prot · H80985 · 2021-02-26 00:00:00 — Jag utgår från att statsrådet använder SCB:s mått på detsamma, som räknar in personer som tjänar så lite som . Statsrådet väljer dessutom ut . Om man i stället tittar på dem som kom – de är ju betydligt fler – ser man att det var en av tre som förvärvsarbetade . Det här är alltså inte alls ett bra mått på självförsörjning eftersom det inte säger någonting om inkomster, och nivån är ju prima facie alldeles för låg för att kunna innebära en samhällsekonomisk vinst. Frågan står kvar: Står regeringen fast vid påståendet? När är ”lite längre fram”? Hur ser kalkylen ut? 82 Statsrådet (MP): Samhällets åtagande inom flyktingpolitiken är ett internationellt åtagande och i första hand betingat av humanitära skäl. Med enklare ord: Vi tar inte emot flyktingar för att stärka de offentliga finanserna, utan vi gör det för att de flyr för sina liv. Detta är viktigt att understryka. Nyanlända och utrikes födda som deltar i arbets- och samhällslivet bidrar till att bygga vårt gemensamma samhälle starkare. Det SD beskriver här – eller det riksdagsledamoten beskriver här – är en ögonblicksbild av ett offentligfinansiellt läge. Det är lite grann som att skärmdumpa verkligheten och sedan ta beslut efter den skärmdumpen. Vad vi väljer att politiskt göra för att bryta segregationen och vad vi väljer att politiskt göra för att främja integrationen påverkar hur vår framtid kommer att se ut. Det gör också att prognoserna för integrationens kostnader och intäkter kommer att förflytta sig. Ögonblicksbilden framstår i riksdagsledamotens beskrivning som en statisk sanning, som om fattigdom var en egenskap hos de människor som kommer hit snarare än en livssituation som går att ändra på. Men det här läget är ingen statisk sanning. Den här situationen påverkas av vad vi väljer att göra. Jag önskar också att fallet var att fler kom i arbete. Till skillnad från riksdagsledamoten lägger jag min främsta kraft där snarare än att titta på vad en annan person än jag själv har sagt eller inte sagt och hur det relaterar till detta. ((SD): Herregud!) Var det väldigt lustigt? Jag vill bara avsluta med att säga att mitt uppdrag, som innebär arbete mot diskriminering samt arbete för att bryta segregation och verka för integration, syftar till att fler ska komma i arbete, att fler ska vara självförsörjande och att fler ska ta sig in på arbetsmarknaden och in på bostadsmarknaden och kunna vara en del av det här samhället. Jag hoppas att vi ska få se en helt annan utveckling, förhoppningsvis , där fler är i arbete. Pandemin kommer att ha slagit hårt mot integrationsarbetet det här året, men det är ingenting som inte går att räta upp. Där behöver vi ha vår kraft nu för att få fler att komma i arbete och därmed stå på egna ben . 83 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att det finns uppförandekoder för kammaren som det gäller att man respekterar fullt ut. 84 (SD): Jag tänkte börja med att säga att jag håller med statsrådet på en punkt: tar inte emot asylsökande för att göra en samhällsekonomisk vinst. Detta är ett humanitärt åtagande; det är helt rätt. Men vi i har heller aldrig sagt att det kommer att bli en samhällsekonomisk vinst. Det är er regering som har sagt det – inte vi. Statsrådet säger att prognosen inte är statisk utan kommer att förändras. Okej – jättebra! Om statsrådet nu på förhand kan säga att prognosen för när människor blir självförsörjande kommer att förändras är det ju uppenbarligen så att hon vet vilket år asylinvandringen kommer att medföra en samhällsekonomisk vinst, så låt höra! Stå inte där och säg att vi vet att den kommer att förändras, utan berätta när vi kommer att få se den här vinsten! Det är ju det som hela denna interpellation handlar om. Sedan är det flosklerna om att det också finns invandrare som bidrar – ja, det är självklart. Jag är gift med en invandrare, har tre barn med utländska medborgarskap och är fullt medveten om det. Men det är inte det som den här interpellationen handlar om. Jag ställer en väldigt specifik fråga. Regeringen har sagt X, och jag frågar vad ni bygger påståendet X på – väldigt enkelt. Statsrådet säger också att hon inte kan ansvara för vad en annan person har sagt. är det ju inte så att jag ställer statsrådet mot väggen här och talar om vad vem som helst har sagt, någon person ute på stan, utan det är statsministern som har sagt det här. Det är inte vem som helst. Och statsråden har ett ansvar att redogöra för vad regeringen håller på med. Det står i regeringsformen. Det som statsministern säger är regeringens ståndpunkt, och då är det statsrådets jobb att förklara hur man har tänkt. Det här är väldigt enkelt. Man kan inte fly undan det ansvaret genom att säga att man inte kan svara för vad statsministern säger. Det är rent trams. Statsrådet verkar också vilja undfly det här ansvaret genom att säga att hon egentligen är ansvarig för ett annat politikområde, antidiskriminering och så vidare. Visst, fine, det är helt okej. Jag är inte så intresserad av hur ni organiserar arbetet inom , men jag skulle önska att man hade skickat ett statsråd som är beredd att svara på de frågor som jag ställer i interpellationen. har man valt att skicka , och ska svara på frågan. Det är uppenbart att inte tar den här frågan på allvar, för om hon hade gjort det hade hon kunnat ge ett rakt svar: År X kommer vi att se en ekonomisk vinst av den här policyn, och det bygger vi på beräkningar från Y. Men om vi ska vara ärliga vet ju alla i den här kammaren varför statsrådet inte kan ge en sådan förklaring. Det beror naturligtvis på att till och med de personer som befinner sig i fantasivärld börjar inse att det här aldrig kommer att bli någon ekonomisk vinst utan endast kostnader på kostnader – kostnader som successivt håller på att tränga ut precis allt annat som staten och kommunerna ansvarar för. Jag tycker också att det säger någonting om tillståndet för svensk offentlig förvaltning . Det är nämligen inte vilket projekt som helst som vi pratar om. Massinvandring är någonting som flera regeringar i rad har utsatt för av fri vilja. Vi skulle kunnat ha betydligt lägre volymer om man hade velat, men det ville man inte. Eftersom det här är ett frivilligt åtagande ska man också göra en rejäl konsekvensanalys av besluten. I det sammanhanget vill jag påminna om 2017:25 Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut, vilken gör tydligt att beredning av sådana här ärenden innehåller betydligt mer av sockervadd, handhjärtan och önsketänkande än faktiska konsekvensanalyser. Jag tycker att det här är dåligt och att statsrådet borde vara bättre förberedd, men hon har ju ett inlägg kvar. När blir det en samhällsekonomisk vinst? 85 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om tilltalet i kammaren. Enligt svensk parlamentarisk sed riktar talaren, oavsett vem talaren är, formellt sitt anförande direkt till talmannen och därigenom indirekt till kammarens ledamöter. Enkelt uttryckt innebär detta att ledamöterna i talar om varandra och inte till varandra. Ledamöterna talar till talmannen och berättar för hen vad de tycker i olika frågor. En ledamot som i en debatt talar om en annan talare, till exempel genom att bemöta argument, bör använda talarens för- och efternamn. Detta innebär att direkta tilltal mellan talarna, att till exempel säga du eller ni till varandra, inte ska förekomma. 86 Statsrådet (MP): Jag får be om ursäkt om jag har klivit snett i detta. säger att jag inte vill svara på frågan. Det stämmer inte. Jag svarar gärna på frågan. Jag kan däremot inte svara på när detta kommer att hända, därför att det beror på vad vi gör. Det jag skulle vilja fråga är vad vill göra för att förändra den prognos som vi har , för vad vi väljer att satsa på skolan, vad vi väljer att satsa på arbetsmarknadsinsatser och vad vi väljer att göra framåt kommer att förändra prognosen. Det tror jag också att är väldigt medveten om. Jag vill också passa på att gratulera till både kärlek och barn. Jag är väldigt glad att höra det. Det finns en rad människor som har kommit till vårt land, som lever och verkar här och gör en stor insats i vårt samhälle. Det vill veta är: Är du lönsam lille vän? Jag kan inte säga när eller om vi kommer att uppnå det. Men det jag kan säga är att vad vi gör och vad vi fattar för politiska beslut rörande integration, skola, bostadsmarknad och jämställdhetspolitik kommer att ha stor betydelse för hur den samhällsekonomiska prognosen ser ut framåt. Och detta, fru talman, gäller oavsett hur mycket riksdagsledamoten suckar och stönar. 87 (SD): Statsrådet säger alltså att hon kan svara på frågan, men hon vet bara inte när det kommer att bli en samhällsekonomisk vinst. När det blir en samhällsekonomisk vinst är ju den fråga som jag ställer i interpellationen. Det faktum att statsministern säger att det kommer att ske är anledningen till att vi står här. När så kommer att ske är frågan som jag ställer i interpellationen. Kan statsrådet inte svara på den kan hon inte svara på interpellationen. Så enkelt är det, visst, fine. Jag skulle rekommendera statsrådet att vara ärlig här. Du kan bara erkänna att statsministern inte har en aning om vad han pratar om när han påstår att det kommer att bli en samhällsekonomisk vinst lite längre fram. Det är bara goja, och det förstår ju varje tänkande människa. Var i stället ärlig, är det som jag skulle rekommendera. Säg bara som det är! Statsrådet säger: Är du lönsam lille vän? Nej, det är absolut inte det vi påstår att det handlar om. vän tyder ju på att det skulle handla om barn. Barn utgör aldrig en samhällsekonomisk vinst, och det är inte heller därför som vi har barn. Det hoppas jag att statsrådet känner till. Det är inte heller den inställning som vi har. Jag skulle också önska att statsrådet kunde komma lite mer förberedd till kammaren och i stället för att säga att ni gör det ena och det andra läsa vad som står i interpellationen och sedan svara på frågan. Om det är så, fru talman, att man inte kan svara på frågan är det helt okej. Det är ju inte statsrådet som har sagt att migrationen kommer att bli en vinst lite längre fram. Det är det statsministern som har gjort. Och det är helt okej att regeringen ändrar sig och säger: Vi drar tillbaka det här. Vi tror inte längre att det kommer att bli en ekonomisk vinst, för det är det som ligger närmast de vetenskapliga fakta som vi har på bordet. Det gör ingenting. Det är helt okej att göra det. Statsrådet har ett inlägg kvar, och jag skulle önska att hon är helt ärlig och bara säger som det är. Det här kommer aldrig att bli en ekonomisk vinst. Vi vet ju alla att det är så. 88 Statsrådet (MP): Jag talar gärna om offentliga finanser och vad som behöver göras för att förbättra etableringen och integrationen av nyanlända för att fler ska komma i arbete, som vi nu har försökt göra. Jag har också pratat om vad regeringen vill göra. har ledamot talat om sin skärmdump och sin ögonblicksbild av hur prognoserna ser ut . Nåväl, men när pratar om effekter av migrationen och offentligfinansiella beräkningar behöver vi ha i bakhuvudet hur de ser på migration och på de människor som har invandrat till . För bara någon vecka sedan sa att behöver ett totalstopp för all invandring som utgör en social, kulturell och ekonomisk belastning och ett moratorium för mottagande av kvotflyktingar. När däremot beskrev att de människor som invandrar blir en förtjänst för samhället lite längre fram tänker jag på den man som kanske kommit från och som körde bussen , jag tänker på undersköterskan som kanske just nu sitter och ger en livsavgörande vaccinspruta till en äldre, jag tänker på dem som vårdar min demenssjuka farmor på äldreboendet, jag tänker på den läkare som tog hand om min dotter på sjukhuset när hon var svårt sjuk. Detta är människor som ger praktisk hjälp och trygghet och värme till någon som vi älskar, trots att de kanske inte genererar statsfinansiella plustecken här och . Vi behöver varandra. Det är min och regeringens människosyn. Jag undrar: Vilken är människosyn? Vilka andra grupper vill utesluta ur välfärden och vår samhällsgemenskap om snäva kalkyler skulle visa att de är nettominus för statskassan? 89 TREDJE VICE TALMANNEN: Detta var det avslutande inlägget från statsrådet, så det fick vara en retorisk fråga eftersom ledamoten inte har möjlighet att svara på den. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2020/21:455 om våld i nära relationer 90 Statsrådet (MP): har frågat mig vad mer, utöver det man redan gjort i frågan, regeringen ämnar göra för att få stopp på våldet i parrelationer, om jag och regeringen anser att det finns anledning att se över och utveckla den strategi man använt sig av med tanke på att dödsfallen inte gått ned vid makten. Vidare har hon frågat hur jag och regeringen ska arbeta för att garantera kvinnors trygghet i de särskilt utsatta situationer som uppstår när de lämnar en partner. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är en högt prioriterad fråga för regeringen. För att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet beslutade regeringen om en tioårig nationell strategi och ett riktat åtgärdsprogram för perioden –2020. Strategin började gälla . Regeringen avser att presentera ett nytt samlat åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck för perioden –2023. Åtgärdsprogrammet kommer även att omfatta insatser mot könsstympning och prostitution och människohandel samt fortsatta insatser mot sexuella övergrepp utifrån de lärdomar som dragits av metoo. Åtgärdsprogrammet kommer att inkludera hbtqi-personers utsatthet för alla typer av våld som omfattas av strategin. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste ske brett i samhället. Regeringen har därför beslutat om uppdrag till ett flertal myndigheter. Låt mig ge ett par exempel på de uppdrag som har getts. har tilldelats för att fortsätta stödja utvecklingen av vård- och omsorgsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Av medlen till ska delar gå till driften av telefonlinjen Välj att sluta, som riktar sig till personer som vill ändra ett våldsamt beteende i en nära relation. Länsstyrelserna har länge haft uppdrag att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. tilldelas de permanenta medel på för detta arbete. , och ska fortsätta arbetet med att bli bättre på att upptäckta utsatthet för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck hos personer de möter i sin verksamhet. Tillsammans med och tilldelas myndigheterna totalt . Uppdraget ska redovisas . Det är viktigt att utveckla styrningen vad gäller att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Statskontoret har därför i uppdrag att följa upp och analysera centrala myndigheters arbete med den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel (A2020/00238/JÄM). Utvärderingen ska presenteras . För att komma till rätta med mäns våld mot kvinnor är det också viktigt att arbeta förebyggande. Kommunerna tillförs och för att förbättra arbetet med återfallsförebyggande åtgärder riktade till våldsutövare. En av målsättningarna i den nationella strategin inbegriper ett starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn. Regeringen har anslagit stora medel i statsbidrag till kvinno- och tjejjourer. För den feministiska regeringen är det en tydlig prioritering att bekämpa mäns våld mot kvinnor, och regeringen tar frågan på största allvar. 91 (SD): Jag tackar ministern för svaret på min interpellation. Låt mig också passa på att gratulera till det nya uppdraget som jämställdhetsminister, som enligt mig verkar vara ett av de mest intressanta och viktiga för . Våld i nära relationer är en fråga som tyvärr alltid är aktuell. Det pågår , och såklart ännu mer under en pandemi då allt fler tvingas vara i hemmet, där förövaren finns. Trots att våld i nära relationer utgörs av både grovt och upprepat våld är det en typ av brottslighet som jag upplever inte får så mycket uppmärksamhet i den offentliga debatten, vilket kan tyckas lite konstigt med tanke på hur mycket andra kriminalpolitiska frågor uppmärksammas. Jag tror att jämställdhetsministern håller med om att det är en fråga som tyvärr ofta hamnar i skymundan trots att den är så allvarlig och att konsekvenserna i många fall blir dödliga. Precis som jag konstaterade i min interpellation och precis som jag har konstaterat i tidigare jämställdhetsdebatter har regeringen väldigt höga ambitioner i denna fråga, och det tycker jag är bra. Man har gjort många viktiga satsningar, till exempel på kvinnojourerna och på arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. All det är givetvis bra. Men faktum kvarstår att siffrorna över kvinnor som blir mördade ligger kvar på samma nivå och har gjort så i . Trots alla ambitiösa satsningar och trots att den feministiska regeringen ofta talar om kvinnors utsatthet och om jämställdhet är siffran . För mig blir då den uppenbara slutsatsen att något behöver utvecklas, kompletteras eller förändras ytterligare. Jag har två frågor till att ställa. Hur kan regeringen och den nya jämställdhetsministern se till att denna fråga får mer plats i den offentliga debatten, till exempel i kommande valrörelse? Ser regeringen och jämställdhetsministern att det kan finnas viktiga lärdomar att dra från andra länder? Åtminstone innan coronapandemin slog till var relativt framgångsrikt i att pressa tillbaka relationsvåldet. Man införde till exempel specialdomstolar och speciella polisstyrkor. Just detta ligger väl mer på justitieministerns bord, så jag får säkert anledning att återkomma. Men man har även gjort andra satsningar för att bekämpa detta våld. Så för att återknyta: Hur ska regeringen se till att denna fråga framöver får den uppmärksamhet den förtjänar? Ser regeringen att det finns lärdomar att dra av framgångsrika exempel i andra länder för att en gång för alla uppnå en nollvision? 92 Statsrådet (MP): Först till hur vi kan lyfta upp denna debatt mer. Jag vill börja med att säga att jag är oerhört tacksam för det arbete som görs av civilsamhället. De politiska partierna har ett viktigt jobb att göra för att lyfta upp frågor och föreslå förändringar och förslag som kan motverka dessa problem. Men jag vill som sagt också passa på att tacka de stora delar av civilsamhället som hjälper oss att driva dessa frågor framåt och lyfter upp de enskilda kvinnornas berättelser så att det blir tydligt för oss alla vad detta handlar om – hur detta drabbar i vardagen och hur en del kvinnor misshandlas av en pojkvän, make eller exmake, och ofta även efter att de har lämnat en destruktiv relation får uppleva att barnen används som slagträ mot dem. Här har vi ett stort samhällsproblem. Den här regeringen kommer inte att slå sig till ro förrän vi har uppnått en nollvision. Jag tackar för att hon använder just det ordet eftersom jag tycker att det är otroligt viktigt att vi har just en nollvision. Ingen kvinna ska bli slagen av sin man. Det är oerhört viktigt för oss. Vi kommer att behöva satsa mer på våldsförebyggande åtgärder, och vi vet att det finns straffrättsliga åtgärder. Det ligger inte inom mitt område i första hand, men vi har gjort att antal förändringar som vi hoppas ska få effekt; bland annat gäller det kontaktförbudet. På bereds också fler förslag så att man ska kunna upptäcka och förhindra att våld sker. Detta hoppas jag att jag får anledning att återkomma till väldigt snart. Vi behöver också se vad vi kan göra, för fokus måste ligga på att ingen kvinna ska bli slagen. Vi vill straffa den som slår, men lika viktigt är att se till att detta aldrig sker. Om ingen blir förövare kommer ingen heller att behöva bli offer. Det tror jag är otroligt centralt för det arbete som pågår och som behöver fortsätta och intensifieras för att en gång för alla stoppa mäns våld mot kvinnor. 93 (SD): Det var väldigt lägligt att inlägget avslutades i en ton av förebyggande åtgärder, för det är nämligen vad jag hade tänkt ta upp i detta inlägg. En del av mäns våld mot kvinnor som jag kan tycka är lite bortglömd är pojkars våld mot tjejer. Där har det kommit väldigt oroväckande rapporter om att det är betydligt vanligare än vad man kanske trott. Som man väldigt briljant utryckte det i rapporten börjar mäns våld mot kvinnor med pojkars våld mot tjejer, och där är det förebyggande arbetet såklart helt centralt. En sak som bland andra jag, via mitt parti, men även andra har lyft upp i samhällsdebatten är frågan om haveriutredningar, alltså utredningar som man gör efter att en kvinna har blivit mördad av en nuvarande eller före detta partner för att ta reda på om det har funnits komponenter tidigare som samhället har missat och om ett uppmärksammande av dessa hade kunnat bidra till ett annat utfall. Har det funnits information som varit känd och som man har missat, har det fallit mellan stolarna eller har man helt enkelt misslyckats med att sätta personen bakom lås och bom? Jag har träffat en del kvinnor som vittnat om att de i princip har fått gå under jorden efter att de har tagit sig ur en relation. De har upplevt att det har varit deras ansvar att byta namn, flytta och kanske skaffa skyddad identitet för att komma undan en person som rättssamhället inte rår på. Så kan det naturligtvis inte få vara. För att över huvud taget inte behöva hamna där krävs att personer som har ett uppvisat våldsbeteende tidigt uppmärksammas av samhället och av de instanser som ska hantera den typen av personer så att de inte kan utsätta fler för våld. Jag anser att just haveriutredningar är ett verktyg som kan bidra till detta och också till att man kan använda positiva erfarenheter och exempel för att förebygga framtida fall. Det blir också ett kunskapsunderlag. Min fråga är helt enkelt: Hur ser jämställdhetsministern på haveriutredningar som metod för att förebygga mäns våld mot kvinnor? 94 Statsrådet (MP): Vi har gjort ändringar i lagen om utredningar avseende vissa dödsfall just för att de ska kunna omfatta även brott som begåtts men som inte har resulterat i dödsfall. Syftet är att utredningarna ska kunna fånga upp var det har brustit och varför samhället inte har fångat upp att situationen har uppstått och förvärrats och inte har kunnat gå in och bryta den. Det är viktigt att vi kan fortsätta att använda oss av dessa utredningar. Lagändringarna började gälla , och de ska utvärderas. har fått på sig på grund av covidsituationen och den stora belastning som denna inneburit, och rapporten ska publiceras . Det blir ett viktigt arbete att ta till sig. Baserat på de utredningar som vi har sjösatt och som vi har tagit emot bereder vi förslag för att i större utsträckning förebygga och förhindra våld. Jag vill också passa på att säga att jag är väldigt glad över att lyfter upp frågan om pojkars våld mot flickor. Vi kan inte lägga hela ansvaret för mäns våld mot kvinnor på skolan, men skolan har en viktig normerande och kompensatorisk uppgift även när det gäller detta. De förändringar som sker i det som var sex- och samlevnadsundervisningen är viktiga – att vi får en utbildning av de lärare som ska möta barnen i skolan. Att vi får en förändrad inställning och inte minst får in samtyckesdimensionen och den diskussionen i undervisningen av barnen blir enormt viktigt framöver, för vi får inte glömma bort att vi kommer att behöva bryta normer. Vi lever med hundratals, tusentals år av sanktionerat våld från män mot kvinnor, som samhället har accepterat, blundat för, gömt undan i olika steg och inte tagit på allvar. Vi har gjort mycket och har tagit många steg på vägen, men vi har väldigt mycket kvar att göra. Som sagt: Regeringen kommer inte att vara nöjd förrän vi kommit dithän att ingen kvinna blir slagen av en man. 95 (SD): Tack för ytterligare ett klargörande och tydligt svar! Där lyftes även skolan in.