prot · H809137 · 2021-06-09 00:00:00 — Det är också sådant som lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, en hälsosam arbetsmiljö, barnomsorg, utbildning, jämställdhet – ett socialt som håller samman, som man sa i , och som inte lämnar någon bakom sig. Det vill vi arbeta för tillsammans, men inte genom lagstiftning i utan genom att vi drar åt samma håll genom rekommendationer som vi kan försöka följa, var och en på sitt håll. talar aldrig om att de skulle vilja medverka till detta. Jag förstår det. Det finns en djup ideologisk skillnad här mellan socialdemokrater och sverigedemokrater. Jag ser därför fram emot att få debattera med och andra i under detta valår som snart ligger framför oss. Tack för chansen! 148 (SD) replik: Jag tackar statsrådet för ett utförligt svar men dock inte ett svar som är precist nog. Det som statsrådet säger är att fördraget inte har förändrats. I och med den sociala pelaren har fördraget alltså inte förändrats, och unionens befogenheter ligger därmed fast. Men det är inte det som jag säger. Mitt argument var inte att man hade förändrat unionens befogenheter de jure i fördraget. Det har jag aldrig påstått, och det har ingen från vårt parti påstått. Det som jag påstår är att det finns andra sätt att utvidga unionens behörighet, nämligen genom att använda ECJ:s, alltså , praxis. Det är så man kommer att göra i detta fall. Man kommer att lägga fram ett förslag som vi båda tycker strider mot fördraget. Det går utanför de befogenheter som fördraget ger unionen. Men förslaget, om det antas, kommer att bekräftas av och därmed bli en del av dess praxis och därmed bli lag i Europeiska unionen. Alltså har Europeiska unionens behörighet utvidgats utan att någonting har ändrats i fördraget. Jag tycker att det är detta problem som statsrådet nu måste förklara. Hur kan man säga att den sociala pelaren inte utvidgar unionens behörighet när ett förslag som är direkt sprunget ur den sociala pelaren, förslaget om minimilöner, strider mot fördraget men som med största sannolikhet kommer att bekräftas av domstolen om det antas? Det är alltså inte fråga om att man skriver om fördraget utan att praxis puttar unionens behörighet framåt. Ser inte statsrådet att det är ett problem? 149 Statsrådet (S) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Jag är imponerad av förmåga att se in om hur kommer att ställa sig i olika hypotetiska scenarier. Jag är inte alls säker på att vi kan vara övertygade om att bara för att kommissionen tycker en sak menar att fördraget måste tolkas på det sätt som kommissionen gör. Där är jag inte alls av samma övertygelse som . Apropå diskussioner om individuella rättigheter i direktivet är det väldigt mycket vad det handlar om, när vi väl har ett undantag för länder som tillämpar kollektivavtalsmodellen. Det är väldigt viktigt för oss att se till att den möjligheten inte kan användas. Det är därför som vi också föreslår förändringar i direktivtexten som kan försäkra oss om att vi inte ska behöva råka ut för några otrevligheter om frågan kommer till . Jag hörde ingenting från om hans partis önskan att medverka till att människor får en bättre tillvaro på arbetsplatserna, i vardagen, när de blir gamla och när de har behov av barnomsorg och så vidare runt om i . Men det kanske vi kan diskutera . 150 (V) replik: Som jag lyfte fram i mitt anförande anklagas gränsmyndigheten för att genomföra så kallade pushbacks där man stoppar migranter mot gällande internationell rätt. Frontex är en myndighet vars budget har växt från 2006 till att omfatta . Dessutom planeras det bli ännu mer omfattande ökningar . har kritiken mot Frontex varit massiv, senast från Europeiska revisionsrätten. Men även nekade Frontex ansvarsfrihet, och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning har riktat hård kritik. Särskilt chefen för har fått mycket personlig kritik. I mångt och mycket är Frontex en urspårad myndighet. I detta läge måste medlemsstaterna kliva in på banan. Men regeringen har än så länge inte gjort någonting. Här måste man också ta hjälp av EU-kommissionären för att skärpa tonen. Därför tycker jag att borde pausa sitt deltagande i Frontex till dess att man har fått ordning på sitt hus. Jag undrar därför vad den tänker göra med Frontex. Tänker ni kräva att en oberoende utredning gällande misstänkta brott mot internationell rätt och mänskliga rättigheter tillsätts, eller kommer ni att pausa deltagande i Frontex till dess att man har fått ordning på kaoset? 151 Statsrådet (S) replik: Jag vet inte om det är aktuellt att pausa vår medverkan i Frontex just . Men jag kan rakt på sak säga att vi naturligtvis har läst och hört de här uppgifterna och blivit oroade över dem. Svenska företrädare har varit med i resonemangen om styrelsen för Frontex för att se till att det utreds på ett så utförligt sätt som möjligt. Verksamheten i Europeiska unionen Det har gjorts en utredning som jag tror ligger uppe på organisationens webbplats. Men den har inte varit tillräckligt, har vi förstått. Det krävs ytterligare information för att man ska få reda på vad det egentligen var som hände i några av de granskade fallen. Vi har från svensk sida hävdat i de här diskussionerna att det är otroligt viktigt att alla Frontex medarbetare i alla situationer respekterar de grundläggande rättigheterna och principen om non-refoulement. Det måste ske. Jag vet att också har tagit de här uppgifterna på största allvar. Hon har berättat för mig en del om hur man försöker hantera det så att man ska få en bättre situation. Där ska vi vara med i arbetet och inte gå ur och bara ställa oss vid sidan av, tänker jag. 152 (V) replik: Jag tvivlar inte på att regeringen vill stå upp för internationell rätt. har i många sammanhang stått upp för just för internationell rätt och mänskliga rättigheter. Här har vi ett exempel på där EU:s egen myndighet inte klarar av att göra det. Man har inte gjort tillräckliga utredningar för att konstatera vad som har skett. Jag hoppas att de ord vi hör från statsrådet nu också blir regeringens position och att man ökar trycket mot Frontex från som medlemsstat tillsammans med andra medlemsstater för att det ska hända någonting. Det här är en väldigt speciell konstruktion. Jag tror att ingen tänkte sig att vi skulle få en gigantmyndighet lite vid sidan av EU-systemet när Frontex grundades . I stället har vi nu en jättemyndighet som bara växer och växer och som man inte har en reell styrning av. Man har en så kallad managing board som består av medlemsstatens representanter och där kommissionen har två representanter. Men kontrollen i det parlamentariska systemet och EU-systemet i stort är inte vad den borde vara. Därför måste man också långsiktigt se över hela Frontex funktion och idén med den. I praktiken kan det bli att lämnar över gränsbevakningsuppgifter på ungersk gränsbevakningspolis genom Frontexsamarbetet. Det är jag väldigt oroad för. Det är därför jag heller inte är så förvånad över att det nu finns anklagelser om brott mot internationell rätt. varnade redan vid EU-inträdet för att det riskerade att bli en mur mot men fritt inom . ser vi det hända. Det är taggtråd, murar och stängsel som bygger upp mot sin omvärld. De som betalar priset är flyktingarna som dör på . 153 Statsrådet (S) replik: Det är klart att Frontex måste fortsätta att arbeta. Det är en organisation som verkligen behövs i den viktiga delen som handlar om att se till att vår yttre gräns fungerar som den ska. Men det måste ske i enlighet med de grundläggande värderingar som unionen står för. Brister det där – vi får se vad de slutliga utredningarna visar – ska det naturligtvis vidtas åtgärder med anledning av det. Det är jag helt med på. Men vi måste ha Frontex. Det kanske inte behövde bli så här stort så här snabbt. Vi hade lite diskussioner om det under budgetresonemangen som kanske minns. Men är vi är med det här beslutet. måste det verkställas på ett klokt sätt och i enlighet med våra egna principer. 154 HANS (M) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Fru talman och statsrådet! EU har många goda sidor. EU agerar väldigt väl. EU reagerar väldigt väl. Vi har sett det i reaktionerna på det som har hänt i och inte minst det som har skett . Men EU är inte alltid lika konsekvent i sitt reagerande. Av de internationella händelser som har varit har man kunnat skönja en gradskillnad i EU:s reaktioner. Man har varit kraftfull när det gällt ett litet land som . Man har varit kraftfull när det gäller andra mindre länder. Statsrådet tog själv upp här att det var oenighet om det som har hänt i mellan och . En av de verkligt stora händelserna i världen var agerande i . Där får man verkligen säga att EU inte visade sin bästa sida i reaktionerna mot dessa övergrepp som , , visade mot . Det är den provins som man har ett avtal med om att deras ekonomi och demokrati ska kunna vara självständiga under . Här var det problem att få EU att komma loss till gemensamma kraftfulla uttalanden och kraftfulla sanktioner. Jag skulle vilja fråga statsrådet här: Var är lärdomen från sida för att driva på EU för att även kunna vara lika kraftfull mot en supermakt som man är ett litet land i närhet? 155 Statsrådet (S) replik: Jag vill svara så här: Självklart är de principer som vi förfäktar när det gäller alla människors lika värde och demokratiska grundprinciper någonting som vi måste stå upp för vare sig det handlar om ett litet land eller ett stort land. Jag vet att när det gäller situationen i strider till exempel besluten om att införa en ny säkerhetslagstiftning mot internationella åtaganden och mot folkrätten. Det har sagt, utrikesministern har sagt det, Europeiska unionen har sagt det och det har sagts i för mänskliga rättigheter från EU:s och sida. Det säger vi alltså. Sedan kan vi alltid diskutera i vilka situationer sanktioner av olika slag är mer eller mindre effektiva. Jag är inte så bekant med hur resonemangen har gått när det gäller vilka slags sanktioner som eventuellt skulle kunna komma i fråga när det handlar om utöver dem som vi redan har haft. Det har ju förekommit sådana med anledning av situationen i . Det får vara en prövning från fall till fall. Men i principfrågan att man ska behandla alla människor lika och alla system lika kan jag inte ha någon annan uppfattning än den jag just gav uttryck för. 156 HANS (M) replik: Verksamheten i Europeiska unionen är ju någonting speciellt. Världen har sett imperier komma och gå. Vi har sett i över 1 fungera som den stora världsmakten. Även dalade i sin kraft och flyttade österut innan det tynade bort fullkomligt. Vi har sett som den då största och brutalaste diktaturen under kommunistiskt mantra. Men det vi ser med är någonting helt annat. Det är en hybrid – en hybrid som har kommunistisk planekonomi och kommunistisk politik med alla dess sämsta sidor och som leker marknadsekonomi. Jag säger ”leker”, för om man kombinerar kommunism med marknadsekonomi blir det ingenting förnuftigt av det hela. Framför allt blir det en stor exposé över förtryck av människor. Man har ambitioner över världen och även i . De investeringar som har gjort i vissa EU-länder gör att det också blir en svagare röst från EU när man ska reagera mot . De här investeringarna i vissa EU-länder har sannolikt legat bakom att det har varit svårare att få en kraftfull reaktion mot de övergrepp som har begått i . Det här är ett problem för världen, och det är ett problem för EU. Det är någonting som är ett problem även för och som vi måste hantera framöver. 157 Statsrådet (S) replik: När det gäller kinesiska investeringar i våra länder inom unionen är det en fråga som också har med säkerhet att göra. Jag tänker till exempel på när kinesiska investeringar görs i strategiska industriområden. Vi har sett resonemang om det i vårt eget land, och vi har sett det i andra EU-länder. Det finns nu en mekanism inom unionen där vi ska kunna ge varandra mycket mer information om sådana investeringar som är på gång. Det gör att vi också kan bli mer uppmärksammade på saker och ting som vi annars på olika sätt kanske inte hade kunnat hejda. Jag måste säga en sak utöver det som sa om utvecklingen i , och det är det fruktansvärda sätt på vilket man hanterar dödsstraffet. Vi vet inte hur många det är, men vi tror att det är tusentals människor som avrättas . Det är en statshemlighet hur många det är som mister livet i den här typen av avrättningar. Detta är något som strider mot det allra mest grundläggande i vårt arbete för respekt för mänskliga rättigheter – rätten till liv. Detta arbete ska vi fortsätta och på alla sätt upprätthålla, och det vet jag att vi gör både från regeringens sida och från EU:s sida. 158 (KD) replik: har tydligt kritiserat regeringen när det gäller agerandet i och hanteringen av frågan om den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Vi känner en oro för den stora maktöverföring på viktiga områden som detta skulle kunna leda till. Det hindrar inte att det också finns stora beröringspunkter mellan syn på Europasamarbetet och Socialdemokraternas och regeringens syn. Jag tycker att det är viktigt att framhålla det, inte minst i en sådan här debatt där vi hör åtminstone två partier som i grunden är tveksamma till det svenska engagemanget i och arbetet inom Europeiska unionen. De är tveksamma till Europeiska unionens existens, vilket gör att vi som står bakom EU-tanken och Europatanken och som ser de stora effekterna och den stora betydelsen av EU verkligen behöver höras i debatten. Verksamheten i Europeiska unionen Mot bakgrund av detta är det bekymmersamt och oroande när man ser vad effekterna har blivit av de misslyckanden som de facto ändå har inträffat under hanteringen av pandemin. Det finns en undersökning som visar att förtroendet för EU i stort sett har kollapsat under pandemin i länder som , , och . Undersökningen kommer från . Jag vill höra med hur han ser på detta och vad vi kan göra för att bygga upp förtroendet igen. 159 Statsrådet (S) replik: Jag har sett flera undersökningar som inte visar riktigt samma dramatiska fall i förtroendet för EU. Jag tror att det beror lite grann på när de är gjorda. Som flera talare tidigare här i debatten har sagt var det både uppsidor och nedsidor kring EU:s hantering av pandemin. Om mätningen gjordes under den månad – februari eller när det nu var – då folks önskan om att få tillgång till vaccinet mot covid-19 var stark men då vaccinleveranserna nästan stoppades och kunde uppfattas som att de gick i stå förstår jag att det fanns ett missnöje med unionen. Men om man skulle fråga , när hälften av EU:s befolkning faktiskt redan är vaccinerad, tror jag att betyget skulle bli lite högre. Ändå är fråga relevant: Vad kan vi göra för att återskapa förtroendet för EU bland våra medborgare? Jag tror att det handlar just om att leverera på sådant som medborgarna själva uppfattar som det allra viktigaste. Det gäller förstås hälsoområdet och att vaccinationen nu verkligen kan genomföras så att vi slipper få någon fjärde våg av pandemin. Men jag tänker också på situationen för de grundläggande värdena runt om i vår union. Jag tror att människor blir väldigt besvikna om vi inte på allvar tar itu med de krafter runt om i som ifrågasätter alla människors lika värde, som ifrågasätter de demokratiska spelreglerna och som ifrågasätter tryckfrihet, yttrandefrihet och akademisk frihet. Det finns sådana krafter, till och med i regeringsställning, i några av länder. Vi andra, som har detta ansvar och som fullt ut tror på de här värdena, måste bli bättre på att – åtminstone försöka – se till att utvecklingen kan vändas i de länder som inte klarar det här. Det tycker jag. 160 (KD) replik: Jag delar den uppfattningen. Jag tror också att det är en oerhört viktig uppgift och en grundläggande förutsättning för att bygga upp förtroendet igen att vi verkligen lyfter fram värderingarna i Europasamarbetet, inte minst människovärdet. Den undersökning som jag refererade till från är nygjord och innehåller ett stort antal tillfrågade i ett stort antal länder. Som jag sa är det i de traditionellt starka pro-europeiska länderna, som är så viktiga i samarbetet, man ser att förtroendet för unionen har minskat. I , till exempel, handlar det om en majoritet av medborgarna som säger att man betraktar som skadat – broken på engelska. Verksamheten i Europeiska unionen Jag tror att det kommer att krävas mer än vad som har gjorts när det gäller att bygga förtroende för att hantera den här situationen. Inte minst viktigt är detta med tanke på vilka stora utmaningar som Europeiska unionen har framför sig. Att ha en stark folklig förankring i det som handlar om att hantera klimatutmaningar, organiserad brottslighet, asyl- och flyktingpolitik och så vidare är en nödvändighet. Det är en livsbetingelse för att arbetet ska lyckas. Jag skulle ändå vilja envisas med att upprepa frågan om vill vara något mer konkret när det gäller vad kan göra för att hantera den här situationen. 161 Statsrådet (S) replik: Det finns faktiskt en möjlighet i den så kallade framtidskonferensen, som är ett stort projekt inom unionen. Det är inte en konferens som sitter i någon konferensbyggnad någonstans och har ett helgmöte, utan det är en serie diskussioner runt om i unionen som framför allt ska sikta på att nå unga människor och medborgare som kanske inte vanligtvis är med och diskuterar vad unionen gör eller vet vad unionen gör. Jag har haft ett antal sådana här EU-sakråd med organisationer på arbetsmarknaden, civilsamhällets organisationer och utbildningsväsendet för att stimulera dem att ta initiativ till att under det här året verkligen få en mer levande diskussion om EU-medlemskapets mervärden och vad man från medborgarnas sida önskar att EU ska göra. Det tycker jag är ett konkret svar på fråga. 162 (C) replik: kommer den här kammaren att fatta beslut med anledning av det betänkande som utrikesutskottet har lämnat. I betänkandet föreslås ett tillkännagivande när det gäller Magnitskijsanktioner och önskemålet om att bredda dem till att handla om systematisk korruption och penningtvätt, det som säkrar den ekonomiska grunden för vanstyre i men också i Putins och i andra länder. Jag skulle vilja höra hur regeringen, företrädd av statsrådet, ser på det tillkännagivande som majoritet kommer att avge. 163 Statsrådet (S) replik: Tack, , för frågan! Vi ska naturligtvis läsa det noga, men jag har ju fått en förhandstitt på det. Jag kan säga så här: Jag tycker att det är väldigt bra att Magnitskijlagen har kommit på plats. Vi har ju diskuterat detta också i tidigare debatter. Jag tycker att det är jättefint att vi inom EU har kunnat enas om detta och att lagen också redan har använts som ett verkningsfullt, hoppas jag, instrument. Det har tagit sin tid. Det tog kanske två innan det blev verklighet. gäller det att se till att lagen verkligen också används på ett klokt sätt framöver. Jag är inte motståndare till att man också har sanktioner som baserar sig på korruption eller penningtvätt, men jag är inte säker på att det är just de här MR-sanktionerna som ska användas på det sättet. Det kanske behövs andra instrument. Jag är öppen för en sådan diskussion framöver, men jag skulle inte tycka att det var tid att göra det . 164 (C) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Statsrådet beskriver att det har tagit att komma fram till Magnitskijsanktioner av den sort vi har när det gäller mänskliga rättigheter. Det finns ju ett antal länder där man har agerat snabbare. UK var senast aktuellt med att tillföra penningtvätt och systematisk korruption till sin listning av Magnitskijsanktioner. I tas sådana initiativ. Vi har våra baltiska grannar, där man har den typen av system nationellt. En av slutsatserna om man ska kunna påverka EU:s arbete att gå snabbare måste vara att man arbetar tillsammans med andra länder – eller hur, statsrådet? Då måste man våga gå före och driva på, speciellt om man förväntar sig att det kommer att ta . Jag blir lite förvånad när jag läser den socialdemokratiska och miljöpartistiska reservationen, som möjligen stämmer med statsrådets egen hållning – det vore intressant att höra. Den bygger på att eftersom det tar så ska man inte göra någonting . För mig är det en logisk kullerbytta, fru talman. Om man förväntar sig borde det snarare vara viktigt att starta nu och agera kraftfullt tillsammans med likasinnade, som vi gör i alla andra sammanhang. Systematisk korruption och penningtvätt eroderar de värden som EU står för, också i vårt grannskap när tydligt agerar med korruption och penningtvätt som en metod för destabilisering och motverkar demokrati och mänskliga rättigheter. 165 Statsrådet (S) replik: Jag betvivlar inte alls att det finns enstaka länder som har tagit sig an detta på det sätt som beskriver. Jag ser dock ett väldigt stort värde i att alla aktiviteter och insatser av det här slaget görs tillsammans i Europeiska unionen, att vi har alla 27 med oss. Jag har ingenting emot att man redan nu börjar resonera med andra länder om vad de ser som bästa vägen framåt. Men att vi redan nu ska bestämma att det är just det här instrumentet vi ska använda för att bäst komma åt korruption och penningtvätt är jag inte säker på. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 12 () betänkande 2020/21:UU12 () (skr. 2020/21:147 och redog. 2020/21:OSSE1) 166 (M): Ursäkta att jag kommer något sent in i plenisalen. Jag försöker följa regelverket och har suttit och väntat utanför, och jag tappade nog fokus lite grann. Betänkandet vi nu ska debattera handlar om och är utrikesutskottets betänkande nummer 12. Betänkandet är retrospektivt och behandlar verksamhetsberättelsen vad gäller OSSE-delegation samt regeringens skrivelse angående dess verksamhet och 2020. Självfallet ska delegationen liksom regeringen redovisa sin verksamhet inför . Jag vill dock säga att det är lite tråkigt med den här typen av debatter eftersom de handlar om vad som skedde i dåtid. Som politiker vill vi gärna blicka framåt och tala om aktuella frågor. finns det ingen nutid och framtid utan historia. Därför är den här debatten viktig. Jag vill också anföra att jag på ett sätt finner detta betänkande olyckligt eftersom det handlar om två vitt skilda verksamheter. Det handlar om delegation till parlamentariska församling – en delegation verksam i en parlamentarisk församling, en delegation som har egen stadga, egen budget och egen beslutsordning och som på intet sätt påminner om en riksdag. I den parlamentariska församlingen, där jag ingår som vice ordförande i den svenska delegationen, stiftar vi inga lagar. Vi har inte till uppgift att besluta om någonting som rör regeringssidan. Vi granskar heller inte regeringarna eller regeringssidan i den parlamentariska församlingen. Den andra delen i betänkandet handlar om regeringens skrivelse om dess verksamhet. Det är, återigen, en egen verksamhet med eget ansvarsområde, egen budget och egen beslutsordning. Det är väldigt få kommunicerande kärl häremellan. Jag nämner detta för att det på ett sätt hade varit enklare att debattera varje del för sig med ett separat betänkande för delegation och ett för regeringens skrivelse. Det är mitt perspektiv som jag vill framföra. Vad jag också vill säga när det gäller är att verksamheten har varit starkt präglad av pandemin. Den har påverkat inte bara 57 medlemsländer utan också resten av världen. Detta har vi märkt inom 57 medlemsländer, inte minst för att vi politiker i den parlamentariska delegationen har varit strängt upptagna med nationella frågor och har fått prioritera dessa, vilket vi funnit viktigt eftersom vi är valda i våra respektive länders parlament. Detta har förstås påverkat möjligheten att vara engagerade i den parlamentariska församlingen, men de verksamheter som parlamentariska församling normalt utövar har också varit inställda på grund av restriktioner och svårigheter att delta i möten. Det positiva som restriktionerna och den minskade mängden möten har fört med sig är att behovet av multilaterism har framstått som desto tydligare, fru talman.