prot · H809122 · 2021-05-18 00:00:00 — Jag tänker att subventionerade arbeten kanske lite grann också används för att förfina statistiken och få nyanlända som har kommit till bort från arbetslöshetsstatistiken. Kan det stämma? 99 Arbetsmarknadsminister (S): Det är ingen tvekan om att coronapandemin har påverkat svensk arbetsmarknad i väldigt hög utsträckning. Vi kommer också att få leva med effekterna av coronapandemin framåt. Det är också därför som vi behöver vidta väldigt kraftfulla åtgärder, vilket vi också gör. Jag vill peka på att vi har en situation på svensk arbetsmarknad där vi har över 120 000 lediga jobb – om man går in och kollar på Platsbanken . Vi har också en situation där fler går från arbetslöshet till arbete. Många går också över till utbildning, och min uppfattning är att ännu fler behöver göra det. Det är fler som går från arbetslöshet till arbete än som skriver in sig på Arbetsförmedlingen. Det finns många ljuspunkter. I de delar av landet där jag kommer ifrån sker det nu en nyindustrialisering med stora behov av att anställa tusentals människor i de nya basindustrier som utvecklas. har vi en växande långtidsarbetslöshet och människor som står väldigt långt från arbetsmarknaden. Det vi behöver se till är att vi har en bred verktygslåda av insatser som Arbetsförmedlingen kan använda sig av för att kunna ge rätt stöd utifrån de behov som människor har. Det betyder att för vissa personer som blir arbetslösa behövs det precis som tidigare inga insatser. De klarar sig på egen hand. De har en hög kompetens och en bred erfarenhet. För en del behövs en arbetsmarknadsutbildning eller någon form av insats, och för andra behövs det en mer långvarig och kraftfull insats. Det kan handla om utbildning, att få möjlighet att läsa in gymnasieutbildning. Men det handlar också för vissa individer om att få ta del av en subventionerad anställning. Anledningen till att inte alla direkt går till jobb från de subventionerade anställningarna är att det är människor som står väldigt långt från arbetsmarknaden. De behöver ha ett mycket mer gediget stöd. Det är det som jag som arbetsmarknadsminister och socialdemokrat tycker är jätteviktigt. Vi ska ha en arbetsmarknadspolitik som tillgodoser de behov som våra arbetsgivare har av att anställa rätt kompetens men som också ger rätt stöd till människor. Där vet vi att de subventionerade anställningarna är viktiga. De är ett viktigt steg på vägen mot ett arbete. De kanske inte är det direkt. Människor kanske behöver också andra insatser. Av det skälet är det viktigt att Arbetsförmedlingen fortsatt har de subventionerade anställningarna i sin verktygslåda för att kunna leverera och se till att vi kan höja sysselsättningen. 100 (SD): Tack för svaret, ministern! Jag tror ändå att det har lite grann att göra med just statistiken. Jag är nog inte ensam om att i varje fall misstänka att det ibland kan ha med det att göra. Detta har inte med att göra, för det här har man hållit på med . har regering efter regering kastat väldigt mycket skattepengar i sjön, enligt mig. tog fram en tragikomisk lista på en del av de åtgärderna: lanserade man arbetsplatspraktiken. Det var praktikanter som subventionerades . Utvärderingen av insatsen visade att åtgärden inte ökade anställbarheten nämnvärt. Det var subventioner av lönen . Den utvärderingen visade att åtgärden snarare medförde en undanträngningseffekt och att riktiga jobb då ersattes med fejkjobb. Utvärderingen visade att chanserna till riktiga jobb ökade . Det var en subvention av lönen . Utvärderingen visade att åtgärden ökade chanserna till riktiga jobb . kom nystartskontoren som skulle öka motivationen för egenföretagare. Utvärderingen visade att åtgärden saknade effekt. kom de avlönade etableringslotsarna. Det var ett bonussystem för att få nyanlända i arbete. Utvärderingen visade att åtgärden saknade effekt, men det skapade däremot incitament för bedrägeri. Löfven skulle skapa 30 000 nya jobb, återigen genom beredskapsjobb och lönesubventioneringar. Utvärderingen visade att 30 000 jobb blev 100 jobb. Det här fortsätter man med. har man fortsatt med detta . Återigen: Jag vet inte. Vad man har för agenda med det kan egentligen bara ministern och regeringen svara på. Men för mig är det väldigt svårt att förstå. Jag har suttit i . Jag har kanske sett detta utifrån ett annat perspektiv än som politiker. Jag har ställt mig frågan varför man fortsätter med dåliga investeringar. Jag tänker osökt på berömda ord att definitionen av galenskap är att göra samma sak igen och igen och förvänta sig andra resultat. Å andra sidan kan jag förstå varför regeringen väljer att fortsätta med detta. Man måste ändå visa att man försöker lösa problemen med den integrationsskuld som man skapat. I finns alla möjligheter att skapa sig en egen försörjning för dem som vill. För dem som inte kan ska staten bistå med en meningsfull sysselsättning genom , som vi ska debattera här , eller privata aktörer som har specialiserat sig på grupper som har speciella behov. Jag menar att inte ställer tillräckligt höga krav. Jag menar att människor hamnat i bidragsberoende i . Jag menar att det finns dåliga attityder gentemot enkla jobb som gör att bidrag är mer värt än att jobba. Den signalen får jag när jag är ute och besöker företagare som har enkla jobb att erbjuda men som inte får arbetskraften. Det blir en paradox i detta. Det är också så att en stor andel långtidsarbetslösa inte kan det svenska språket och inte har någon utbildning. Statsministern hade som mål att skulle ha lägsta arbetslöshet. har vi den högsta. Jag har noterat att statsministern och regeringen nu hellre vill tala om sysselsättning än om arbetslöshet. Lyssna här: Personer som har utfört en timmes arbete under en mätvecka räknas som sysselsatta. Jag tycker att det blir vilseledande. Jag vill fråga ministern om ministern på fullt allvar menar att sysselsättningsgrad är ett trovärdigt verktyg för att beskriva vilka som arbetar och försörjer sig själva. 101 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kan börja med att svara på det sista. Vi har också i gjort en del förändringar i vår arbetslöshets- och arbetsmarknadsstatistik till följd av förändringar i EU:s ramlagstiftning så att vi ska kunna ha en jämförbar statistik. Det tycker jag är viktigt. När det gäller de subventionerade anställningarna och vad som är regeringens avsikter med det vill jag återigen understryka, fru talman, att vi har en väldigt allvarlig situation på svensk arbetsmarknad. Det är tufft för många människor, men framtiden är ljus. Vi ser att det är väldigt många arbetsgivare som planerar för att anställa. Vi har stora investeringar på gång i hela vårt avlånga land med en nyindustrialisering som pågår. Men det är ingen tvekan om att de som står längst från arbetsmarknaden har en extra svår situation. Det är av det skälet vi behöver se till att vi får mer utbildningar i arbetsmarknadspolitiken. Det är därför vi från regeringens sida har gett flera olika uppdrag till bland annat Arbetsförmedlingen att öka övergångarna till reguljär utbildning. Vi har gjort det möjligt för människor att studera som de har kvar sitt aktivitetsstöd. Från och med nu ser vi till att de som ingår i jobb- och utvecklingsgarantin, de långtidsarbetslösa, får bättre möjlighet att deltidsstudera så att de kan höja sin kompetens. Men vi erbjuder också en rad olika typer av subventionerade anställningar. Det är viktigt att vi har en bred verktygslåda. Jag vill också lyfta fram att det inte är stopp med det. Regeringen genomför också väldigt viktiga strukturella reformer på arbetsmarknadsområdet. En sådan sak som vi är på väg in i en slutfas i är att ta om hand parternas överenskommelse om trygghet och omställning. Det kommer att öka förutsättningarna för matchning och för företag att hitta rätt kompetens. En annan fråga som är väldigt viktig är etableringsjobben. De kommer att tillgodose just det som ledamoten inledningsvis lyfte, nämligen företagens behov och vilja att anställa. Etableringsjobben utgår från en partsöverenskommelse som handlar om att det kommer att kosta , och detta är riktat till nyanlända och utrikes födda. Vi reformerar a-kassan i syfte att fler ska omfattas. Man kvalificerar sig stegvis in i försäkringen, och det är också en trappa ut för att se till att detta är en omställningsförsäkring. Regeringen har en hel del arbete på gång när det gäller just att vidta åtgärder som handlar om strukturella reformer för att se till att arbetsmarknadens funktionssätt blir ännu bättre. Det handlar också om att se till att de som står längst från arbetsmarknaden verkligen får rätt stöd för att kunna komma in. Det här är inte alltid en quickfix. Vi genomför nu intensivåret med start . Det handlar om att man ska ha intensiva insatser för att komma i jobb. Men för alla är det inte möjligt att komma i jobb , utan det krävs ännu mer. Då kan det krävas en subventionerad anställning, utbildning på det, någon typ av praktik efteråt och ytterligare en anställning innan man sedan kan försörja sig själv och ha en fast etablering på arbetsmarknaden. Men vi får aldrig ge upp om människor. Vi måste se till att ha en politik som riktar sig till människor och ge rätt stöd så att alla ska kunna ha ett eget jobb och med det den frihet en egen lön innebär. 102 (SD): Återigen: Tack, ministern, för svaret! Mycket av det som ministern tar upp här kan jag skriva under på. Det som jag vänder mig emot kopplat till de arbetsmarknadsåtgärder som regeringar bakåt i tiden har valt att satsa på är just den typ av extremt dåliga åtgärder som kostar enormt mycket pengar och som ger väldigt lite resultat. Det är där jag tänker att man kanske behöver tänka till, för det är skattepengar vi har att göra med. Är det här väl investerade pengar, eller ska vi jobba på ett annat sätt? Jag tänker mycket på folkhemmet och egentligen på hela arbetarrörelsen. Jag tänker mycket på ”gör din plikt, kräv din rätt” och alla de här sakerna som någonstans byggde det samhällskontrakt som min morfar gärna pratade om i och i hamn. Han pratade om hur viktigt det var att inte utnyttja staten och så vidare. Det vi ser är tyvärr att mycket av denna mentalitet håller på att krackelera i , och det gör mig orolig – genuint orolig. Jag hör hur företag pratar och hur folk pratar om att man inte längre har det här förtroendet för staten. Då är det fara å färde, menar jag. Jag har även hört statsministern nämna den gamla parollen ”gör din plikt, kräv din rätt”. Jag skriver under på det, men då måste också politiken gå i linje med detta. Man måste ställa krav, man måste utmana och man måste förvänta sig av människor som har kommit hit eller som har bott här länge att de också ska leverera någonting tillbaka till staten innan de kan ta del av allt detta som vi har. Det är det här som gör mig lite orolig. Ministern har redan svarat på frågan om vilka åtgärder det finns utöver subventionerade anställningar, som kostar så många miljarder. Jag tackar för debatten, och jag tycker att det här är en intressant fråga som kräver samtal. 103 Arbetsmarknadsminister (S): Det är väldigt viktigt att vi har en arbetsmarknadspolitik som levererar den kompetens som våra företag och våra arbetsgivare behöver så att de kan utveckla sina verksamheter. Det är liksom själva kärnan i att ska kunna vara ett välfärdsland att vi har företag som går bra och att de anställer. Det är med glädje jag säger att vi ser väldigt stora investeringar just . Vi kommer att behöva diskutera hur vi får fler människor att flytta upp till norra , till exempel, eftersom det sker miljardinvesteringar där. Det är fantastiska investeringar som ger nya möjligheter i form av fler nya, gröna och bättre jobb. Men arbetsmarknadspolitiken handlar också om att ge människor rätt stöd att komma i arbete. Där får vi aldrig ge upp om människor, och det är därför det är så viktigt att vi har många olika typer av insatser. För mig som socialdemokrat är det självklart att säga detta: Det handlar om att göra sin plikt, att göra sig anställbar, att delta, att anstränga sig och att tacka ja till de möjligheter som ges i form av utbildning och andra typer av insatser. Men det handlar också om att ha rätt till stöd – att inte stå där ensam. Det är det som också är en så viktig del av bygget av folkhemmet, som det refererades till här. För oss socialdemokrater är det självklart att om man blir av med sitt arbete står man inte ensam. Då ska man ha en bra arbetslöshetsförsäkring så att man inte behöver sälja hus och hem och fortsatt kan köpa fotbollsskorna till barnen. Man ska också ha stöd att komma i utbildning eller insatser som leder närmare jobb. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2020/21:681 om kostnaden för LAS-överenskommelsen 104 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig hur kostnaden om ska finansieras, hur många jobb regeringen beräknar att ska ge och vilka de beräknade samhällsekonomiska vinsterna är av en kostnad på 140 miljarder för skattebetalarna. Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , och har tecknat en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. hemställde parterna gemensamt om att regeringen ska modernisera arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen. Parterna har genom sin historiska överenskommelse tagit ett stort ansvar för att utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen. Överenskommelsen tar ett helhetsgrepp för att ge omställningsförmåga och flexibilitet för företagen och trygghet och omställning för de anställda. Det gör att vi står bättre rustade att hantera strukturomvandling och en arbetsmarknad i förändring. Det är även viktigt för svensk konkurrenskraft. Principöverenskommelsen om trygghet, omställning och anställningsskydd ska ses som en helhet. För att kunna hantera frågorna på ett bra sätt har beslutat om tre interna bokstavsutredningar för att genomföra partsöverenskommelsen. Utredningarna har i uppdrag att lämna förslag till hur principöverenskommelsen ska genomföras i de delar som rör anställningsskydd och tillhörande a-kassefrågor och att lämna förslag till hur principöverenskommelsen ska genomföras i linje med parternas förslag i de delar som rör en ny offentlig omställningsorganisation samt de delar som rör ett nytt och parallellt offentligt studiestöd. Utgångspunkt för respektive uppdrag är att utforma förslag till genomförande som är samhällsekonomiskt effektiva och kostnadseffektiva. Det ingår även att redovisa förslagens offentligfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser. Jag ser fram emot att närmare analysera utredningarnas förslag. Regeringen kommer att återkomma i dessa frågor. 105 (M): Tack, statsrådet, för svaret! , fru talman, var det 790 242 helårspersoner, som Ekonomifakta uttrycker det, som försörjdes genom bidrag. Det är av befolkning i åldern 20–. 790 242, fru talman – det är vad den här debatten borde handla om. Hur får vi fler i jobb? Hur ser vi till att få en bättre funktion på arbetsmarknaden? Det är därför jag har ställt den här interpellationen, som handlar om kostnaden för parternas LAS-överenskommelse. Den ligger ute publikt; den som vill läsa överenskommelsen kan gå in på till exempel . Där står det tydligt vad man har kommit överens om. Jag har låtit räkna på de förslag som ligger. Vi kan konstatera att den omställning som statsrådet pratar om kostar ungefär 1,9 miljarder. Friåret, som man har kommit överens om och som företrädare för kallade friår light, kostar fullt utbyggt 17 miljarder. Höjningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen kostar ungefär 1 miljard. Det blir sammanlagt ungefär 20 miljarder . Till detta ska läggas den löntagarfondsliknande kollektivavtalade a-kassan, som handlar om 62 miljarder. I värsta fall, eller högsta fall, kan det då komma att kosta 140 miljarder. Det är detta jag har ställt frågor om, nämligen de här 20 miljarderna. Hur ska det här finansieras? Då kommer statsrådet i sitt nästa inlägg att säga att det är en sak i budgeten, och det må så vara. Jag misstänker dock, fru talman, att det för dessa 790 242 personer – av befolkning i åldern 20–– måste finnas någon liten idé hos statsrådet och regeringen om hur många jobb denna LAS-överenskommelse för 20 miljarder ska ge. Annars finns det ju alternativ som man skulle kunna använda 20 000 miljoner – 20 miljarder – till i stället. Och vad är vinsten om man skulle gå all in och säga att det kostar 140 miljarder? Vad är den samhällsekonomiska vinsten? Detta är en väldigt stor förändring av arbetsmarknaden som är på gång. Men den verkar ske i det dolda och i det tysta. Den smygs omkring. Det är motsatsen till öppenhet och transparens, vilket ministern också har fått väldigt kraftig kritik för både från arbetsgivarorganisationer och från företagarorganisationer. , fru talman, var det meningen att de här tre interna bokstavsutredningarna skulle presenteras – . Det var nog väldigt många som var nyfikna på det datumet. Det var nog väldigt många som var nyfikna och tänkte: Hur många jobb blir det? Ekot avslöjade , fru talman, att LO tänker kalla in sitt högsta beslutande organ. Och just som av en tajmning kom inte de här utredningarna som skulle presenteras utan ska komma , kanske . Jag skulle gärna vilja veta, fru talman, varför de här tre utredningarna inte är presenterade. Och hur många jobb tror ministern att man får i en LAS-överenskommelse för 20 miljarder? 106 (M): LAS har varit i behov av modernisering . Lagen om anställningsskydd kommer ofta upp som skäl till att företag väljer att inte anställa. Som företagare med 10–15 anställda vet jag att det här förslaget kommer att ge färre jobb, inte fler. Jag vet hur LAS fungerar när man är ett litet företag. Arbete finns och behöver göras. Det kan inte vara så att arbete ska finnas för att sysselsätta en person. Det är fel fokus. Det är inte de riktiga skattepengarna som produceras i det förhållandet. Då pratar vi sysselsättningsgrad och extratjänster. Sysselsättningsgrad kan handla om endast i en aktivitet vid Arbetsförmedlingen eller någonting annat. Det kan vara bra för den enskilda personen, men det handlar inte om generering till statskassan utan om konsumering av statskassan. Producerar gör livskraftiga företag med anställda som driver företaget framåt och uppåt. Så gott som alla företagare jag känner och pratar med har råkat ut för en anställd som inte längre producerar och driver företaget framåt och uppåt, en anställd som behöver lösas från företaget för att båda ska kunna gå vidare på skilda vägar. Därför ska LAS moderniseras. står bakom lagförslaget om en moderniserad LAS. har parterna gjort upp, och något helt annat ligger på bordet. Det som skulle vara kostnadsneutralt har ändrats till något helt annat, som min kollega sa i sitt förra anförande. A-kassan ska stärkas, höjas, bli obligatorisk och tillhöra facket. Det är alltså facket som kommer att höja a-kassan när facket ser behov av det. En förbättring på marginalen ligger på bordet. har man kunnat undanta två personer; nu kommer det att ökas i någon omfattning, lite oklart hur. Visstidsanställningen justeras så att kvalificeringstiden kortas ordentligt och medför en säkrare anställning för den anställde. Men de företag som ofta använder visstidsanställning kommer antagligen inte att anställa fler. Det kommer att höja tröskeln för första jobbet på restaurangen, första jobbet för ungdomar och första jobbet för utlandsfödda. De kommer att få svårare att ta klivet in på arbetsmarknaden. Den värsta delen av LAS-förslaget, den dyraste och den som är svårast att motivera, är att friår light kommer att dyka upp. Har du arbetat ska du ha rätt till åtta månaders ledighet på skattebetalarnas bekostnad. Det är ännu oklart vad som ska läras, om det ska vara knyppling eller flugfiske, oavsett vilket yrke du har. Det kallas för kompetenshöjning, men till vad saknas uppgift om. Är det rimligt att skattebetalare ska betala för friår light för att anställda ska lära sig något den anställde vill men som kanske inte Företagarsverige frågar efter? 107 Arbetsmarknadsminister (S): Om interpellanten tycker att det är viktigt att debattera jobben och hur vi skapar fler jobb får han gärna skriva en särskild interpellation om det. Det vi diskuterar nu är den partsöverenskommelse som är tecknad mellan parterna på svensk arbetsmarknad. Jag måste säga att interpellanten spekulerar vilt om både det ena och det andra. Med all respekt är de uttalanden som görs här i talarstolen häpnadsväckande: Parterna har gett upp. Facket kommer att höja a-kassan. påbörjades ett förhandlingsarbete mellan parterna på svensk arbetsmarknad. har man förhandlat om ett nytt huvudavtal och om förändringar i omställning, anställningsskydd och arbetslöshetsförsäkring. Dessa förhandlingar har resulterat i två överenskommelser – dels ett huvudavtal som reglerar villkoren i kollektivavtal mellan de avtalstecknande parterna, dels en principöverenskommelse som är parternas gemensamma krav på de förändringar i lagar och förordningar som krävs för att man ska kunna anta det nya huvudavtalet. Detta är en överenskommelse som en stor majoritet av de organisationer som företräder såväl arbetsgivare och företag som fack och arbetstagare står bakom. Avsikten från parternas sida har varit att ta ett helhetsgrepp om faktorer som i kombination kan skapa flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. De villkor som har förhandlats fram svarar mot de utmaningar som finns på dagens arbetsmarknad. De rustar också den svenska modellen . Detta är villkor som kommer att ge arbetsgivarna flexibilitet och förutsägbarhet och stärka de anställdas anställbarhet och trygghet på arbetsmarknaden. Sammantaget innebär reformen att vi stärker svensk konkurrenskraft och tillväxt. Precis som sas här har vi från regeringens sida tillsatt tre utredningar som har i uppdrag att se hur partsöverenskommelsen ska kunna genomföras. Utredningarna kommer att presentera sina resultat . Vi är inne i en mycket viktig slutfas. Jag kommer inte att kunna ge besked om de frågor som är ställda, eftersom de ingår i utredningarnas uppdrag att analysera. Jag kan dock konstatera att investeringar i både omställning och jobbskapande är helt nödvändiga om vi ska kunna konkurrera på en alltmer globaliserad arbetsmarknad. 108 (M): Med all respekt för statsrådets irritation över att få konkreta frågor när hon inte vill ge konkreta svar ska jag läsa den andra frågan i min interpellation högt: ”2. Hur många jobb beräknar regeringen att ska ge?” Jag tar den en gång till, fru talman, långsamt och tydligt: ”Hur många jobb beräknar regeringen att ska ge?” Det var alltså därför jag kallade statsrådet hit till kammaren . Statsrådet står och raljerar över att jag skulle ha ställt en annan interpellation. Men, fru talman, det är bara att läsa innantill. Det står klart och tydligt här, och det är en konkret fråga: Hur många jobb ska LAS-överenskommelsen ge? Varför är då den här frågan så viktig? Jo, det finns insiders på arbetsmarknaden, och det finns outsiders. försörjdes 790 242 helårspersoner i åldersintervallet 20–genom bidrag. Det är av den gruppen, fru talman. De här uppgifterna kommer från Ekonomifakta. har presenterat en annan utredning där man talar om att 670 000 utrikesfödda inte är självförsörjande. Det säger sig självt, fru talman, att det inte finns något samhällssystem eller någon ekonomi i världen som orkar med att finansiera en sådan stor grupp som befinner sig i ett utanförskap. Det är därför det är så relevant och intressant att parterna, fack och arbetsgivare, nu har gjort en överenskommelse. Jag vill säga att jag älskar partsöverenskommelser, och jag tycker att kollektivavtal är det bästa som finns, för då håller man politiken borta, och fack och arbetsgivare tar ett gemensamt ansvar. Problemet i den här överenskommelsen är att fack och arbetsgivare har suttit och förhandlat med varandra om en överenskommelse som en tredje part ska betala för, och det är de svenska skattebetalarna som ska betala. Enligt kan det bli 140 miljarder som de ska betala.