prot · H80975 · 2021-02-03 00:00:00 — Först krävde regeringen ett tapp på , därefter 40, sedan , för att sedan gå tillbaka till 40, och är regeringen tillbaka på omsättningstapp för att man ska få ta del av omställningsstödet. Det är bra och helt nödvändigt att stöden förlängs, men vi menar att det vore mer lämpligt om den totala nettoomsättningen ska ha minskat eller mer för månaderna augusti–december som krav för att få ta del av stödet. Vi anser dessutom att samma förutsättningar även ska gälla för handelsbolag. står bakom de beslut som under pandemin begränsar företagens rätt till statliga stöd som företagen beslutar om exempelvis vinstutdelning till aktieägare, återköp av egna aktier eller andra värdeöverföringar. Ett företag som är ekonomiskt starkt nog att dela ut överskott till sina ägare kan inte vara i så dåligt skick att det ska lyfta statliga stödåtgärder. Men det finns undantag, och ett av dem är fåmansbolag och förenklingsregeln kopplad till 3:12-regeln. För många fåmansbolag är förenklingsregelns gränsbelopp en nödvändighet för att få privatekonomin att gå ihop. Det finns företagare som inte kan ta ut mer än till exempel i månadslön från sitt bolag och behöver nyttja hela schablonbeloppet. Här är det inte lämpligt att ha samma regelverk för stora börsnoterade bolag som för små fåmansbolag. Vi anser att en bra lösning på detta helt enkelt är att undanta fåmansbolag från hela utdelningsbegränsningen. För är det märkligt att den uppskjutna skatten ska bestraffas med förhöjd ränta i av kris. Att anståndstiden är kopplad till en kostnad är rimligt för att stödet inte ska utnyttjas av företag som inte har behov av det. Men att lägga på företag som är i akut behov av stöd förhöjda kostnadsbördor ser vi som helt enkelt fel. Att skjuta upp skatten är också ett risktagande för en del företag som lever på marginalerna. En företagare har sagt: Risken är att det blir som att kissa ned sig. Det blir varmt , men sedan blir det värre. Jag tror inte att man behöver ha varit företagare för att förstå den metaforen. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Vårt förslag innebär att företag ska ha möjlighet att amortera ned den uppskjutna skatten efter att anståndstiden har löpt ut. På så sätt minskar vi risken för att företag går i konkurs på grund av långsam återhämtning i kombination med stora skatteinbetalningar. Ingen vinner på att företag går i konkurs, där det dessutom kan bli staten som får ta stora delar av de kostnaderna. ställer sig bakom regeringens förslag till att korttidsarbete förlängs . Men precis som och så sent som i går varnade oss för är det viktigt att inte dra tillbaka stöden för fort. kan vi bara hoppas på att vi kommer igång med massvaccineringen och att vaccinerna ger oss fullgott skydd. Först då kan vi börja planera för en friare vardag. Vi tror inte att det är någon större risk att arbetsgivarna fortsätter att hålla sin personal permitterad när ekonomin kommer igång igen. Tvärtom är det sannolikt att personalen kommer att behövas på plats på jobbet. kommer att ha det lättare att komma igång och få tillbaka sina kunder. Men för en del företag kommer det att ta att skala upp sin verksamhet. Vi förordar därför samma förlängning som regeringen men utan avtrappning. Det är ett välkänt faktum att det finns ett samband mellan aktivitet och resultat. Det vill säga att upprepar man ett agerande får man samma resultat. För att få ett annat resultat behöver man ändra sitt agerande. Varför vill regeringen upprepa ett experiment som Alliansen redan har misslyckats med? Jag syftar på regeringens förslag till nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga. Om jag inte minns fel avskaffade regeringen och finansminister denna subvention 2016 och det på grund av att man ansåg att den var på tok för dyr och ineffektiv. Men anser alltså regeringen att den är så effektiv att man till och med tidigarelägger den. är inte ensamma om att vara kritiska till detta förslag. Flera tyngre remissinstanser har invändningar mot regeringens förslag. Studier av Alliansens försök visar att reformen var mycket dyr och ineffektiv på många sätt. Vi är inte kritiska till att arbetsgivaravgifterna sänks, tvärtom. Men vi är kritiska till att de sänks för vissa och inte för alla. Det är problematiskt. Staten bör alltid sträva mot konkurrensneutralitet. Att premiera företag som har en större andel unga i sin personalstyrka innebär att man diskriminerar företag som har behov av en större andel äldre i sin personalstyrka. Vi anser att det är en fråga för varje enskilt företag att sätta ihop sitt team på bästa sätt. Vi hade därför hellre sett att man sänkte arbetsgivaravgifterna motsvarande samma offentligfinansiella nettoeffekt men för alla arbetstagare, oavsett ålder. I finansutskottets betänkande 2020/21:FiU20 förordade en minskning av de allmänna löneavgifterna för alla företag . Vi är övertygade om att en sådan reform hade varit en bättre åtgärd för att fler ska ha ett jobb och en inkomst att leva på. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationer i båda betänkandena. 11 (V): Trevligt att se er, på stort avstånd men ändock! Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Återigen står vi här och debatterar en extra ändringsbudget, eller rättare sagt två. Fyra stycken är redan lagda . Det normala är två stycken . Många människor har farit illa i krisen – förlorat en närstående, blivit svårt sjuka. Barn och ungdomar får sin skolgång påverkad. Personalen inom vård och omsorg gör enorma insatser men räcker inte till. Och vi är många som vill träffa nära och kära. Den längtan är stor. Människor förlorar jobbet, och företag har det ekonomiskt svårt. Regeringen har gjort många insatser för att dämpa konsekvenserna och det med rätta. Staten, det vill säga skattebetalarna, går in och räddar företag ekonomiskt. Vi hjälps åt i krisen. Men vad gör då ? Jo, de tar ut 300 miljoner av skattebetalarnas pengar i form av permitteringsstöd och delar sedan ut drygt 8 miljarder till aktieägarna. Folk blev självklart rejält förbenade och det med rätta. Och kom : 1 miljard i permitteringsstöd och 30 miljarder i utdelning. Då är det svårt att säga att de här bolagen har varit i allvarliga ekonomiska svårigheter. Bolag som och borde ha hållit sig för goda för att hantera skattebetalarna på det här sättet. Vi ska ju hjälpas åt i krisen, inte utnyttja den ekonomiskt. Bidrag efter bidrag tas fram för att rädda företag och jobb. Då kan jag tycka att företag borde känna stor respekt för detta, ta moraliskt ansvar och inte söka pengar i onödan. Det är ändå företagens ägare som i första hand borde gå in med kapital i bolagen. Stora, multinationella bolag som och borde om de gjort en felbedömning när de sökte lämna tillbaka pengarna självmant. Jag utgår från att det blir en systematisk utvärdering och uppföljning av de här stöden och av bolagen som söker hjälp. Lever de inte upp till kriterierna ska pengarna betalas tillbaka, och det måste staten se till. Att bolagen i den budget vi nu diskuterar föreslås få ha utdelning menar jag är fel, såväl moraliskt som ur ett krisperspektiv. Om företagen har varit så illa däran att de tvingats söka hjälp och bidrag från skattebetalarna är det rimligt och moraliskt rätt att staten kräver att de bygger upp ekonomin och skapar en ekonomisk buffert i företaget innan utdelning medges så att de klarar en eventuell ny kris och så att skattebetalarna vet att deras pengar gick till det de skulle – att rädda jobb och företag – och inte till utdelningar. har föreslagit att det ska gå innan utdelning tillåts. Det skulle nog hindra en del bolag som inte behöver stöd från att söka det. De andra partierna pratar om att kontrollen måste vara noggrann. Det låter ju bra, men varför vill de då inte att bolagen som har aktieutdelningar ska tvingas anmäla det till den myndighet som ansvarar för stöden? Det kan ju annars vara svårt att bland annat kontrollera värdeöverföringar från utländska moderbolag i koncerner. Detta har föreslagit, och det har ansvarig myndighet efterfrågat. Men vad händer här ? Jo, förslaget kommer att avslås. Alla andra partier tycker att det är rimligt. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Likaså avslås vårt förslag, ett förslag som också vill se, om att inga nya pengar ska betalas ut i preliminärt stöd innan en avstämning av det gamla stödet är fullgjord. Det vill säga att om anmälan om tidigare lämnat stöd inte är gjord ska ansökan avslås. Vi ska ju vara rädda om skattebetalarnas pengar. Därför menar vi att den här regeln behöver ändras. Vi menar också att gränsen för krav på revisorsintyg ska sättas vid en lägre lönesumma än den som föreslås och att bidrag för revisorsintyg främst ska gå till mindre företag med mer begränsade resurser. Jag tycker att det blir många tomma ord om kontroller och hårdare straff om den politiska viljan att förhindra fusk och utnyttjande inte är större än så här. Korttidspermitteringsstödet stärks och förlängs, och det är bra och nödvändigt. Det är bra för dem som annars skulle ha förlorat jobbet, och det är bra för företag som får behålla kompetent och erfaren personal. Däremot borde det vara självklart att stödet ska vara för företag som har kollektivavtal, för det är en effektiv kontrollmekanism för att motverka missbruk av stödet. Vidare bör inte företag få ta del av korttidspermitteringsstödet . Det är ju tvärtemot hela intentionen med stödet, och det ökar arbetsgivarnas incitament att säga upp personalen. Släng pengarna i sjön! Sa och krävde sänkta arbetsgivaravgifter för unga igen. politiska gren har krävt leverans. visslar, och viftar på svansen och levererar. Strunt samma att det är en reform som misslyckats både en och två och och kostat skattebetalarna multum. Att låta politiken styras av lobbyister som är något som Socialdemokraterna borde akta sig för – även om det är en liberal paradgren . Men i stället slösar de bort skattebetalarnas pengar. Trots att detta som jag sa är en reform som är utdömd gång på gång och som Socialdemokraterna tidigare fördömt med mycket hårda ord ska vi nu lägga ytterligare miljarder på detta. De här pengarna, som slängs i sjön, borde ha satsats på utbildning, aktiv arbetsmarknadspolitik och tidigareläggning av offentliga investeringar för välfärdens, klimatets och jobbens skull. Och varför inte se till att vi får en arbetsförmedling i landets alla kommuner? finns Arbetsförmedlingen kvar i 88 kommuner i den värsta arbetslöshetskris vi skådat på, ja, hur som helst. Vi kan konstatera att nyliberala politik är kostsam för såväl individen som samhället. I den ena extra ändringsbudgeten föreslås en förlängning av skatteanstånden. Det är ju rimligt. Däremot är det obegripligt att man föreslår att räntan ska höjas. Varför ska vi ha högre ränta , när krisen är djupare? Därför har vi i valt att ställa oss bakom det utskottsinitiativ som tog och som innebär att räntan sänks till den nivå den är på . Det skulle innebära en betydligt lägre kostnad för de företag som är i behov av att skjuta upp skatteinbetalningarna. Regeringen föreslår också en förlängning av den förordning som ger möjlighet för personer som tillhör en riskgrupp och inte har möjlighet att arbeta hemifrån att få ersättning då de inte kan arbeta. Vi välkomnar att man förlänger giltighetstiden men är mycket kritiska till hur regeringen har hanterat denna grupp. Detta har varit en fråga genom hela pandemin. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Det tog orimligt innan förordningen först kom på plats. Vid de två förlängningar av förordningens giltighetstid som genomförts har det uppstått ett glapp då de berörda stått utan ersättning, trots att och flera andra partier påpekat vikten av att regeringen agerar . Regeringens agerande har tyvärr lett till ekonomiskt och psykiskt lidande för dem som har drabbats. Så behandlar man helt enkelt inte folk, än mindre folk i en utsatt situation. Andelen som utförsäkras vid dag 180 har fyrdubblats . Då avslogs ungefär 400 ansökningar ; nu är siffran över 2 200. Avslagen ökade kraftigt till följd av att ändrat arbetssätt. Trots detta vill inget annat parti se över hur arbetar. presenterades dessutom siffror som visar att sjukpenningtalen minskat i jämförelse med föregående år. Mitt under den värsta kris som drabbat i modern tid minskar sjukpenningtalen. Hur är detta möjligt? agerar regeringen delvis genom att föreslå ändringar vid dag 180 så att sjuka människor inte ska behöva prövas mot fiktiva arbeten på hela arbetsmarknaden på det sätt som gjorts tidigare. Det är bra, men det behövs permanenta förändringar. Den utredning som har presenterats borde genomföras i sin helhet. Vi menar att denna fråga verkligen måste tas på mycket större allvar än vad som gjorts. Det kan inte vara meningen att tiotusentals människor med sjukintyg från läkare ska tvingas gå till för att få ekonomin att gå ihop. Det är sjukförsäkringen som ska gälla då, inte försörjningsstöd. , fru talman, vill jag säga att vi efterfrågar ett mer balanserat svar på den här krisen. Det är inte hållbart att ge hundratals miljarder i stöd till näringslivet som sjukvården, äldreomsorgen och Arbetsförmedlingen går på knäna. Många hushåll har drabbats väldigt hårt av ökad arbetslöshet och av att extrajobb har försvunnit, men det förhöjda bostadsbidraget för barnfamiljer har inte förlängts. menar också att när ekonomin väl har stabiliserats är det rimligt att bolagen börjar betala tillbaka en del av de stöd de har fått genom höjda bolagsskatter och ökad kapitalbeskattning. Därmed yrkar jag bifall till vår reservation. 12 (KD): Vi debatterar två ändringsbudgetar som innehåller mycket som är bra och nödvändigt för att fortsätta klara så gott det går genom krisen. Vägen hit har dock varit orimligt lång, ryckig och stökig. Den har kantats av oklara besked, förseningar och långa handläggningstider på myndigheter, vilket gör att det ute i företagen finns en desperation och man frågar sig varför de stöd som förlängs inte går att söka förrän eller mars. Därefter väntar långa handläggningstider. Jag tycker att det är uppenbart att regeringen, som började krishanteringen med att vara på tå och få olika reformer på plats, har blivit långsammare och inte haft tillräcklig beredskap för pandemins andra våg. Detta får också konsekvenser ute i företagen och för dem som jobbar i företagen, som är beroende av stödinsatserna för att orka fixa till. Denna senfärdighet bör kritiseras, och regeringen måste nu göra allt man kan för att stöden inte bara ska beslutas här i riksdag utan också nå ut till kämpande företag och anställda som vill klara sig genom krisen. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Klarar vi inte detta får vi nämligen en arbetslöshet som riskerar att bita sig fast på mycket höga nivåer, med stora konsekvenser för hälsa, social sammanhållning, våra offentliga finanser och välfärden. Detta måste undvikas, fru talman. Denna ryckighet och senfärdighet gäller inte bara företagsstöden utan också andra stöd som vi nu beslutar om i dessa budgetar. Det handlar till exempel om stödet till riskgrupper, som har kantats av utdragna besked och perioder när man helt enkelt inte har vetat om man kan få ersättning och när den kommer. Det är som om regeringen har förutsatt att människor har en årslön på banken, och för väldigt många är det inte så, fru talman. Det finns saker som är bra: ökat stöd till vaccinering, testning och smittspårning. Det är bra att de resurserna kommer på plats så att regionerna vet att det inte råder brist på pengar när man ska genomföra testning, smittspårning och vaccinering, vilket är så viktigt också för att få ekonomin tillbaka på fötter ordentligt. Men det finns också saker som verkligen är värda att notera och diskutera. Regeringen tidigarelägger nu införandet av sänkt arbetsgivaravgift för unga. Det är en åtgärd som jag och inte tror är den mest effektiva i detta läge, men den är naturligtvis bättre än ingenting. Jag noterar att jag har debatterat detta och frågat regeringen varför man tänkt införa det först . Då var det omöjligt att införa det tidigare; nu är det helt plötsligt möjligt. Något har alltså hänt här. Det är bra att en reform som visserligen inte är särskilt effektiv men bättre än inget nu kommer på plats tidigare. Jag tror att det hade varit bättre med en riktad lättnad till alla som anställer någon som har varit arbetslös, men också att nu överväga att införa riktade sänkta arbetsgivaravgifter för de branscher som är särskilt utsatta. De har en högre kostnad när de försöker hålla sin verksamhet igång. De borde nu få en riktad lättnad i fråga om arbetsgivaravgifter som gäller alla, inte bara dem som råkar ha en viss ålder. Det vore långt bättre i detta läge, fru talman. Genom de beslut vi fattar förlänger vi nu permitteringsstöden, och vi gör det på högre nivåer. Vi förlänger och förstärker omställningsstöden, även för enskilda firmor, som så länge var bortglömda av regeringen i denna pandemi. kommer stödet också till dem, och det kommer att förlängas. Jag noterar att när dessa stöd nu utvidgas och förlängs har det motiverats av regeringen, bland annat av Per , med att vi nu måste se till att företag ska kunna behålla sina anställda och att människor ska kunna behålla sina jobb. Så sa Per när dessa stöd förlängdes, inte minst permitteringsstödet. Det blir då så märkligt, fru talman, att stöden fungerar på rakt motsatt sätt för dem som har visstidsanställningar, vikariat och provanställningar. Jag är förvånad över att regeringen fortsätter att hårdnackat hålla fast vid kravet på att alla företag som tar del av permitteringsstöd först ska säga upp all personal som är tillfälligt anställd, om man inte kan få igenom ett undantag om att denna personal är verksamhetskritisk. Det finns alltså ett grundläggande krav på företag att göra sig av med anställda, inte att behålla dem, som Per sa i den här intervjun. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Varför är det då så här? Jo, denna regel har föreslagits i ett ekonomiskt normalläge, när ett enskilt företag drabbas av ekonomiska problem. Men den fungerar inte i en kris. Detta konstaterades av den partssammansatta utredningen, som utredde hur vi skulle ha det när vi införde ett permitteringssystem i . Då kom man fram till att tillfälligt anställda skulle omfattas. Den statliga utredning om detta som gjordes 2012 kom fram till precis samma sak. Det står så här: ”Ett uteslutande av visstidsanställda från ett system för korttidsarbete skulle dock riskera att göra situationen för denna grupp på arbetsmarknaden mer osäker. De bör därför omfattas.” Det var också propositionens slutsats . Men regeringen har valt att tillföra denna regel, som inte alls fungerar i en kris utan skickar de absolut svagaste, de med svagast förankring på arbetsmarknaden, ut i arbetslöshet för att de tillsvidareanställda ska kunna få stöd. Det har påpekats i denna kammare utan att det har framförts några argument alls för att det skulle vara en god idé att i kristider tvinga företag att säga upp tidsbegränsat anställd personal. Jag menar att vi behöver förlängningarna och förstärkningarna, men vi behöver också permitteringsstöd som gör att så många människor som möjligt i krisen ska kunna haka fast i sina anställningar. Anställningsrelationerna är mycket värda när ekonomin ska starta igen för att arbetslösheten inte ska bita sig fast på mycket höga nivåer och för att människor inte ska hamna i långvarig arbetslöshet och utanförskap. Jag vill därför yrka bifall till den kristdemokratiska reservationen, nummer 2 i betänkandet. Jag ser med oro på att regeringen inte uppmärksammar problemen med stöden. Att stöden förlängs och förstärks är bra, men de måste också förändras för att inte driva fram onödigt hög arbetslöshet i . 13 (S): Coronapandemin har haft i sitt grepp . Människor går fortfarande bort eller drabbas hårt av svår sjukdom. Inom vård och omsorg är arbetsdagarna fortfarande långa och ansträngande. Vaccineringen har påbörjats. Men vi måste alla fortsätta att hålla avstånd, avstå från sociala kontakter och jobba hemifrån om vi kan, för vi vet att det räddar människoliv. Pandemin är i första hand ett hot mot liv och hälsa, men de ekonomiska konsekvenserna är också mycket stora. Världsekonomin har genomgått ett av de kraftfullaste fallen sedan . I är många oroliga för sin framtida försörjning. Många företag är i ett väldigt tufft ekonomiskt läge. kommer vi att fatta beslut om förlängda och förstärkta krisåtgärder, som kommer att hjälpa fler företag att behålla sina anställda och övervintra den ekonomiska krisen. Det har varit osäkert hur den här krisen skulle utvecklas, inte minst hur länge den skulle komma att pågå. Det har också varit viktigt för oss att få ut pengar fort till dem som behövde stöd. Det har gjort att de ekonomiska stöden har behövt och fortlöpande behöver justeras för att vara träffsäkra, som våra gemensamma resurser används på ett ansvarsfullt sätt. Det är också ett enigt finansutskott som står bakom att regeringen ska återkomma med en sänkt anståndsränta. Det är ytterligare en sådan justering. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset är vi här för att debattera två extra ändringsbudgetar om nära i krisåtgärder för att rädda jobb och välfärd men i första hand för att rädda liv. I arbetet mot covid-19 har regeringen varit tydlig: Pengar får inte, kommer inte och ska inte stå i vägen för att skydda människors liv och hälsa. Sjukvård och äldreomsorg har därför fått kraftiga tillskott. beslutar vi om ytterligare förstärkningar för att säkra resurserna för vaccinering, smittspårning och sjukvård. Det handlar om 5 ½ miljard till regionerna för fortsatt storskalig testning och smittspårning och 1 miljard för att täcka merkostnader för sjukvård och omsorg på grund av covid-19 för . Totalt har därmed kommuner och regioner fått 21 miljarder i kompensation för merkostnader . 50 miljoner avsätts för att stötta regionernas arbete med att transportera patienter mellan sig, 50 miljoner avsätts till ambulansflyg och 174 miljoner avsätts till beredskapsflygplatser. regioner ansvarar för att vaccinera så snabbt och effektivt som möjligt, men det är riksdag och regering som står för kostnaderna för vaccinet. För detta skjuter vi till som anslaget för anskaffning av vaccin ökas med . Flera myndigheter får också tillskott för att stötta regionerna i deras arbete med vaccinering.