prot · H80977 · 2021-02-05 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3857 till finansutskottet COM(2021) 20 och COM(2021) 21 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 37 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 3 Svar på interpellation 2020/21:308 om covid-19-smitta på våra tunga anstalter 1 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag gör en annan bedömning nu än i mitt frågesvar från då jag ansåg att Kriminalvården erbjuder en trygg och säker miljö för såväl anställda som intagna. har också frågat mig om jag tillsammans med regeringen har diskuterat och analyserat vad det kan innebära för risker om anstaltspersonal inte räcker till på grund av sjukdomsfrånvaro och om detta föranleder arbetsmiljöproblem på våra anstalter. När pandemin blev ett faktum i fattade Kriminalvården skyndsamt flera beslut i syfte att begränsa smittspridningen i anstalt och häkte. Situationen togs snabbt på största allvar. Kriminalvården är en del av samhället. Vi har en pågående samhällsspridning av covid-19. Det har förekommit mindre utbrott vid enheter. var det ett mer omfattande utbrott vid Anstalten . I skrivande stund har vi 19 smittade intagna vid enheter. Det ska ställas i relation till att Kriminalvården hanterar drygt 7 000 intagna. Sedan pandemin startade har knappt 500 fall av smitta konstaterats. Det är min bedömning att Kriminalvården trots de förhållanden som råder, en pågående pandemi som anstalter och häkten är närapå fullbelagda, har lyckats hålla nere smittspridningen och upprätthålla verksamheten. Enligt den löpande information som jag får från Kriminalvården har myndigheten beredskap för att upprätthålla personalförsörjningen även vid större utbrott av smitta bland personal vid en anstalt eller ett häkte. Myndighetens hantering av situationen vid Anstalten visade också på detta. Såväl regeringen som Kriminalvården tar situationen på största allvar. Vi har en tät dialog med Kriminalvården i frågan och följer utvecklingen noga när det gäller smittspridning, situationen för intagna och personal samt myndighetens beredskap för personalförsörjning. 2 (M): Vi har en pågående pandemi, nu i våg två. har varit drabbat av den . Även om vi inte har haft någon lockdown, som vi ser i många andra av världens länder, har vi haft mer eller mindre tuffa restriktioner att följa för att minska smittspridningen. Våra sjukhus har tvingats omprioritera sina verksamheter och stryka också viktiga operationer för att ställa resurser till förfogande för de svårast sjuka covid-19-patienterna. Detta har krävt enorma insatser från många, med indragna semestrar, beordrade tjänstgöringsscheman och full skyddsutrustning under tolvtimmarspass. Som mest vårdades 550 patienter på våra intensivvårdsavdelningar i landet. Efter den första vågen av smitta var antalet vårdade nere på runt 50 personer i intensivvården. Men pandemiexperter varnade då för att en andra våg skulle kunna komma då det ännu inte fanns något vaccin. , då jag frågade justitieminister om faran för smitta på våra tunga anstalter, hade antalet covid-19-patienter på våra intensivvårdsavdelningar ökat till 183. Och man kunde befara en ytterligare ökning av antalet svårt sjuka. har de tunga anstalterna inte haft besöksförbud, som de hade . Därför ansåg jag att det var viktigt att lyfta fram frågan om smittspridning i en skriftlig fråga. Anstalterna hade då inte heller rapporterat in att det fanns någon smitta. Justitieministern såg då ingen fara utan ansåg att det fanns säkra rutiner och sjukvård för de intagna om smitta skulle uppstå. har problemet uppstått. Sedan smittan utbröt har 500 fall av smitta inträffat bland 7 000 intagna. Våra anstalter har inte varit vad ministern benämnde en säker miljö. Lägg därtill att våra anstalter är fullbelagda och att det är ett hårt tryck för att klara personalbemanningen. Då är detta inte ett lyckat exempel på hantering. Det som jag också undrar över är varför man inte har infört besöksförbud, som man har gjort i andra riskmiljöer som våra äldreboenden. Besökare till våra tunga anstalter kommer från hela landet och kan både bära med sig smitta in och bära med sig den ut. Nej, kriminalvårdsanstalterna har inte varit säkra vad avser smittspridning. 3 Justitie- och migrationsminister (S): Jag har precis motsatt bild. Med tanke på att vi har haft en samhällsspridning vill jag säga att när det gäller den smittspridning som har skett i kriminalvården hade jag faktiskt befarat att det skulle bli mycket värre. Jag var väldigt oroad över att det skulle kunna bli en mycket kraftigare effekt i kriminalvården. Men jag menar att dessa farhågor inte har besannats. I mitt svar säger jag att vi hade 19 smittade, och jag tror att den aktuella siffran just nu är 38. Men då ska man komma ihåg att vi en vanlig dag har 7 000 intagna. Om vi då har 38 smittade tycker jag att det ska sättas i relation till detta, inte minst mot bakgrund hur det är överallt i samhället. har vi, som sagt, haft ungefär 500 smittade men inga dödsfall i kriminalvården till följd av . Vi har haft ett fall av sjukhusvistelse till följd av . Ser man till personalen är sjukfrånvaron låg. Den ligger nu på att jämföra normala år. Sjukfrånvaron bland personalen är alltså lägre nu än vad den är ett normalt år. Jag påstår alltså att detta faktiskt är ett tecken på att man med tanke på omständigheterna har hanterat situationen på ett bra sätt, också nu i fråga om det senaste fallet i . Då ska man återigen tänka på att vi har hundra procents beläggning i både anstalter och häkten. Vi har att göra med en mycket smittsam sjukdom. Vi har, som jag sa, haft en samhällsspridning under . Ändå har vi så pass få drabbade i kriminalvården. Jag tror att detta beror på att man agerade väldigt tidigt och att man stoppade alla besök och ställde in alla permissioner. Man kompenserade det med gratis telefonsamtal för de intagna, så att de till exempel skulle kunna ha kontakt med sina anhöriga. Sedan genomförde man, som på många andra ställen i samhället, lättnader . tillåter man besök, men bakom plexiglas för att smittan inte ska spridas vidare på ett sätt som vore olyckligt. Dessutom erbjuds alla nyintagna som kommer till ett häkte eller till en anstalt testning vid ankomst. Om man inte vill bli testad och vägrar att bli testad kommer man att betraktas som smittad och också behandlas som smittad. Kriminalvården uppger att de har obegränsad kapacitet av snabbtester, så att de kan använda sig av det när det behövs. Sammantaget vill jag ändå säga att kriminalvården så här långt nog är en av de minst drabbade samhällssektorerna tack vare, påstår jag, ett rådigt och professionellt arbete av ledningen och av alla anställda. Men då ska man också veta att vi inte är igenom detta . Det gäller därför att fortsätta hålla i detta ytterligare några månader. Vi följer naturligtvis mycket noga, på närmast daglig basis, hur utvecklingen ser ut i kriminalvården. Jag får regelbundna rapporter från kriminalvården om smittsituationen. Vi har också mycket kontakt med de fackliga organisationerna, inte minst som organiserar de flesta av de anställda på anstalterna och häktena, för att också få denna bild. Detta tar vi alltså på stort allvar. 4 (M): Jag har redan tidigare i kammaren lyft fram problemet med att våra anstalter är fulla och näst intill överfulla. Det ställer extra krav på personalen. Det blir trångt i alla utrymmen. Jag tycker inte att det är tillfredsställande med 500 smittade av 7 000 på ett ställe där personerna är inlåsta. Man har visserligen inte några dödsfall, men jag vet inte om vet vad det innebär om en person från Kumla hamnar på ett sjukhus och hur säkerheten ser ut då. Det går åt två personer som finns hos personen för att vakta. Även om personen är sjuk vill den oftast ut om den är inlåst på livstid. Ett par personer på ett sjukhus skulle kunna försätta en anstalt i en helt annan situation, och det gäller även dem som ska vårda på en intensivvårdsavdelning. Det förvånar mig väldigt mycket att regeringen inte tänker utanför boxen. Man kör justitiefrågorna för sig och sjukvårdsfrågorna för sig – man tänker inte på hela samhället. har 2 500 personer sjukhusvårdats på grund av covid-19, och då anser jag att det kanske inte är besök på våra tunga anstalter som är det viktigaste. Vi har gamlingar som inte har fått träffa sin familj på . Jag anser att man hade kunnat komma ned till noll om man hade varit riktigt strikt. Jag tycker att man utsätter både dem som jobbar på anstalterna och dem som jobbar i sjukvården för risk när man utsätter dem för stressiga situationer på det här sättet. Jag tycker också att det är konstigt att det inte verkar som att regeringen har planer för hur man ska hantera pandemin framöver. Jag frågade om detta i går, och hans svar på frågan hur man lägger upp strategier i regeringen var att man har presskonferenser med . Det tycker jag är väldigt konstigt. ser det ut så här i kriminalvården, och vi kanske kommer att belasta sjukvården med tunga sjukvårdsfall som dessutom behöver övervakning. Vad får det för samhällseffekter? Jag anser att en ledningsgrupp för ett helt land måste ha den här diskussionen. Det kan ju inte vara så att själv ska ansvara för hela riskhanteringen – hur det kommer att slå om ett sjukhus får in några svårt sjuka personer från våra tunga anstalter ligger ju faktiskt utanför kompetensområde. Det är inte som när en vanlig person kommer dit. Dessutom tycker jag att man ska vara rädd om personalen på våra tunga anstalter. Vi vet att arbetsmiljön där inte är som var som helst, utan man är väldigt ansatt psykiskt. Vi ska dessutom betänka att man kan bli smittad och dra med sig smitta hem till sin familj, vilket är ytterligare en stressfaktor. Jag tycker inte att hanteringen har varit så lyckad som vill låta påskina. 5 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har inte 500 smittade i kriminalvården , utan vi har 38 smittade i kriminalvården . Det har varit 500 smittade ; det är viktigt att säga. Just nu har vi som sagt 38 smittade av 7 000 intagna. Vi har inga dödsfall. Vi har en enda sjukhusvistelse . När det gäller personalen är sjukfrånvaron lägre än vanligt. Detta tycker jag ska sättas i relation till den bild som försöker att måla upp av att vi har fått in smitta på anstalterna som har påverkat dem på ett mycket påtagligt sätt. Vi har några utbrott, senast i . Vi hade också ett utbrott i . Min bedömning är ändå att man har bra rutiner för att ingripa mot detta och kunna begränsa problemet. Jag ska också säga att det inte är jag som sitter och gör bedömningar av hur kriminalvården ska göra eller inte i förhållande till smittskyddet. Kriminalvården står i ständig kontakt med smittskyddsläkare och följer smittskyddsläkarnas råd om hur man ska hantera olika situationer. Jag vill påstå att situationen hade kunnat vara betydligt värre om man inte hade ingripit ganska tidigt – – med restriktioner. Jag tycker att man snarare ska rikta ett tack till både ledning och anställda för ett bra jobb i den här situationen. är min uppfattning att de har klarat detta på ett bra sätt. När det gäller besökssituationen sker besök som sagt bakom plexiglas. Det är också så att personalen har tillgång till den skyddsutrustning man behöver ha tillgång till för att minska smittan i besökssituationer. Avrundningsvis kanske jag ska påminna om varför vi har hög beläggning just . Vi har 1 000 fler frihetsberövade jämfört . Det beror på att vi har gjort stora satsningar på polisen, att vi har ökat häktningsmöjligheterna och att vi har hårdare straff nu än vad vi hade tidigare. Därför sitter fler på anstalter och i häkten. Detta är en del av att brottsbekämpningen kommit igång på ett bra sätt – på ett mycket bättre sätt . En slutsats är att vi måste bygga i kapp, vilket vi nu gör, för att kunna bygga bort flaskhalsarna och kapacitetsbristerna. Vi får bland annat använda oss mycket av dubbelbeläggning just , och det är naturligtvis olyckligt. är kriminalvården mitt uppe i en expansionsfas, och man planerar för nya häkten och anstalter på ett stort antal orter i landet. Vi ska ha 2 000 fler platser till 2027, bara för att nämna något. När vi ökar kapaciteten totalt sett förebygger vi också eventuella sådana här situationer framöver. ser vi till att det blir mer luft och mer kapacitet i systemet och att det blir lättare att hantera. Återigen: Med det resultat vi har så här långt – ett mycket begränsat antal smittade, inga dödsfall och en enda sjukhusvistelse – vill jag nog påstå att kriminalvården har klarat detta på ett bättre sätt än vad många kanske hade befarat. Man har gjort det till följd av ett professionellt agerande från både ledning och anställda. Vi är, återigen, inte igenom detta. Vi kommer att ha ytterligare framför oss då detta kommer att vara ett hot som hänger över oss medan vaccinationsprogrammet rullar in. Kriminalvården innefattas förstås också av vaccinationsprogrammet, enligt de prioriteringslistor som finns. Vi kommer att kunna komma igenom det här , men vi ska inte utmåla kriminalvården som en sektor som har drabbats extremt hårt av detta. Det är snarare tvärtom – jag skulle vilja påstå att detta har hanterats på ett sådant sätt att man har lyckats begränsa smittspridningen i kriminalvården. 6 (M): Jag skulle vilja säga att man borde ha kunnat hålla smittspridningen på noll. Personerna är ju faktiskt inlåsta i ett fängelse, så man har full möjlighet att hålla en miljö som gör att personer inte utsätts för smitta. är nöjd med att det inte är så många just . Jag vet inte hur stor omsättningen är på våra tunga klass 1-anstalter. Man sitter ju ofta rätt länge där. Om det är samma population som har suttit där och 500 personer har varit smittade är det en rätt hög siffra; det är egentligen samma som samhällssmittan. Om väldigt många intagna däremot har bytts ut under det här året är det någonting annat. Jag undrar också vad det är som gör att kriminalvården inte behöver ha besöksförbud, som våra äldreboenden måste ha. Det talas om plexiglas, men människor ska ut och in. Dessutom kommer besökarna oftast inte från närområdet, vilket är fallet när människor besöker föräldrar som kanske bor i närort, utan de reser i stället över hela landet. Den som sitter på en tung anstalt vill självklart hemskt gärna ha besök. Att hindra det här utan att man får order från högsta ledning om att man måste ha dessa restriktioner tror jag är väldigt svårt. Där tycker jag att skjuter ned problemet på personalen. Jag vill inte påstå något annat än att man har gjort ett fantastiskt jobb utifrån de möjligheter man haft. Det är just därför – för att värna arbetsmiljön och möjligheterna att göra ett riktigt bra jobb – som jag tar upp detta till debatt. Det handlar dessutom om hur vi ska kunna värna vår sjukvård så att den inte ska belastas med att det dygnet runt sitter två personer och vaktar någon som kommer från en tung anstalt, för det är en extra belastning. 7 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har alltså haft en sådan sjukhusvistelse under det här året. Vi har inte haft någon som har avlidit. När det gäller de 500 personer som har varit smittade talar jag inte bara om de tunga anstalterna utan om hela kriminalvården och om alla säkerhetsklasser – både ettan, tvåan och trean. Detta gäller alltså alla de 7 000 platserna, och naturligtvis också häktena. Sedan är det kanske inte så konstigt att man har hårdare regler för äldreboenden. Där sitter människor som är äldre och därmed också mycket mer sköra förstås, och riskerna för deras hälsa är naturligtvis mycket större än för de intagnas hälsa. Då tycker jag inte att det är konstigt att man har olika regler, eftersom det rör sig om två helt olika saker. Går det att få ned smittspridningen till noll? Nej, det tror jag är helt omöjligt. Visserligen är de som sitter i fängelse inlåsta, ja. Men anställda kommer ju och går , och det är klart att de befinner sig ute i samhället och riskerar att få med sig smitta därifrån in till anstalterna och häktena. Det är nog väldigt svårt att få ned smittspridningen till noll med tanke på detta. Vi kommer förstås att fortsätta följa råden från smittskyddsläkarna. Kriminalvården står i ständig kontakt med dem som är experter på det här området för att veta exakt var man ska lägga de här balanserna. Jag vill nog ändå fortsätta peka på att med tanke på att vi har haft en allmän samhällsspridning har kriminalvården klarat situationen förvånansvärt bra, och man har gjort det mot bakgrund av att man agerade väldigt tidigt med kraftfulla åtgärder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2020/21:309 om efterkontroll i utlandet av krigsmateriel 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig varför regeringen inte agerat i enlighet med den tidsplan för ett system med efterkontroll i utlandet av krigsmateriel som expertmyndigheten har föreslagit. Han har också frågat när ett sådant system kommer att införas. har ett strikt regelverk för exportkontroll av krigsmateriel. Detta kommer främst till uttryck i de prövningar som görs av ansökningar om exporttillstånd, det vill säga före en eventuell utförsel. Svenska myndigheter har tidigare vid enstaka tillfällen genomfört kontroller i utlandet efter en utförsel, när uppgifter förelegat om misstänkt avledning av krigsmateriel. Denna möjlighet finns fortsatt. Frågan som behandlas avser ett mer systematiskt och regelbundet genomförande av sådana kontroller, även när ingen misstanke om avledning råder. Ett sådant system kan utgöra ett komplement till en fortsatt noggrann och strikt kontroll som utövas innan utförseltillstånd kan lämnas. Den analys och det förslag som ISP lämnade 2018 har sänts på remiss till berörda instanser, vars remissvar har beaktats i den fortsatta beredningen inom . Ett antal praktiska frågor har behövt redas ut. I samband med detta har olika lösningar och erfarenheter från andra länder som infört efterkontroller studerats. Frågorna är delvis komplicerade, och det har inte alltid varit möjligt att snabbt finna fungerande lösningar. Det är fortsatt angeläget för regeringen att få ett system för efterkontroller på plats. Beredningen av detta är nu inne i ett slutskede. Regeringen lämnar till en skrivelse om den strategiska exportkontrollen. Årets skrivelse kommer att innehålla aktuell information om efterkontrollfrågan. 9 (SD): exportkontroll utgår från ett regelverk där premissen är att export av krigsmateriel inte är tillåten. Utifrån detta generella förbud kan sedan undantag meddelas för krigsmaterielexport. Kontrollen för företag och andra som exporterar krigsmateriel är omfattande i . Utgångspunkten vid export av krigsmateriel till utlandet är att materielen inte kommer i orätta händer, vilket självklart skulle kunna få mycket allvarliga konsekvenser. Risken vid spridning till oönskade mottagare utgör en risk för säkerhet men kan också strida mot målen för svensk utrikespolitik. Exportkontrollen i har reglerats sedan , och vid ett flertal tillfällen i närtid har utredningar genomförts för att skärpa kontrollen av krigsmateriel. genomfördes en utredning om skärpt exportkontroll av krigsmateriel. I utredningen konstateras att efterkontroll i utlandet av krigsmateriel genomförs av flera andra stater och att bör skärpa efterkontrollen. Man skriver följande: har det vid ett antal tillfällen uppdagats att krigsmateriel som exporterats från har hamnat i fel händer. Detta är djupt oroväckande och skapar osäkerhet om den svenska exportkontrollens effektivitet. Efterkontrollen av krigsmateriel som förs ut ur måste skärpas. Utifrån detta föreslogs att skulle införa ett system med efterkontroll. Inget av partier, som samtliga fanns representerade i kommittén, hade några invändningar mot att införa efterkontroller. Regeringen återkom därefter 2017 med en proposition och skrev följande angående införandet av efterkontroll: Det bör införas ett system för efterkontroll som ger möjlighet att i utlandet följa upp att slutanvändningsåtaganden följs. ISP bör ges i uppdrag att analysera och lämna förslag om de närmare förutsättningarna och formerna för en sådan kontroll. , , kom att ges uppdraget att analysera frågan om efterkontroll i utlandet av krigsmateriel samt lämna förslag till utformning av ett system för sådana kontroller. redovisade ISP ett förslag för hur efterkontroller skulle kunna införas. I sitt svar till redovisade ISP hur efterkontroller kan genomföras utifrån flera aspekter. I svaret framgår att införandet av efterkontroller inte kommer att medföra några större kostnader, utan att det handlar om en begränsad förstärkning av arbetskraften på ISP samt eventuellt någon förstärkning på . I svaret från ISP framkommer att en lämplig tidpunkt att införa systemet är . Trots att ISP redovisade sitt svar har regeringen ännu inte infört ett system för efterkontroller. Man har alltså inte följt ISP:s rekommendation om när ett system för efterkontroller ska införas, detta trots att regeringen i många sammanhang gett intrycket av att prioritera kontrollen av krigsmaterielexport, så även i januariöverenskommelsen som tillkom . Där går att läsa om regeringens ambition att ytterligare begränsa krigsmaterielexporten. Jag ställer därför frågan varför regeringen inte har agerat i enlighet med den tidsplan som expertmyndigheten föreslagit och när ett system för efterkontroll i utlandet av krigsmateriel kommer att införas. I sitt svar förklarar justitie- och migrationsministern att förslaget som ISP lämnade 2018 har varit på remiss och att det är en av anledningarna till att det har dragit ut . Jag bedömer dock att ISP i sin tidsplan hade beaktat just svarstider från remissinstanser och finner därför inte regeringens förklaring särskilt rimlig. Vidare säger ministern att frågorna delvis är komplicerade. Innebär detta då att de till viss del inte är så komplicerade? Det ter sig anmärkningsvärt att man inte har agerat, trots att nu har förflutit sedan efterkontroll skulle vara infört enligt ISP:s rekommendation. Med denna takt kan man fråga sig om regeringen över huvud taget kommer att införa efterkontroll under innevarande mandatperiod. 10 HANS (M): Jag råkade befinna mig i kammaren och tänkte då att det kunde vara bra både för statsrådet och för interpellanten att höra saker och ting direkt från hästens mun, så att säga, i och med att jag var ordförande för den krigsmaterielutredning som delvis berörs här i debatten. Det finns fler ledamöter i kammaren som satt i utredningen, fru talman. Jag tänker inte gå i polemik med någon av herrarna utan mer kasta ljus över frågan. Precis som framhåller ägnade vi ganska mycket tid åt den här frågan, som i utredningen kallades för avledning, men olovlig spridning av vapen är kanske en mer korrekt benämning på lätt svenska. Utredningen höll på med mycket komplicerade frågor, och det vet jag att både statsrådet och interpellanten vet och inser. Krigsmaterielexport är komplicerat. Det är därför bra att det får ta lite tid. Jag tror att utredningen arbetade . Där var detta en fråga som återkommande dök upp, inte minst därför att det kom ett antal mediala exempel på svenska vapen som var under avledning. Det var inga stora mängder, men det fanns en diskussion om detta. Vid varje sådan medial explosion, kan man säga, tog vi upp och tittade på frågan i utredningen. Respekten för de svenska reglerna bygger på att man följer upp att vapen inte kommer på drift. Det är en ganska viktig fråga. Sedan är min bedömning att det inte är en jättestor fråga. Det handlar ju inte om enorma kvantiteter som har kommit på avvägar, men det är principiellt oerhört viktigt. Om vi ska ha en trovärdig och stabil krigsmaterielexport, vilket jag tycker, ska den bygga på regler om uppföljning, granskning och kontroll.