt i . Vi är överens om väldigt många saker. Vi kan inte heller använda vattenkraft till att driva vätgasproduktion i . Det är väl den intermittenta vindkraften som vi i första hand ska använda till att göra vätgas av och inte den typ av kraft som vi faktiskt kan styra. Det är det här som är hela stora dilemma. I södra måste man använda fossil energi för att få till basenergin. Men står med både kärnkraft och vattenkraft, och regeringen vurmar enbart för vindkraften. Det är inte så att jag inte står upp för vindkraften. Men det behövs verkligen inte, för vi har en regering som står upp enbart, kan man säga, för vindkraften. Till syvende och sist handlar det här om jobben och om vår välfärd. Vi vill inte hamna längst ned på arbetslöshetslistan. ligger trea nedifrån . Vi vill upp på listan, och vi vill ha ett välfärdsland. Och måste vi se om vårt hus. 209 Statsrådet (S): Nej, regeringen vurmar inte för något speciellt energislag – i motsats till vissa debattörer i den här kammaren. Vi har tillsammans med avskaffat de gröna certifikaten för vindkraften. Vindkraften får nu bära sig själv och stå på egna ben. Vi har tillsammans med i energiöverenskommelsen sett till att kärnkraften har de bästa ekonomiska förutsättningarna sedan kärnkraften togs i drift i det här landet. Vi har tillsammans med kommit överens om att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft för att se till att den får mer jämställda konkurrensförhållanden och bidrar till att mata in el i . Jag välkomnar alla dessa åtgärder. Jag tycker att det är synd att har valt att lämna den energiöverenskommelse som vi slöt tillsammans med och andra partier. Jag hoppas att kommer att tänka om och återvända till att bli det konstruktiva statsbärande parti som jag känner dem som så att vi gemensamt kan hitta positiva lösningar för bästa. Till dess får vi mötas i kammaren för att ha dessa spännande och utvecklande interpellationsdebatter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2020/21:218 om klimatomställningen och elanvändningen 210 Statsrådet (S): har frågat mig om jag delar bedömningen att måste öka elanvändningen för att klara klimatomställningen och på vilket sätt jag avser att verka för att energipolitik anpassas och utformas utifrån det framtida elbehovet. har vidare frågat mig hur jag avser att verka för ett kostnadseffektivt elsystem som värnar om all typ av fossilfri elproduktion. Jag vill inleda med att säga att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Jag är medveten om betydelsen av vår klimatsmarta elproduktion som en central byggsten för klimatomställningen. Vi bör fortsätta att effektivisera vår elanvändning, men en ökad elektrifiering innebär att en ökad elanvändning kommer att behövas för omställningen till nettonollutsläpp i såväl transportsektorn som industrin. Det raka svaret på fråga är alltså ja. Därför är det positivt att har en bra utgångspunkt med historiskt stora elöverskott och därmed stor nettoexport av el. ska även fortsättningsvis ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan, effektivt nyttjande och el till konkurrenskraftiga priser. har ett mål om effektivare energianvändning till 2030 jämfört med . Detta är ett viktigt mål också för att underlätta den ökade elektrifieringen. Regeringen arbetar aktivt med olika åtgärder för att möjliggöra elektrifieringen när det gäller frågor som laddinfrastruktur, nätkapacitet och elmarknad. Arbete har även påbörjats med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Avslutningsvis kan jag konstatera att de riksdagsbundna målen för energipolitiken baserade på energiöverenskommelsen , som parti valt att lämna, fortfarande gäller. Det övergripande målet för energipolitiken syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Genom den inriktning på energipolitiken som godkänt säkerställs att regeringen både på kort och på lång sikt kan arbeta för en säker elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. 211 (M): Jag tackar för möjligheten att debattera det svenska el- och energisystemet och de klimatfördelar vi har och ska fortsätta att ha framåt. Min vision är att vi ska ha en kraftfull ekonomisk utveckling i som vi kombinerar med en grön omställning. Det finns stora behov av ekonomisk utveckling, inte minst efter coronapandemin – ny teknik, nya jobb, bättre ekonomi för våra medborgare samt företag som fortsätter att betala skatter som säkrar välfärden och välfärdens finansiering. Det finns också behov av en grön omställning, särskilt inom områden som transporter och industri. Experter har pekat på att elanvändningen i kan komma att öka med så mycket som . En del talar om ännu större ökningar som scenarier framåt. För mig är detta inte bara scenarier utan också en önskad samhällsutveckling. Ska vi kombinera den ekonomiska utvecklingen och den gröna omställningen tror jag att kittet däremellan är en ökad elanvändning från just fossilfri energi. Historiskt har haft ett av världens bästa el- och energisystem. Vi har det renaste i hela EU. Men vi möter också ett antal problem och utmaningar. De totala elkostnaderna ligger inte längre lägst i , som de har gjort. Vi har haft tre elkriser i inom loppet av – i , i och i . Vi ser också de framtida behoven, som är en utmaning i detta, av att helt enkelt ha reglering och villkor som gör att nödvändiga investeringar – vi pratar i praktiken – ska kunna komma på plats. Det finns alltså möjligheter, men det finns också problem. De här elkriserna har visat på vissa av de utmaningar som finns. Det har också varit problem i med långa handläggningstider för att få elnät och ny elproduktion på plats. Experterna är överlag överens om att både elnätsreglering och elmarknadsmodell måste utvecklas. Med detta som grund, fru talman, har jag ställt tre viktiga frågor till energiministern. Den första handlar om de ökade elbehoven. Där tycker jag att energiministern gav ett tydligt svar alldeles : Han delar synen att vi ser ett ökat elbehov framåt. Det är viktigt, fru talman, för det är som sagt inte bara ett scenario utan handlar om en önskad politisk utveckling. Ska vi ha ett elsystem ungefär som ställer det upp vissa förutsättningar. Ska vi ha en kraftig ökning krävs det väsentligt mer pengar som investeras, och med det naturligtvis också politiska reformer. Den andra, fru talman, handlar om på vilket sätt statsrådet verkar för att den svenska energipolitiken utformas och anpassas så att vi ska nå detta. Där kan jag se att det har varit väldigt mycket rådslag, diskussioner och generaler men inte utredningar, planer och resolut agerande från regeringen. Det beklagar jag. Min fråga är: Vad tänker energiministern göra framåt? Den tredje frågan, fru talman, är hur statsrådet avser att verka för ett kostnadseffektivt elsystem där vi värnar alla typer av fossilfri elproduktion. Ytterst är det alltid en konsument, ett hushåll eller ett företag, som betalar. En stor del av de svenska kunderna är också väldigt konkurrensutsatta. Det är ingen annan som betalar. har i en forskningsstudie pekat på att ett elsystem som fokuserar på fossilfrihet är billigare än ett elsystem som fokuserar på förnybart. Vad tänker alltså energiministern göra för att vi ska kunna ha ett kostnadseffektivt energisystem, till gagn för hushåll och företag? 212 (M): Ledande experter säger att behöver öka sin elanvändning med uppåt för att göra en omställning av samhället. Det kräver att elproduktionen ökar och att den är ren. Därför tycker vi att det är viktigt med kärnkraft och vattenkraft i kombination som bas. Det är också därför vi talar om fossilfri energi. Svensk vattenkraft och kärnkraft har gynnat väl, som två robusta ben för svensk industri och tillväxt. Energimixen generar också ytterst låga utsläpp av växthusgaser. Ingen, verkligen ingen, har tidigare behövt fundera på om vi kommer att klara att bygga ut och klara elförsörjningen. På frågan från om statsrådet delar bedömningen att måste öka elanvändningen för att klara klimatomställningen svarar statsrådet att en ökad elanvändning kommer att behövas för omställningen till nettonollutsläpp i såväl transportsektorn som industrin, den gröna omställningen. Där är vi helt överens. Det har också blivit rätt tydligt var vi står under den här kvällens olika interpellationsdebatter. Om ett ökat elbehov är vägen krävs ett antal åtgärder. Då vill jag återkomma till det här med trygg energi och kapacitet. Jag vill nämna ytterligare en gång, för där finns en stor oro. Vi har inte den beredskap som är nödvändig för att klara till exempel ett större elavbrott eller för att klara den tillväxt som vi behöver. utvecklas inte på det sätt som det skulle kunna göra. riskerar stora produktionsförluster och intäktsbortfall. Viktiga samhällssektorer riskerar att inte längre ha möjlighet att bedriva sina verksamheter. Jag ska inte förlänga debatten, men jag vill ändå säga att vi upprepade gånger har tagit upp alla de företag som har hört av sig och på olika sätt, bland annat med Sydsvenska Handelskammaren, tagit upp sin problematik. 213 Statsrådet (S): Vi började den här underbara kvällen i kammaren med betydande åsiktsskillnader. Jag ser ändå framför mig att vi kan avsluta den i lite mer av enighet. Jag ska börja med att hålla med och : Detta är inte bara en möjlig samhällsutveckling; det är en önskad samhällsutveckling. Genom att öka elanvändningen kan vi trycka bort fossil produktion, skapa nya arbetstillfällen och få nya innovationer i . Varken jag, eller – eller för den delen – vet hur stort energibehovet kommer att bli . Vi vet att den som försöker sig på sådana förutsägelser ofta har fel. Men vi måste ta höjd för en rejält ökad elanvändning. Grunden för det är naturligtvis de mål som har slagit fast för energipolitiken och som har varit med om att ta fram. Jag ber om ursäkt om jag kanske missade en av frågor. Han sa att det var tre, men jag har bara skrivit ned två frågor. Jag ber om ursäkt för det och får i så fall återkomma senare i diskussionen. Men grunden för kostnadseffektiviteten, , är marknad – att olika energislag får konkurrera med varandra och att vi så långt som möjligt också låter olika lösningar konkurrera med varandra. Det kan vara systemtjänster, olika tekniker eller andra saker. På så sätt kommer vi att kunna ge konsumenten, oavsett om det är en privatperson eller ett företag, de lägsta elpriserna och de lägsta elnätspriserna. Jag konstaterar att vi är överens om att det kommer att bli rejäla ökningar av elanvändningen. Om vi är överens om huvuddragen i det som borde vara svensk energipolitiks väg framåt, borde vi då inte för bästa också kunna samtala och komma överens om det? Jag beklagar att lämnade energiöverenskommelsen, inte så mycket för politiken i de enskilda små sakfrågorna. Vi kommer att kunna skapa en majoritet i riksdag för en konstruktiv väg framåt. Men samarbete mellan politiska partier som har olika uppfattningar ger långsiktighet och stabilitet. Och är det någonting som svensk industri och svenskt näringsliv behöver med en osäker omvärld är det att en så hög grad av stabilitet, trygghet och långsiktighet som möjligt. Därför vädjar jag till : lite av den egna prestigen! Var med och samtala med andra partier och kom tillbaka till den energiöverenskommelse som faktiskt ledde fram till investeringar på 80–i svensk kostnadseffektiv energiproduktion, och som gjorde det möjligt för den som vill och önskar att bygga eller investera i nya kärnkraftverk. sa ju själv när energiöverenskommelsen slöts att den var garanten för att rädda kvar kärnkraften i . verkar ha en annan syn på energiöverenskommelsen, och det respekterar jag. Men jag vill ändå säga att även om vi har olika uppfattningar i en del sakfrågor vore det en styrka för om vi kunde enas om vägen framåt. 214 (M): Min vision handlar om en kraftig ekonomisk utveckling och en grön omställning som kombineras och med ett kitt där vi använder det svenska elsystemet för att uppnå de båda samhällsmålen . För att det ska kunna ske krävs det att vi har tydliga reformer framåt. Vi måste vara tydliga som politiska ledare och säga att det är önskvärt med en kraftig ökad elanvändning och att dra nytta av möjligheterna inom transporter, industri och andra områden. Vi måste se till att politiska förslag tas fram och beslutas när det handlar om att utveckla områden som elnätsreglering och elmarknadsmodell, kapa handläggningstider för att få ny elproduktion på plats, förbättra analyskapaciteten och en serie andra saker. Jag har i den här debatten, fru talman, tagit upp ett par frågor med statsrådet. En av dem handlade om vad statsrådet och regeringen konkret vill göra för att man ska kunna få den ökade elproduktionen och elanvändningen på plats, det vill säga reformerna. Där kan vi se, tycker jag, att det har varit väldigt mycket av rådslag, diskussion och generaler men inte lika mycket av statliga utredningar och lagförslag som läggs på bord och ett reformtempo framåt, och det beklagar jag. Till exempel måste regeringen tillsätta någon form av elnätsutredning om vi ska ha en chans att utveckla elnätsmodellen till nästa regleringsperiod. Det måste göras mer än det som regeringen har gjort med så kallade stödtjänster. Det behövs ett större grepp för att utveckla marknadsmodellen. Jag väntar på att regeringen ska komma med den så kallade , men jag och experter i branschen är överlag överens om att det måste till mer för att korta och kapa handläggningstider både för detta och för produktion. Det för mig in på min andra fråga, nämligen om kostnadseffektiviteten, fru talman. konstaterar i en omfattande forskningsstudie att om vi i fortsätter som vi gör nu och har ett energimål som säger att det ska vara förnybart blir det dyrare än om vi fokuserar på fossilfrihet. Det är alltid en kund, ett hushåll eller ett företag som betalar, och en stor del av den svenska ekonomin består av företag som konkurrerar och tävlar om kunder med företag i andra länder. Alltså är den totala elkostnaden, vad man betalar för elnät, skatt, avgifter, elcertifikat och utsläppsrätter, väldigt avgörande för hur det ska gå för svenska företag .