prot · H809155 · 2021-09-02 00:00:00 — Ministern hänvisar till satsningen på just Skogsskadecentrum som en av lösningarna på detta. Men är det som så att rapporten från Skogsskadecentrum redan fanns inför debatten i kammaren när fattade beslut om att ge ett tillkännagivande till regeringen. Majoriteten insåg att Skogsskadecentrum inte har en sådan inriktning att det kan rädda alm och ask. Jag har rapporten här, och jag ska läsa ur den. Man ska sammanställa kunskap, generera ny kunskap, sikta på kompetensutveckling, rådgivning, övervakning, analys av risker, inventeringar och sammanställningar. Man ska ägna sig åt tillsyn, övervakning och förvaltning av biotopskyddsområden och stå för rådgivning och koordinering. Men för almens vidkommande är vi bortom det. Detta kommer inte att hjälpa almen, och det insåg majoriteten. Vi har kommit förbi punkten att lära sig. måste vi vara operativa. Det är det enda som kan rädda almen och förmodligen också asken. Socialdemokraterna tog upp Skogsskadecentrum även i den förra debatten vi hade, och jag ser det som att Socialdemokraterna försökte sig på en fint. majoritet genomskådade den och röstade för förslag. Sedan har vi andra initiativ som är egeninitierade. Det finns ett på Skogforsk som har beröringspunkt med detta och ett på som har stark beröringspunkt med detta. Det senare är ett initiativ som är mycket berömvärt. Jag tolkar det som att har tröttnat på regeringens passivitet och försöker göra någonting på egen hand. Men deras lovvärda initiativ är inte tillräckligt. För det första handlar det om en halv miljon, och för det andra vill de, som de skriver, göra det som de kan tillsammans med andra. De kommer att kunna göra ett viktigt bidrag, men de kommer inte att kunna dra hela det här lasset själva. Med detta som underlag röstade majoritet igenom ett tillkännagivande till regeringen om att göra det som saknas. Vad är det då som saknas? Jo, regeringen ska ge ett uppdrag till en myndighet eller ett forskningsinstitut att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt som ska ge våra vilda almar resistens mot almsjukan och våra askar resistens mot askskottsjukan med syftet att rädda de här två trädarterna från utrotning. Det kommer inte att vara möjligt att nå det här målet om man inte ger ett uppdrag till en mycket aktör och med det tydliga slutmålet att rädda ask och alm. 32 Näringsminister (S): Med den respekt som jag har för svarar jag såklart när jag kommer hit på de frågor som ledamoten ställer. Frågan från ledamoten i fråga var: Kommer ministern att se till att starta ett projekt? Och svarade jag på den frågan att regeringen startar väldigt få projekt. Det är som ledamoten säger att när vi väl har berett ärendet, i det här fallet ett tillkännagivande, från kommer det att landa i en slutsats, och den slutsatsen kommer vi naturligtvis att återkomma med till . Som ledamoten säger är det så, fru talman, att mycket av den här utvecklingen har ett ganska snabbt förlopp. Vi kan ta almsjukan som ett exempel, som ledamoten också pekar på. Där kan sjukdomsförloppet gå väldigt snabbt: Träd kan insjukna och dö . Det finns dessutom över almens hela utbredningsområde. Det är såklart en väldigt stor utmaning. Det är mot den bakgrunden jag nämner ett antal initiativ. Ledamoten lägger också till . Jag har statsministerns uppdrag att förvalta , och det är klart att jag känner väl till vad de gör. Det blir lite grälsjukt, , att stå där och säga att allt bra som görs har någon annan tagit initiativ till medan regeringen inte gör någonting. Många av de här initiativen kommer till antingen via just de uppdrag som vi pratar om eller, när det gäller bolagen, i ganska direkt och kontinuerlig dialog med , som förvaltar de allra flesta av de statliga bolagen. När det gäller både almsjukan och askskottsjukan tror jag alltså inte att det behövs politisk träta. Vi gör ett antal saker. Vi tittar igenom just tillkännagivandet, men vi tittar också, utifrån den utmaning som finns när det gäller både almsjukan och askskottsjukan, på att vidta ytterligare åtgärder för att göra vad vi kan där det redan finns men också på möjligheter att, som i fallet med , fortfarande förhindra och förebygga att det sprider sig. Det är inget enkelt jobb. Jag hade önskat att det var så enkelt som ledamoten låter påskina. Men vi kommer att göra vårt yttersta för att förebygga och förhindra eller, där det redan har spridit sig, se vad vi kan göra för att inte hela populationen ska slås ut. 33 (SD): Jag ber om ursäkt för att jag är tydlig, men det är viktigt att vara tydlig i den här frågan. Jag är rädd att regeringen slår sig till ro och duckar och gömmer sig bakom de initiativ som har tagits och som är uppenbart otillräckliga, enligt mitt sätt att se på saken. Dessutom kan man inte lita på egeninitierade projekts fortbestånd. Det här är åtgärder som måste löpa i storleksordningen för att vi ska lyckas rädda alm och ask. Annars kommer det inte att gå. Jag hoppas att regeringen, när regeringen lägger budgeten, kommer att göra en tydlig och offensiv satsning av något slag, helst i linje med det jag beskriver. Jag har till och med försökt hjälpa regeringen med hur man kan tänka. Det är en synnerligen viktig fråga för miljön. Jag undrar om inte regeringen borde vara lite orolig över sitt eftermäle om man inte tar frågan på allvar. Som jag ser det kan regeringen välja att bli antingen miljöhjältar eller miljöbovar. Vi kommer att följa ärendet. Och vi kommer att hålla regeringen ansvarig för det som görs och i synnerhet det som inte görs. Men jag sätter mitt hopp till att regeringen kommer med en satsning i budgeten, och ska jag vara positiv. Det lovar jag. Tack för debatten! 34 Näringsminister (S): Jag vill tacka för att han initierat detta och för interpellationen. Jag måste också säga att det är första gången jag i denna kammare har hört en sverigedemokrat anklaga regeringen för att inte göra tillräckligt för miljön. I nästan alla debatter med en sverigedemokrat som jag har deltagit i, i den här kammaren eller på andra håll, har det snarare låtit tvärtom; vi gör alldeles för mycket, tar alldeles för stor hänsyn till naturvård och miljö och lyssnar alldeles för mycket på , som ofta anför och driver på för just biodiversitet, biologisk mångfald med mera. har inte varit inne på det, men det är klart att det förutom själva värdet i träden i sig finns ytterligare ett mycket starkt skäl. Just när det gäller den biologiska mångfalden och biodiversiteten i våra skogar blir träden oerhört viktiga. När de här sjukorna sprider sig blir de ett hot också mot ett antal av våra andra mål som handlar om just biodiversitet, biologisk mångfald med mera. Vi kommer att jobba med det. Och precis som jag sa tidigare kommer vi, som vi gör med tillkännagivanden, att återkomma till i lämplig ordning. Jag vill tacka för debatten och önska både interpellanten och fru talmannen en trevlig eftermiddag. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:855 om cementbristens effekt på bostadsbyggandet 35 Statsrådet (MP): har frågat mig vilka åtgärder, inom mitt ansvarsområde, jag är beredd att vidta för att upprätthålla den byggtakt som krävs i händelse av att en akut brist på cement uppstår . Regeringen följer noga händelseutvecklingen kring Cementas ansökan om miljötillstånd i på . Regeringen har även löpande kontakt med berörda företag, branschorganisationer och fackförbund och har bland annat tagit del av en gemensam skrivelse från bygg‑, anläggnings- och gruvsektorerna kring konsekvenserna av den uppkomna situationen. En oberoende konsekvensbedömning av den uppkomna situationen har också genomförts. Regeringen konstaterar att inom en överskådlig framtid har behov av cement för bland annat byggandet av bostäder och utveckling av infrastruktur. Ett produktionsstopp vid Cementas kalkstensbrott i kan få omfattande samhällskonsekvenser på kort sikt och bland annat innebära betydande svårigheter för bostadsbyggandet. Regeringen aviserade på en presskonferens att förbereder en tillfällig och tidsbegränsad lagändring i som ger regeringen möjlighet att besluta om fortsatt täkt- och vattenverksamhet . Den begränsade tidsfrist som då nämndes syftar till att avhjälpa den akuta situationen, men det kommer att krävas en stor kraftansträngning från olika intressenter för att minska sårbarheten både på kort och på lång sikt. Den uppkomna situationen har visat att samhället är sårbart och beroende av en enskild insatsvara och en enskild leverantör. Samhällets motståndskraft mot sårbarheter i råvaruförsörjningen och tillgången till insatsvaror behöver stärkas. behöver en trygg vattenförsörjning säkerställas. Regeringen avser att återkomma med långsiktiga och riktade åtgärder som syftar till att främja ett mer hållbart byggande och stärka samhällets motståndskraft rörande råvaruförsörjningen i byggsektorn, till exempel åtgärder som driver på den cirkulära omställningen. Regeringen avser också att se över möjligheten att stimulera forskning och innovation med fokus på ökad återanvändning, återbruk och utveckling av nya byggmaterial. Slutligen tittar regeringen på möjligheten att uppdra åt att utreda om, och hur, införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan accelereras. 36 (C): Jag vill tacka för svaret. rör inte enbart den cementkris som uppstod . Den är bredare än så. har stort behov av att bygga bostäder, och det finns redan många hinder – ekonomiska och praktiska. Till de senare hör bristen på planlagd mark, brist på personal i olika led och även akut brist på olika byggmaterial. Vi har brist på byggstål, armeringsjärn och liknande, vars pris har stigit . Stomvirke i trä har gått upp i pris. Priset på OSB, ett skivmaterial för innerväggar, har stigit . Till följd av det stiger också priserna på andra träbaserade skivor. Regeringen och framför allt för en politik som riskerar att ytterligare minska tillgången på sågade trävaror. Det är av yttersta vikt att vi för en politik som innebär att man kan öka träbyggandet utan att behöva betala för import av en råvara som det egentligen finns gott om i den svenska skogen, förutsatt att man tillåts avverka den. Detta är ingen skogsdebatt. Men när man hör tala om cirkulär omställning ska man ha i åtanke att trävaruindustrin vid sidan om cementbristen också är djupt oroad över bristen på sågade trävaror. Lagernivåerna på de svenska sågverken har inte varit mindre , och priserna rakar i höjden. Denna debatt handlar egentligen om hur byggmålen ska nås, givet att vi redan har en brist och kommer att få en ännu större brist på byggmaterial. De varsel som planerades till följd av det som sker med Cementa kommer att läggas lagom till jul. Det kan röra sig om 100 000 till 200 000 anställda inom bygg- och anläggningsbranschen. Statsrådet ägnar huvuddelen av sitt svar åt att beskriva att regeringen är i färd med att förlänga tillståndet . Det kan hon göra eftersom jag då jag ställde frågan inte var medveten om att regeringen planerade att skjuta cementkrisen framför sig och vinna tid genom att förlänga tillståndet . Men av svaret framgår det också att ministern och regeringen visserligen inser allvaret men står tomhänta när det gäller åtgärder. Det kommer att straffa sig – genom byggstopp kommande höst, genom arbetslöshet och genom att en redan skriande bostadsbrist förvärras. Regeringen har på sig. Frågan som ställs är vilka åtgärder de tänker vidta under den tiden. Den ursprungliga frågan handlade om vad regeringen tänker vidta , men finns att planera åtgärder. Åtta månaders respit räcker inte. En förnyad ansökan om kalkbrytning i kommer att ta att utarbeta och behandla. behöver man finna en lösning för hur cement ska bli tillgängligt för svensk bygg- och anläggningsindustri. Som ett exempel på vad det handlar om i anläggningsindustrin kan jag ta infrastrukturprojektet i , där jag kommer från. När det ska anläggas behövs det 4 cement och kalk per löpmeter vägbank enbart för att stabilisera mark och minska risken för sättningar i leran. Utöver det kommer broar, viadukter och annat som ska gjutas. Kännetecknande för det är att det ställs speciella krav på sammansättningen, vilka inte enkelt kan uppfyllas med importerad råvara. Frågan är då: Kommer import att lösa problemet med anläggningscement? Svaret är nej. Då är min fråga till statsrådet: åtgärder tänker regeringen vidta nu när det finns ytterligare ? 37 Statsrådet (MP): Till att börja med ska jag säga att frågan som ställdes just handlade om den akuta brist på cement som kan komma att uppstå. Jag vill också understryka att den här situationen inte har uppstått till följd av ett beslut från regeringens sida – eller för den delen från sida. I Mark- och avvisningsbeslut framgår det väldigt tydligt att avvisningsgrunden var att den sökande, alltså Cementa, inte tillräckligt tydligt visat hur verksamhetens påverkan på grundvattenförekomsten ser ut. Jag kan, som ledamoten och talmannen säkert är väl medvetna om, inte uttala mig om de juridiska överväganden som ligger till grund för Mark- och beslut och inte heller kommentera en pågående juridisk process. Men vi kan nog alla vara överens om att den situation som har uppstått är väldigt allvarlig. Kalkbrytningen vid står för 60–av cementproduktion. Den situation som har uppstått och det stopp som hotar produktionen har blottat en allvarlig sårbarhet i centrala delar av samhällsbyggnadssektorn. Ett möjligt stopp skulle kunna få omfattande samhällskonsekvenser och riskera att skapa svallvågor in i flera samhällssektorer. Detta är också anledningen till att regeringen på en presskonferens aviserade att man förbereder en tillfällig och tidsbegränsad lagändring i som ger regeringen möjlighet att besluta om fortsatt täkt- och vattenverksamhet inom ramen för redan givet tillstånd . Regeringen går alltså inte in i den prövning som ska ske enligt i domstol, men gör däremot en ändring som gör det möjligt att förlänga den tid som Cementa har på sig att bryta volymen inom det givna tillståndet. Det var detta som remitterades tidigare . Det syftar framför allt till att avhjälpa den akuta situationen, men ingen ska sticka under stol med att det kommer att krävas en stor kraftansträngning från olika intressenter för att minska sårbarheten både på kort och på lång sikt. På lång sikt – detta behöver vi också ha med oss – måste vi stärka samhällets motståndskraft mot sårbarheter i såväl råvaruförsörjning som strategisk tillgång till insatsvaror. Det här har pekat på vad det innebär när en så central samhällssektor är helt beroende av en enda anläggning. Det skapar en enorm sårbarhet inför en mängd olika situationer som skulle kunna uppkomma. har vi en viktig uppgift i att säkerställa en trygg vattenförsörjning. Den rapport som IPCC presenterade understryker hur akut klimatfrågan är och behovet av snabba insatser för att minska utsläppen globalt. Branschen har en färdplan för omställning, för mindre beroende och för bättre differentiering av olika byggmaterial. kommer olika delar av samhället att behöva kroka arm för att snabba på den omställningen. Vi i regeringen har aviserat att vi kommer att gå fram med flera åtgärder för att bidra till den här omställningen. Det kommer att handla om insatser för att stimulera återvinning och återbruk, stimulera innovation och forskning och även trygga vattenförsörjningen. Men det kommer att vara en mycket allvarlig situation. Det krävs att alla delar av samhället hjälps åt för att lösa den situation som har uppstått och minska den enorma sårbarhet som har blottats när en hel sektor är så beroende av en enda anläggning i . Här har vi ett jobb framför oss att göra på den relativt korta tid som är kvar. 38 (C): Mitt syfte var inte att på något sätt utvärdera domstolens prövning – den är säkert rätt och riktig utifrån det underlag som man haft att ta ställning till – utan just att understryka allvaret i situationen. Jag förstår att också gör det. Men det är åtgärderna som krävs , och min fråga gäller dem. För dem som importerar cement finns det begränsade möjligheter att öka från dagens import. Ett par till kan det vara möjligt att importera. De anläggningar som finns utomlands ligger redan i taket av sin kapacitet och har såklart ett begränsat intresse av att förse med cement, som de har egna behov att fylla. Vi talar då om anläggningarna i exempelvis . Återstår gör , och . Vid sidan av logistiska svårigheter och kostnader får vi då en betydande klimatpåverkan som vi inte kan påverka. Man kan fråga sig på vilket sätt vi uppnår våra klimatmål genom att exportera utsläppen från brytning och transporter, för att inte tala om bristerna det innebär att göra sig beroende av i samhällsbygget på det sätt som många afrikanska stater blivit. Att som ett litet land har blivit beroende på det sätt som statsrådet beskriver av en insatsvara, en leverantör och ett enda kalkbrott är visserligen ett problem. Men jämfört med ett beroende av import från länder som tar lätt på miljö, klimat och mänskliga rättigheter torde det vara hanterbart. Kalkbrottet i hade med tillgång till hamn och än så länge brytningsbara tillgångar varit ett bättre alternativ , förutsatt att alla aspekter i miljöprövningen kunnat accepteras. Jag håller med om att det är viktigt med forskning och utveckling när det gäller återbruk och nya material. Det sker också . Men även här finns det hinder. Så kallat entreprenadberg, stenmassor som blir över när man spränger till exempel tunnlar, är nu klassat som avfall och får inte användas som fyllning vid cementtillverkning. Min poäng med den här debatten är inte att kritisera statsrådet för att hon inte inser allvaret utan att understryka att vi inte ska ta alltför lätt på effekterna av cementbristen som uppstår, vare sig nu eller längre fram. Det här är någonting som kommer att vara ett problem . Tre av möbelföretagen oroas över hur deras medlemmar påverkas av att husgrunder och hisschakt inte kommer att kunna gjutas i samma takt som tidigare och av att det sker till en högre kostnad. Gruvindustrin oroas över hur malmen till det fossilfria stålet ska kunna brytas utan att man kan göra nya gångar och schakt i gruvorna. Vindparker till havs och på land kommer inte att kunna byggas utan fundament i betong. Och som framgått borde oroas mer över att den bristande tillgången på anläggningscement kommer att stoppa all nybyggnation till dess vi har en import av cement som uppfyller kraven. Åter till Västlänken. Vi vill inte gärna se en uppgrävd stad med fortsatt trafikkaos beroende på att man inte kommer att kunna färdigställa ett av absolut största infrastrukturprojekt. och hennes kollegor är just nu i färd med att utarbeta en budget. Där ingår det att sätta mål för bostadsbyggandet som ska vara möjliga att följa upp. Låt mig omformulera frågan till att handla om det: På vilket sätt påverkar cementbristen, som blir akut , byggandet och som en följd av det byggmålen? Vilka åtgärder kommer regeringen att kunna vidta för att bibehålla byggtakten? Eller kommer man att anpassa byggmålen till det man känner till om effekten på bostadsbyggandet av bristen på byggmaterial kommande år? 39 Statsrådet (MP): Jag ska börja med att säga, och verkligen understryka, att jag inte på något sätt tar lätt på den här situationen. Även när vi pratar om träbyggnation bygger det på att vi har grundläggning med betong. Framför allt är det här naturligtvis en stor risk för anläggningssektorn och för infrastrukturprojekten. Jag är övertygad om att många företag är oerhört oroliga. Jag för också en dialog med branschen. Vi har fört den vid ett flertal tillfällen redan, och vi har flera sådana möten inplanerade framöver – just för att hitta vägarna framåt och för att förstå vad som krävs för att vi ska kunna hålla uppe byggtakten i den situation vi är i. Om jag ändå ska tänka ett varv bakåt hade jag önskat att man hade känt denna oro redan tidigare och att vi hade haft en större medvetenhet, en större resiliens och en bättre riskhantering av situationen. Jag önskar att det hade funnits i hela det näringsliv som berörs. Det är klart att det inte är en okänd situation att tillståndet löpte ut, och det är inte heller en okänd situation att en prövning pågår. Jag tror att detta måste ses som en väckarklocka för hur vi ska undvika beroenden. Precis som ledamoten påpekar är ingen betjänt av vi skulle byta ett beroende av en anläggning i till ett beroende av import från . Frågan är då vad som krävs. Till att börja med måste den betong vi ska använda användas till rätt saker. Vi har byggande där vi inte har bra alternativ till betong. Men vi har också i en väldigt stor användning av betong jämfört med en del andra länder och en stor möjlighet att göra omställningar. Det pågår som sagt ett arbete för att skynda på processen med ett mer hållbart byggande. Vi har en stor möjlighet i att få fram ett starkare regelverk som också styr mot mer hållbara material. Vi kan främja ökad återvinning och återbruk. Vi kan också främja nya alternativ till cement. Det finns alternativ som går att använda, och man behöver undersöka möjligheten att få fram mer material snabbare. Vi kan driva på statliga aktörer för att gå före i utvecklingen mot mer hållbart, resurseffektivt och cirkulärt byggande. Vi har gjort bedömningen att det kommer att vara viktigt att främja ett ökat träbyggande. Vi har infört krav på klimatdeklaration, och vi tittar nu också vidare på om vi kan skynda på införandet av gränsvärdena för att just stimulera innovationen och framtagandet av nya material. Det finns också ett antal utredningar som går hand i hand med dessa främjanden. Inte minst vill jag passa på att peka på utredningarna om hur man kan använda entreprenadberg och andra schaktmassor på ett sätt som kan bidra till en större hållbarhet och en större cirkularitet. Det här är ett arbete som är påbörjat tillbaka. Det finns utredningar kring både klimaträtt och miljöprövningar och om hur processerna ska fungera. Men det gäller också prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av metall och . Det pågår alltså mycket arbete i många ändar. Men jag vill igen understryka att det här kommer att vara en situation som behöver lösas med gemensamma krafter från flera delar av samhället, för vi står inför en mycket problematisk situation och att ställa om. Det kommer att krävas mycket av både kreativitet och vilja från många delar av sektorn för att vi ska komma framåt i frågan. 40 (C): Det är när statsrådet redogör för de alternativ som finns och när hon lite grann på något sätt låter påskina att är ett land som förbrukar mycket cement som jag blir lite orolig. Vi vet vilka behov vi har av cement. Vi är överens om att vi vill öka byggandet i trä. Men det innebär inte att vi gör oss helt oberoende av en sådan insatsvara som cement och kalk är. Jag nämnde Västlänken som ett stort infrastrukturprojekt. Vi är båda överens om att vi borde bygga nya stambanor i . Det är uppenbart att bara ett sådant projekt, givet att 4 cement går åt för att stabilisera i lera, också kommer att kräva detta byggmaterial i ganska stora mängder för att man ska kunna genomföra det. Vi kommer att ha kvar det här beroendet alldeles oberoende av vad statsrådet säger om att öka återbruk eller göra sig mindre beroende av cement. Jag påpekade tidigare att det finns stora fördelar med den plats där man har brutit och kommer att bryta kalk med tanke på tillgänglighet till hamn och andra saker. Det gör att denna plats är lämplig. Som ett alternativ till att göra sig beroende av mer eller mindre tveksamma stater, framför allt , i importen torde det vara ett alternativ som är bättre. Vi har att förhålla oss till en situation där vi står utan cement igen. Det tar tre till att göra en ny ansökan för Cementa, om det är det handlar om, och då får man hoppas att det inte blir något överklagande på vägen. Under alla förhållanden kommer det att uppstå en byggkris. Regeringen är den som ska se till att bostadsbyggandet inte bromsar in nu när det råder bostadsbrist i 212 av landets 290 kommuner. Statsrådet är svaret skyldig.