prot · H809115 · 2021-04-28 00:00:00 — Mitt arbete vid har stärkt mig i uppfattningen om vikten av att målmedvetet arbeta för en säkrare trafik. Lagstiftning och övervakning i all ära, men kunskapen om olyckors uppkomst är en viktig beståndsdel både för bilindustrin och för alla de frivilliga som arbetar inom olika intresseorganisationer för att utbilda förarna. Jag har arbetat med utbildning och kunskapshöjande kurser inom bland annat FAK och M. Det finns många organisationer som lägger ned stora resurser för att utbilda människor till att bli säkrare förare. I de allra flesta fall är det frivilliga insatser från medlemmarna som bidrar till att öka trafikanternas riskmedvetenhet. SMC är en viktig organisation för att öka säkerheten för landets motorcyklister, och jag kan med säkerhet säga att deras arbete har inneburit en positiv utveckling för antalet mc-olyckor. Alla dessa insatser från frivilla organisationer har varit en oerhört viktig del i framgångsrika arbete med trafiksäkerhet. Låt oss verka för att fortsätta på den framgångsrika vägen. Den nu liggande propositionen blir en effektiv bromskloss i trafiksäkerhetsarbetet eftersom bilindustrin och frivilliga trafiksäkerhetsorganisationer stängs ute från relevant information. Flera remissinstanser påpekar behovet av att tillåta direktåtkomst för andra än de myndigheter som namnges i promemorians författningsförslag. I denna del uttalar , och att forskare, bland annat vid universitet och högskolor, bör få direktåtkomst till Strada eftersom denna forskning ger viktiga bidrag till trafiksäkerhetsarbetet. , , M , tidigare , och betonar vikten av att även intresseorganisationer som arbetar med trafiksäkerhet medges direktåtkomst, då sådana organisationer har behov av uppgifter från databasen i sitt arbete med att uppnå nollvisionen. Aktiebolaget , och aktiebolaget framhåller att en begränsning av direktåtkomsten för industrin innebär ett kraftigt bakslag för trafiksäkerhetsarbetet. 30 (S): debatterar vi trafikutskottets betänkande TU11 Transportstyrelsens olycksdatabas, proposition 2020/21:24 med ett motionsyrkande. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. påbörjades arbetet med att skapa ett informationssystem med uppgifter om olyckor som uppstått i vägtransportsystemet. Denna olycksdatabas, Acquisition som förkortas Strada, förs av Transportstyrelsen. Syftet med Strada är att den ska vara dels ett verktyg för trafiksäkerhetsarbetet på lokal, regional och nationell nivå, dels ett underlag för statistik och forskning inom trafiksäkerhetsområdet. Databasen utgör ett viktigt verktyg i arbetet för nollvisionen. I Strada sammanförs uppgifter från och sjukvården. Rapporteringen från avser uppgifter om själva olyckan och dess händelseförlopp. Uppgifterna kommer från den polis som kallats till olycksplatsen eller genom information som inkommit via en polisanmälan. Rapporteringen från sjukvården grundar sig på ett avtal som träffats mellan Transportstyrelsen och vårdinrättningar eller regioner, och den sker med samtycke från patienten och avser främst uppgifter om personskador som uppstått till följd av en olycka. I propositionen föreslår regeringen att det ska införas en lag som reglerar personuppgiftsbehandlingen i Strada om olyckor och personskador i trafiken. Uppgifterna används i olika trafiksäkerhetsrelaterade sammanhang. I den föreslagna lagen, som ska komplettera EU:s dataskyddsförordning, ska det bland annat finnas bestämmelser om för vilka ändamål personuppgifter får behandlas i databasen och även hur . Det ska även finnas bestämmelser om krav på pseudonymisering av personuppgifterna och direktåtkomst. Den nya lagen föreslås innehålla bestämmelser om skyldigheter från , och vissa vårdgivare att lämna uppgifter till databasen. innehåller Strada i huvudsak uppgifter om olyckor som uppstått inom vägtransportsystemet. Men den nya lagen kommer även att innefatta olyckor som uppstått i fritidssjöfarten, detta då nollvisionen och de trafikpolitiska målen nu gäller alla trafikslag. En annan ändring i förslaget är att vårdgivare som ger akutvård och vars verksamhet innefattar ortopedi ska lämna uppgifter till databasen som rör samtliga personer som sökt vård eller som avlidit till följd av en olycka. Detta ska göras oavsett om patienten samtycker eller inte. Regeringen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft . Regeringen gör bedömningen att olycksdatabasen inte innebär något betydande intrång i den personliga integriteten. Men databasen kan innehålla uppgifter av integritetskänslig natur som rör ett stort antal individer. Därför är det viktigt att behandlingen av personuppgifterna regleras i lag. Lagen ska fastställa de rättsliga ramarna för personuppgiftsbehandlingen och innehålla bestämmelser som ger ett grundläggande skydd för den enskildes personliga integritet. Lagen ska även kompletteras med föreskrifter. Regeringen anser att Transportstyrelsen även i fortsättningen ska vara huvudman för Strada. Åtkomsten till Strada kommer att vara sådan som den här , det vill säga att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , länsstyrelserna och kommunala myndigheter ska medges direktåtkomst till databasen. Enligt förslaget ska direktåtkomst medges endast till pseudonymiserade uppgifter. Likaså ska universitet och högskolor vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen jämställas med myndigheter och medges direktåtkomst. Beträffande åtkomst för företag och intresseorganisationer blir det inte någon förändring jämfört med dagens situation. Dessa aktörer kommer att kunna vända sig till Transportstyrelsen och begära ut uppgifter, och då gör myndigheten en prövning av förutsättningarna att enligt sekretessregleringen lämna ut uppgifter. Jag vill i detta sammanhang lyfta upp det viktiga arbete kring forskning som frivilligorganisationer och andra aktörer gör och deras stora betydelse för trafiksäkerheten. Med detta vill jag återigen yrka bifall till utskottets förslag. 31 (SD) replik: Man kan inte bortse från att det är tunga remissinstanser som har varit kritiska till utformningen av det här förslaget. Det har en menlig inverkan på frivilligorganisationer som M, MHF, NTF och andra som jobbar med att utbilda trafikanter. Förslaget som ligger påverkar deras möjlighet menligt, och det påverkar också bilindustrin menligt. Det är oerhört viktigt att man får ut information om hur en olycka uppstod, om det var förare, fordon eller väg som var orsaken. Det handlar inte om att man ska få reda på om körde för fort i samband med olyckan eller om var påverkad av alkohol, utan det handlar om att man måste kunna få en bild av olycksförloppet och utifrån den sedan kunna göra insatser för att andra trafikanter ska få utbildning och relevant kunskap om hur man undviker liknande situationer. De frivilliga organisationerna – SMC, M, MHF och NTF – gör en oerhört stor insats för att öka trafiksäkerheten, minimera olyckorna och få bort dödsolyckorna. Då måste man hjälpa och bistå dessa organisationer så att de kan göra ett bra arbete, men det gör inte regeringen med det förslag som ligger . Man kan mycket väl släppa information som inte är knuten till en individ, men man stryker den möjligheten i förslaget som ligger . 32 (S) replik: Tack för frågorna, ! Ledamoten tar upp en intressant fråga. Direktåtkomsten är viktig och har diskuterats . Som ledamoten sa är det flera remissinstanser som har yttrat sig. Jag håller också med ledamoten om det viktiga arbete som dessa frivilligorganisationer gör. Tillsammans hjälps de åt, därav nollvisionen och det fina trafiksäkerhetsarbete som vi har i . Återigen: Dessa kommer att kunna ta del av informationen. Även om dessa organisationer inte har direktåtkomst till Strada kommer de att kunna begära ut dessa uppgifter från Transportstyrelsen, som därefter gör en bedömning. 33 (SD) replik: Förslaget är sådant att informationen kommer att bli väldigt beskuren. Jag får lite grann känslan av att man inte vill öppna för möjligheten att kritisera exempelvis för en dålig väghållning. Det fanns tillfällen när vi gjorde tekniska undersökningar då vi kunde konstatera att det var vägförhållandena som var orsaken till olyckans uppkomst. Det var inte föraren och det var inte fordonet som var orsaken, utan det var vägmiljön som var problemet. Det är detta som är så oerhört viktigt – att vi med gemensamma krafter kan angripa det som är ett bekymmer för säkerheten, att vi kan minimera att människor dör eller skadas svårt i vår trafikmiljö. Varje människoliv vi kan spara, varje människa som inte behöver hamna i en rullstol, är en jättevinst – givetvis för individen, men också för samhället. Därför blir det väldigt bakvänt när man kommer med ett sådant här förslag. Trafiken skördar någonstans runt 200 dödsfall . Därtill kommer alla som blir skadade. Vi har gjort enorma framsteg i trafiksäkerhetsarbetet. För det kan vi tacka bilindustrin, givetvis, som har tagit fram säkra fordon, men vi har också frivilligorganisationerna att tacka. De har gjort en oerhörd insats för att komma till rätta med problemen där människor skadas och omkommer i trafikmiljön. Här får vi i stället en effekt där man går bakåt. Det har påtalats av flera tunga remissinstanser. 34 (S) replik: Jag håller med om det fina arbete och den fina kultur vi har i med samarbete och samverkan. Därav kommer vi fram till bra lösningar, också på trafiksäkerhetsområdet. Men återigen vill jag poängtera att det inte kommer att vara någon skillnad. Dessa organisationer kommer att kunna begära ut uppgifter. Man kommer att kunna få ta del av dem. Sedan kan jag förstå att frivilligorganisationer och andra aktörer kan tycka att det är lite krångligt jämfört med att ha direktåtkomst till Strada. Men vi får inte heller glömma att det inte är jättemånga myndigheter som har direktåtkomst till Strada. Det är begränsat, och det tycker jag är viktigt. I och med att det finns integritetskänsliga uppgifter där är det viktigt att de behålls inom en viss grupp av personer som har tillgång till Strada. Men återigen: Dessa organisationer kommer att kunna begära ut uppgifter för det viktiga arbete som de gör. 35 (L): debatterar vi Transportstyrelsens olycksdatabas. arrangerade den avslutande konferensen för FN:s långa arbete för ökad trafiksäkerhet i världen. Det var ingen slump att den hölls i . Vi har varit främst inom trafiksäkerhet globalt . Den viktigaste anledningen till framskjutna position är den forskning som systematiskt bedrivits inom trafiksäkerhet. Den berör hela trafikmiljön, hur vi bygger och utvecklar våra vägar och hur fordonen behöver fungera med säkerhetssystem som undviker en krock och system som skyddar personer i och utanför fordonen när en krock är oundviklig. Forskningen har visat att den viktigaste orsaken till olyckor är den mänskliga faktorn. Hur kan trafikmiljön utvecklas för att stödja personer som färdas på olika sätt? Ett av svaren har varit utvecklingen av självkörande bilar. Jag har själv jobbat med insamling av data för forskning. Med kameror följde vi förare under normal körning i sin vanliga miljö. efter att första projektet startades var jag och min familj med om en allvarlig olycka där bilen skrotades efteråt. Tack vare bilens skydd och den effektivitet med vilken vi fick vård efter själva olyckan klarade sig hela min familj. Man är väldigt glad för att man bor i . Med detta som bakgrund vill jag säga att tillgängliga data är viktigt för forskningen. Det är forskningens guld. Genom beslut hos myndigheter och företag har data samlats in systematiskt, vilket gett forskningen möjlighet att se påverkan av olika åtgärder och vilka åtgärder och funktioner som verkligen minskar skaderisken och dödstalen, i och globalt. Dagens proposition berör en sådan databas: den svenska olycksdatabasen , som startade . Olycksdatabasen innehåller uppgifter om olyckor från och sjukvården. Det innebär stora mängder personuppgifter – känsliga personuppgifter. Liberalerna välkomnar denna proposition, som innehåller reglering av personuppgiftsbehandlingen specifikt för olycksdatabasen då den innehåller data om personer i utsatta situationer och används av många olika organisationer. Jag anser att lagförslaget gör en god avvägning mellan individens rätt till personlig integritet och samhällets behov av data för att kunna utveckla transportsystemet så att vi kan undvika olyckor . Bestämmelserna reglerar vem som kan få tillgång till data och för vilka ändamål, tillsammans med hur direktåtkomst till data ska gå till. Det är positivt att de inbegriper både myndigheter och de organisationer som starkt kan påverka den framtida trafiksäkerheten. Det är en förutsättning för nära samverkan mellan exempelvis akademi och näringsliv så att forskningen lättare kan omsättas i trafiksäkerhetshöjande åtgärder och produkter. Också skyldigheten för , och vårdgivare att lämna uppgifter regleras. Det kan ge ett mer komplett dataunderlag med högre kvalitet, vilket är positivt för den framtida forskningen och även för det övriga trafiksäkerhetsarbetet i . Lagen reglerar också insamling av data vid olyckor i fritidssjöfarten, vilket kan leda till ökad personsäkerhet också inom denna. Avslutningsvis, fru talman, anser Liberalerna att denna proposition på ett väl avvägt sätt skyddar den personliga integriteten som den lägger grunden för en framtida databas som kan hjälpa myndigheter, universitet och företag att säkra en fortsatt hög trafiksäkerhet i och position inom trafiksäkerhet globalt. 36 (MP): Jag börjar med att för räkning yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed också till propositionen. Jag ersätter här min kollega , som inte har möjlighet att delta i denna debatt på grund av förkylning. Hon hälsar till er alla och hoppas att ni kan mötas i en annan debatt . Jag hoppas att kunna göra henne rättvisa i den här debatten. dödas och skadas människor allvarligt i trafiken. har ett framstående trafiksäkerhetsarbete där nollvisionen, visionen om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken, ligger som grund. För att kunna arbeta effektivt med att minska riskerna i våra transportsystem är det viktigt att bygga en kunskap om var, hur och varför människor dör och skadas i trafiken. Där fyller olycksdatabasen en viktig funktion. Arbetet med att ta fram en olycksdatabas påbörjades och har varit föremål för flera utredningar. Informationen i databasen kommer till nytta såväl i forskning som i praktisk och konkret trafikplanering. Databasen har som sagt en väldigt viktig funktion för forskningen och arbetet med trafiksäkerhet. Det är dock alltid viktigt att behandla personuppgifter, inte minst känsliga uppgifter om liv, hälsa och död, med varsamhet. Därför är det bra att regeringen nu har tagit fram en proposition gällande en lag om Transportstyrelsens olycksdatabas. Regeringen gör bedömningen att behandlingen i olycksdatabasen sammantaget inte innebär något betydande intrång i den personliga integriteten men konstaterar att databasen innehåller uppgifter av integritetskänslig natur som rör ett stort antal individer. Därför anser regeringen att behandlingen av personuppgifter i databasen bör regleras i lag. I den föreslagna lagen, som kompletterar EU:s dataskyddsförordning, finns bestämmelser om för vilka ändamål som personuppgifter får behandlas i databasen, om krav på anonymisering av personuppgifter och om direktåtkomst. finns det i Strada uppgifter om olycksfall från och sjukvården. Rapporteringen från avser uppgifter om själva olyckan och dess förlopp. Rapporteringen från vården görs med stöd av samtycke från patienten och omfattar uppgifter om de personskador som uppstått till följd av olyckan. Det föreslås nu att vårdgivare ska bli skyldiga att lämna uppgifter till databasen, oavsett om patienten har samtyckt eller inte, vilket kommer underlätta när det gäller att säkerställa att databasen innehåller mer fullständiga uppgifter om de olyckor som inträffat. Regeringens samlade bedömning är att allmänintresset av att säkerställa ett kunskapsunderlag med hög kvalitet som är ägnat att förbättra trafiksäkerheten väger tyngre än det intrång i den personliga integriteten som en obligatorisk rapportering innebär. När det gäller trafikolyckor tänker vi främst på olyckor inom vägtrafiken, men den föreslagna lagen innebär att också uppgifter om olyckor i fritidssjöfart ska rapporteras till olycksdatabasen, vilket blir ett bra och viktigt tillskott av information. Nollvisionen, som vi alla har antagit, gäller även sjöfarten. I lagen föreslås också att vissa myndigheter ska få direktåtkomst till databasen. Regeringen föreslår att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, alltså MSB, , , alltså VTI, Trafikanalys, , länsstyrelserna och kommunala myndigheter ska få medges direktåtkomst till personuppgifter i olycksdatabasen som respektive myndighet behöver för trafiksäkerhetsändamål. Regeringen föreslår vidare att universitet och högskolor som är myndigheter eller som vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen, 2009:400, ska jämställas med myndigheter och medges direktåtkomst till personuppgifter i databasen om uppgifterna behövs för forskning som avser trafiksäkerhet. vill i sin motion att även företag och ideella organisationer ska tillåtas att komma åt anonymiserad information i Strada. Propositionen innebär dock ingen förändring när det gäller företags och intresseorganisationers tillgång till uppgifter i databasen. Det går fortsatt att vända sig till Transportstyrelsen för att begära ut uppgifter. Det är självklart viktigt att även civilsamhällesorganisationer som bedriver ett viktigt arbete inom trafiksäkerhet kan få ut uppgifter även om de inte har direktåtkomst till databasen. Strada innehåller viktig information för att ett effektivt arbete med trafiksäkerheten ska kunna göras. Med förslaget i propositionen stärks databasens kvalitet, och olycksdrabbade individers integritet värnas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 10 Väg- och fordonsfrågor betänkande 2020/21:TU9 37 (V): Vi debatterar nu trafikutskottets betänkande TU9 som rör väg- och fordonsfrågor. Det är ett betänkande som innehåller 190 yrkanden som rör bland annat fossilfria transporter, parkeringsfrågor, bilpooler, bildelning, kontrollbesiktning av fordon och självkörande fordon. Det här är ett område där det behöver hända väldigt mycket. Hela transportsektorn har ett mål om att utsläppen ska minska till . Vi vet att den största delen av utsläppen från transportsektorn kommer från vägtrafiken, från biltrafiken i synnerhet, som står för en femtedel av totala utsläpp med ungefär växthusgaser . Vi behöver minska utsläppen från transportsektorn med . Gör vi då det? Nej, 2019 minskade utsläppen med . Det är med andra ord helt och hållet otillräckligt. Jag anser att regeringen inte gör tillräckligt på det här området. Regeringen har presenterat en klimatpolitisk handlingsplan, men den har dömts ut av med motiveringen att planen inte är en plan utan snarare en handlingsplan som innehåller fortsatta utredningar. presenterade infrastrukturministern infrastrukturpropositionen, som är ett förslag om infrastruktursatsningar för de kommande tolv åren och de vägledande principerna för detta arbete. Inte heller där kan vi se att vårt klimatmål för transportsektorn har fått fullt genomslag, utan det är en infrastrukturproposition som bygger på prognoser om ökat resande, bland annat ett ökat bilresande till 2040. Vi borde i stället ha en politik som verkar för ett minskat bilresande och totalt sett också ett mer effektivt resande så att utsläppen kan minska fort. Med andra ord behöver vi arbeta för ett transporteffektivt samhälle där vårt klimatmål nås. Vi behöver planera och bygga våra städer och våra samhällen inte utifrån bilens behov utan utifrån människors behov. I synnerhet ska man i städer kunna gå och cykla enkelt och säkert. Vi behöver investera mer i kollektivtrafiken. En fråga som tas upp i det här betänkandet är problemet med parkeringsnormer när man bygger nya bostäder och att man förhåller sig till hur många bilar som ska kunna parkeras för varje lägenhet som byggs. Vi borde snarare ha en gång‑, cykel- och kollektivtrafiknorm när vi planerar nya städer. Delade bilar är en annan viktig fråga som tas upp i det här betänkandet. Ska bilpooler och bildelningstjänster fullt ut kunna nå den potential som de har måste vi göra det lättare att parkera bilar från bilpooler och delade bilar på det kommunala utrymmet. Vi behöver kanske också se till att man kan ha en lägre parkeringsavgift för just de fordonen. Det finns kort och gott väldigt mycket som behöver göras. Jag nämnde att utsläppen från tranpostsektorn hade minskat med blott . Men , , hände något. Då minskade utsläppen ungefär så mycket som det behövs. Bilresandet gick ned med . Det har förstås att göra med att det pågår en pandemi. Pandemin är förfärlig på många sätt och vis. Men den är också en möjlighet till ett förändrat beteende, till att omdana våra samhällen och bygga just det transporteffektiva och klimatsmarta samhället. I den bok som jag håller min hand och som heter Pandemin som möjlighet – Så blir återstarten hållbar och rättvis radas mängder med exempel upp på hur man runt om i världen har använt de beteendeförändringar som har uppstått under pandemin för att bygga mer hållbara samhällen. Till exempel kommer man nu i att ta bort av parkeringsplatserna och konvertera dem till gång- och cykelbanor och grönområden. I har man inrättat det man kallar världens största bilfria zon. I bygger man bostadskvarter som är helt och hållet fria från bilism. har satsats på utbyggd infrastruktur för cykel runt om i europeiska städer, konstateras det i boken. Det vet jag mycket väl, eftersom det är jag som har skrivit boken som möjlighet – Så blir återstarten hållbar och rättvis. Den finns att köpa i en bokhandel nära dig. Dessvärre ser jag inte en aktiv politik från S-MP-regeringen för att dra nytta av det förändrade beteende som pandemin har medfört. Jag skulle vilja fråga ledamöterna från Socialdemokraterna och vilka åtgärder den här regeringen egentligen har vidtagit för att vi i ljuset av de förändrade beteendemönster som pandemin har medfört ska kunna bygga mer hållbara städer med minskade utsläpp som följd. I betänkandet behandlas väldigt viktiga frågor om fordonsbesiktning. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nummer 19. Fordonsbesiktningen är viktig för att säkerställa att våra fordon är säkra men också att de inte släpper ut mer partiklar, avgaser och annat än de behöver göra. Vi vet att många av dessa problem kan fångas upp just vid fordonsbesiktningen. Därför oroar det mig, fru talman, att regeringen lät Transportstyrelsen släppa fram förändrade föreskrifter för fordonsbesiktning. Föreskrifterna som togs fram 2018 innebar en kraftig försämring ur ett miljöhänseende, åtminstone utifrån tre områden. För det första har nivåerna för kontrollerna avseende partikelutsläpp sänkts avsevärt vid fordonsbesiktningen. mäts partikelutsläppen bara mot högre och generella gränsvärden, inte mot specifika värden för varje bilmodell, så kallade skyltvärden. För det andra görs inte längre kontrollerna mot fordonets omborddiagnossystem, OBD-systemet. För det tredje undantas dieselbilar som är från en detaljerad avgasmätning. De nya föreskrifterna har lett till att har halkat längst ned bland EU-länderna vad gäller att ställa miljökrav vid fordonsbesiktningen. Vi kan också se att antalet bilar som underkänns av miljöskäl har minskat kraftigt sedan de nya föreskrifterna utfärdades. Det har lett till en halvering för bensinbilarna, och antalet dieselbilar som underkänns av miljöskäl har minskat med . Jag undrar hur Socialdemokraterna och kan tycka att det är en god ordning. Hur kan ni tillåta detta? föreslår att Transportstyrelsen omgående måste få i uppdrag att ta fram nya föreskrifter för fordonsbesiktning med högre miljökrav än de som finns . Man skulle kunna titta på och det arbete de har gjort. De har höjt sina miljökrav, inte sänkt dem.