prot · H90926 · 2021-11-09 00:00:00 — Tillsammans med har vi bland annat tagit bort effektskatten på kärnkraft och tittat igenom och gjort om regelverket för Avfallsfonden, så att inte avgiften skulle öka med sådan hastighet när vi hade nollränta att det skulle kunna slå ut ganska många välfungerande kärnkraftsreaktorer. Detta har vi gjort därför att det är en viktig del av vårt elsystem. Jag tror också att vi ska vara realistiska. Att ingen investerar i ny kärnkraft i vårt land eller i många andra länder i vårt närområde har att göra med flera saker. En är kostnaderna för kärnkraften. Ta Olkiluoto 3, den kärnkraftsreaktor som har varit planerad och byggd . När jag var ny som energiminister 2014 hette det att den skulle anslutas till nätet om . Den är fortfarande inte på nätet, och kostnaderna, som skulle vara , har nästan tredubblats. Vi talar om närmare 100 miljarder. Det är klart att det avskräcker. Det är samma sak med de andra projekten. Det har varit och är fortfarande tillåtet att bygga kärnkraftsreaktorer i , men jag tror att det är kostnaderna och tidsutdräkten som avskräcker mer än något annat. har en väldigt god konkurrenskraft och innovationskraft. Det betyder inte att vi ska luta oss tillbaka och säga att det alltid kommer att vara så. har ändå ganska rätt i att förändringstakten är väldigt snabb. Vi ser dessutom oroande tendenser till protektionism och inom unionen också förslag om att rubba på statsstödsregler och konkurrensregler. Det är klart att vi måste vara väldigt aktiva för att hävda vår konkurrenskraft, jobben och vår ekonomiska tillväxt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2021/22:45 om drivmedelsprisernas effekt på näringslivet 10 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka näringslivets internationella konkurrenskraft på kort sikt, vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera näringslivet för de ökade drivmedelspriserna och vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera näringslivet för de ökade elpriserna. Förklaringen till de höga drivmedelspriserna ligger främst i det allt högre oljepriset men beror också på att vissa raffinaderier stängde ned verksamhet under pandemin och att det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången beror på höjda drivmedelsskatter. Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades , något som medför en lägre energiskatt. Långsiktiga åtgärder som främjar utbyggnad av elnät och elproduktion behövs för att möta den allt högre efterfrågan på el. För att åtgärda de skillnader i elpris som uppstår mellan olika elområden i , och därmed främja lägre elpriser i landets södra delar, behöver de begränsningar i överföringskapacitet som finns i det svenska transmissionsnätet byggas bort. planerar omfattande förstärkningar av nätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Flera initiativ har tagits för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att säkerställa att har en trygg, stabil och klimatneutral elförsörjning året runt. Som exempel kan jag nämna att regeringen fattat beslut om att ge i uppdrag att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer att minska kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft. Utöver det har ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät, som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. har även fått ökade anslag för att korta ned sin handläggningstid för ärenden kopplade till elnätsutbyggnad. 11 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag skulle också vilja rikta ett tack till dem som är med och visar sitt stora engagemang i gruppen på Facebook. Är man inte med där tycker jag att man ska gå in på Facebook och gå med i gruppen. Där får man se exempel från hela på hur de chockhöga drivmedelspriserna påverkar hushållen, hushållens köpkraft och näringslivet. Vi kan se hur åkare efter åkare går på knäna. Jag är genuint orolig för den snö som kommer att falla , för väldigt många avtal som är skrivna mellan beställare och leverantörer inkluderar inte något drivmedelstillägg. var jag i och besökte ett företag som berättade att dieselpriset har stigit med sedan man skrev under sitt avtal. När BS Entreprenad räknade på detta visade det sig att de i princip skulle få betala för att utföra snöröjning. Även om många företagare är oerhört lojala med sina lokalsamhällen tror jag att det är få som skulle gå till sitt jobb och betala för att få utföra det. Jag pratade med företrädare för branschen. Det är tyvärr väldigt vanligt att man inte har bränsletillägg i sina avtal. Vi riskerar alltså att få en vinter som blir väldigt mörk, kall och i värsta fall oplogad på grund av regeringens oförmåga på detta område. larmar LRF: Kostnaderna för lantbrukare ökar med 4 100 miljoner. Det är 4,1 miljarder som kostnaderna har ökat med. Enligt LRF:s uträkning står diesel för 1 miljard, kvävegödsel för 1,8 miljarder, el för 750 miljoner och soja för 900 miljoner. Totalsumman är 4,1 miljarder. Detta är kostnadsökningen för hårt prövade småföretagare – de bönder som ser till att du och jag och alla andra kan få mat på bordet. De håller nu på att knäckas av den kostnadschock som drabbar dem. Och vad betyder det när dieseln kostar i , i , i men i ? Ministern står här och pratar om världsmarknadspriset. Det måste väl vara samma världsmarknad där de nordiska länderna köper sina oljor, eller har en annan världsmarknad någon annanstans, så att det skiljer per liter? Det kostar lantbrukare . Det är som någon ska betala. Då kan man säga: Ja, vi för över hela kostnaden på konsumenterna. Men så funkar inte marknaden. Om den svenska köttbullen är dubbelt så dyr som den danska finns det en och annan som kommer att välja den danska. Det är därför jag har ställt min fråga: Vad får det för konsekvenser för internationella konkurrenskraft att kostnaderna skenar för det svenska lantbruket och det svenska näringslivet? Detta borde göra regeringen sömnlös. Jag tror dock att en del av regeringen jublar. Jag tror att en del av regeringen menar att det är exakt detta man vill uppnå. Men vad säger ? Är det här ett önskat läge? Vad tänker regeringen vidta för åtgärder? 12 (M): Jag tänkte ta upp det här med näringspolitiken. Bränsleskatten och kostnaderna är en sak, men hela samhället håller ju på att rasa ihop – det gamla fina industrilandet , som har världens bästa exportföretag. Exportindustrin står för av bnp och drar in pengar som vi i kan sitta och fördela ut i olika bidragsreformer etcetera. Vi har haveriet på Cementa. Det är fruktansvärt att höra om cementen som vi alltid har brutit själva. ska vi börja importera cement från och gamla , där de har stora cementbrott. Är det miljövänligt att köra cement hit från ? Vi har haveriet med elförsörjningen som också driver upp elpriserna enormt. Att bygga energiförsörjningen på en dysfunktionell vindkraft som endast ger el när vädret tillåter är synnerligen naivt, vill jag säga. Vi har varit världsledande i på kärnkraft med fantastiska tekniker och duktiga byggare. Kärnkraften är driftssäker, släpper inte ut ett gram koldioxid och fungerar , . Alltid fungerar den. Men i stället väljer man att satsa på vindkraft och oljekraft i . I stället för att bygga kärnkraft väljer man olja , fru talman. Det finns plats i Forsmark för två verk till. Området är planerat för fem, vilket skulle försörja hela och och ge tillväxt för omställning till elbilar och dylikt som pågår. Precis som tar upp är det anmärkningsvärt att har högre kostnader för diesel vid pumparna än våra grannländer. Det är naturligtvis för att vi har mycket mer skatt på allt. Vi har höga skatter, och staten har med kirurgisk precision sett till att få in skatt på allting. När det gäller elen är det också fantastiskt att man kan ta moms på skatten: först energiskatt och sedan moms på det. Vi är väl det enda land i världen som har dubbelbeskattning på energi, vad jag förstår. Jag tycker att det här är skämmigt. Och för statsrådet, som är socialdemokrat: har historiskt sett alltid värnat industrin, i alla fall storindustrin. Småföretagen har man aldrig värnat om, och det är de som tar mest stryk med höga bränslepriser. Det är inte ovanligt att en småföretagare, till exempel en rörmokare eller en driftstekniker som ska laga och sköta om bergvärmepumpar, måste köra 10–till sina uppdragsgivare. Det här är anmärkningsvärt. Hela näringspolitiken håller på att rasa ihop, eftersom det sitter ett ganska litet parti i regeringen som får styra alltför mycket medan övriga dansar efter. Det är dags att ta tag i det här för att få ordning på , och det är vi moderater beredda att göra. 13 (M): Jag skulle vilja ha en annan liten skruv på den här debatten, och det handlar om alla dem som pendlar till jobbet. De allra, allra flesta ute i landet har inte möjlighet att åka med kollektivtrafik. I funkar det bra, och jag är den första att förespråka att om man kan åka tåg eller buss eller pendla på något annat sätt kollektivt så är det väldigt bra. Så ser det dock inte ut ute i landet. Personer som aldrig någonsin har kontaktat mig tidigare säger att nu är måttet rågat. Man kommer inte att ha råd. Det lönar sig nästan inte att åka till jobbet om man har att pendla. På en rörlig arbetsmarknad ute i landet kanske en person i familjen kan få jobb i närheten och den andra måste pendla, långt. Och även om man vill vara så klimatsmart som möjligt och gärna skulle vilja ha en elbil att pendla med är elbilarna rätt så dyra. Det är kanske inte läge om man är ung. Man är tvingad att åka på bensin eller diesel, och då kostar det väldigt mycket. Ministern ska väl också vara glad att inte alla ställer om till elbilar; det finns helt enkelt inte el till det. Jag vet inte riktigt om jag ska uppmuntra till att man faktiskt stannar hemma och lever lite billigare i stället för att fortsätta att pendla till jobbet. Det är också så att mycket av kompetensen som ministern tidigare lyfte, fru talman, inte alltid finns i närområdet. Ganska många hantverksyrken och specialistkompetenser finns på andra orter, och de behöver pendla till jobbet. Det Utopia där vi, som ofta säger, ska cykla och åka kollektivt till jobbet är en jättebra lösning i våra stora städer, men så ser det inte ut ute i landet. Så länge vi inte har löst elproduktionen så att vi alla kan åka elbil och inte har kommit ned i sådana priser på elbilar så att folk kan välja det måste vi alltså göra det möjligt för speciellt unga familjer att pendla. Jag tror också att regeringen behöver gå hem och titta på skattesystemet. Det här är en skattebas som är jättestor, för man finansierar ju andra saker i statsbudgeten med just bensin- och dieselskatterna. Den dagen vi alla har blivit klimatsmarta och cyklar kommer alltså skatteintäkterna att se helt annorlunda ut. Då är frågan om det är rimligt att småbarnsfamiljer ute i landet som pendlar till jobbet ska stå för en större del av den skatten till staten än en familj i innerstaden som har möjlighet att åka tunnelbana, buss eller på annat sätt. Det här är faktiskt en fråga om solidaritet, någonting som ministerns parti brukar prata mycket om. Är det rimligt att folk ute i landet ska stå för en större del av skatteintäkterna? 14 Näringsminister (S): Det är helt uppenbart att det finns ganska stora utmaningar i den globala handeln just . Vi pratar här om oljepriset som har gått upp kraftigt. Det handlar till exempel om raffinaderier som stängde under pandemin och som ännu inte har öppnat. är vi i ett läge där den ekonomiska utvecklingen har vänt uppåt inte minst i – tack och lov, ska jag säga. är ett av de länder som under och efter pandemin har haft den starkaste ekonomiska utvecklingen. Det är bra. När utbudet inte hänger med efterfrågan får vi den här typen av kraftiga prisökningar, och då vill hävda att det är den fel. Han sätter därmed en väldigt stor tilltro till hur mycket vi påverkar ute i världen, men det här händer ju varje land. Oavsett om vi talar om eller för den delen , eller finns samma diskussion av samma skäl. Likväl ska vi konstatera att detta inte bara syns på olje- och gaspriset utan naturligtvis också på en massa andra råvaror. I vissa delar av den svenska basindustrin kan det naturligtvis vara bra, eftersom vi naturligtvis får mer intäkter när världsmarknadspriserna är höga, men när det gäller sådant som vi är beroende av, i det här fallet bensin och diesel, är det naturligtvis inte bra. I längden, och talar vi på lång sikt, finns det naturligtvis bara en väg framåt, och det är som säger att ställa om till inhemsk råvara, antingen el eller biodrivmedel av olika slag. Det tar tid. Så är det, men riktningen måste ändå finnas där, både för klimatets och för vår ekonomis skull. Att vara beroende av importerad olja från eller för delen tror jag att vi kan vara överens om inte är bra av många olika skäl. Vi ska följa detta noga och försöka hjälpas åt, men när det gäller den internationella konkurrenskraften sitter alla länder i samma båt på något vis. Oljepriset och därmed också bensin- och dieselpriserna har åkt bergochdalbana, och jag vill bara återigen understryka att detta inte beror på några justeringar av skatter i vårt land eller för den delen . Sedan är inne på en beskrivning som jag verkligen inte känner igen – att hela landet faller ihop. Jag förstår att man i opposition ska vara kritiskt granskande, , men någon måtta får det väl ändå vara på beskrivningen av den svenska industrin. Jag förstår att den moderata hållningen var att industrin var någonting som hörde historien till. Men ser inte alla stora investeringar som sker i vårt land? De största utmaningarna – flaskhalsarna – för den svenska industrin och näringslivet både nu och är efterfrågan på kompetent arbetskraft. Det är arbetskraftsbrist. Det kunde man inte tro . Men så är det, . Då är det klart att det finns ett antal utmaningar. Kompetensförsörjningen är en. Vi ska se till att vi inte bara kan säkra el – vi har nämligen stora elöverskott – utan också effekt på rätt plats när det behövs. Det handlar om att fortsätta att bygga ut nät. Det är en investeringstakt som ökar , precis som jag nämnde. Det stämmer att när det gäller tillståndsprocesser behöver vi ändra reglerna men också tillämpningen av dem och se till att det blir bättre och smidigare utan att överge viktiga värden som en ren miljö, rent vatten eller ren luft. Ja, det finns utmaningar. En del av dem har kommit fram. Men vi har också stora möjligheter. Kommer vi till rätta med dessa utmaningar – gärna tillsammans – tror jag att det kommer att bli väldigt bra. 15 (M): En företagare från åkte till . Han lade upp en bild på sin Instagram och Facebook. När han tankade i betalade han och per liter diesel. Så åkte han till och tankade. Och för den dieseln betalade han, fru talman, och per liter. Här står alltså näringsministern och pratar om att det är internationella faktorer som påverkar dieselpriset i . Men, fru talman, precis som jag sa i mitt första anförande kostar dieseln i runt , i runt och i kostade den och . Och i kostade dieseln och . Detta är naturligtvis förödande för det svenska näringslivets konkurrenskraft. Det är förödande för det företag i – ett världsklassföretag, faktiskt, som underleverantör till ett stort internationellt företag – som har en produktionsanläggning från vilken deras produkter går från till . Det betyder såklart att det måste vara farbara vägar nu när det blir vinterväglag. Men det betyder också att man måste kunna frakta produkterna till en rimlig kostnad. Vad betyder det när dieselpriset stiger med kanske på och när våra grannländer får en konkurrensfördel som beror på den inhemska politik? Jag tror inte att näringsministern ens på en skulle kunna få de unga socialdemokraterna att tro att dieseln i kostar per liter på grund av världsmarknadspriset när den kostar i , i och i . Då har vi inte ens pratat om vad den kostar i och vad den kostar i . Vi har inte ens pratat om de per liter som den kostar där. Vad betyder det för den svenska konkurrenskraften? Vad betyder det när regeringen riskerar att slå ut företag i ? Precis detta har vi pratat om i andra debatter. Det handlar om cementbrist, elbrist och tillståndsprocesser. kan jubla över att vi skrämmer jobb till från . Men vad betyder det i ? går LRF ut med ett storlarm på . Jag vet inte om näringsministern läser , men man kan läsa den ibland också. Där talas det om kostnadsökningar på över 4 000 miljoner. Jag har ställt tre enkla frågor till näringsministern som är relativt enkla att besvara. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kompensera näringslivet för de ökade drivmedelspriserna? Det är en konkret fråga. Den andra frågan är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kompensera näringslivet för de ökade elpriserna? Ser ministern den press som småföretagarna som är medlemmar i är utsatta för? Tror ministern att det påverkar konkurrenskraften för det svenska jordbruket med den kostnadschock som regeringen har påfört dem? Jag tror att det är många som förväntar sig ett svar av ministern. 16 (M): Det behövs absolut ny kompetens, och det är arbetskraftsbrist i fråga om stora och nya industrietableringar framför allt i . Men vi har 640 000 långtidsarbetslösa. Det är kanske möjligt att få dem i jobb om de inte får lika mycket i bidrag när de inte jobbar. Då kanske de måste börja jobba. Så fungerar världen, och så försöker vi uppfostra våra barn. Det är kanske bra att vi har denna politik också i . De höga bränslepriserna håller på att knäcka både landsbygd och småföretagare. Det är en sak att bo på och ta tunnelbanan ett par stationer in till eller till . Men det är inte i den världen som huvuddelen av våra invånare i lever. Inte ens i , som jag företräder, är det på detta sätt. Vi är oerhört bilberoende för att ta oss in till stan och sköta våra jobb. Oavsett om man är riksdagsledamot, småföretagare, sjuksköterska eller tekniker i ett företag måste man ha bilen. Skulle jag åka buss in till skulle det ta mig enkel resa från skärgården. Vem som helst kan räkna ut att man inte gör det. Då tar man bilen, och då tar det i stället. Frågan som ställde kvarstår: Varför har ett högre bränslepris än de övriga nordiska länderna och de övriga länderna inom EU? Vi brukar alltid jämföra oss med EU, men tydligen inte i detta fall. Jag kan nämna , om jag törs göra det här, som har extremt mycket lägre priser på bränsle än vad vi har. Där är det dynamik i ekonomin – lägre skatter och mer fritt kapital för företag och människor. Höga skatter kväver tillväxt och investeringar. Frågan kvarstår: Vad tänker statsrådet göra åt bränslepriserna? Kommer statsrådet att göra en översyn av skattenivån? Vi moderater har föreslagit en skattesänkning med på bränsle. Det är en försiktig åtgärd som vi tycker borde vinna gehör som läget är just nu i med de höga priserna. Sedan har vi en kille som sitter borta i och styr detta . Han har precis fått som han vill. Han har byggt en gasledning. , som har gjort så mycket bra, gjorde ett stort misstag när hon avvecklade kärnkraften i för att miljöpartisterna drev på det. är tyskarna beroende av gas. Den här killen sitter och skruvar på kranen och styr nu priserna på energi för hela . Det är mycket olyckligt. 17 (M): Världsmarknadspriset påverkar naturligtvis. Vi var på en studieresa och tittade på olika nya energisystem i . Där hade de ett bensinpris på motsvarande . De hade inga skatter alls. Naturligtvis är det väldigt speciellt att man har egen produktion. Därför går det inte att hänvisa till världsmarknadspris, utan det handlar naturligtvis om hur mycket skatt som man vill lägga på olika saker. Skatter kan vara väldigt bra för att minska konsumtionen av vissa saker. Det finns säkert ändå ett samband mellan att vi dricker mindre alkohol när det kostar mer eller att vi röker mindre om det kostar mycket pengar. Men dilemmat är när vi måste använda bilen, till exempel en firmabil som vi använder i tjänsten eller i jordbruket, och vi inte har något alternativ. Det måste vara en skillnad. Jag har ibland en känsla av att debatten mycket handlar om att män i de stora städerna sitter och åker i dyra och gör slut på en massa bensin och diesel. Det kan vara en sak. Men det måste finnas ett system där vi inte tar ifrån människor möjligheten att ta sig till jobb eller utveckling på den ort där de bor utifrån att priserna faktiskt är för höga. Detta blir kontraproduktivt om vi nu vill att människor ska komma i arbete, och det är ändå ett väldigt viktigt styrmedel att så många som möjligt av oss går till jobbet och bidrar till det svenska samhället. 18 Näringsminister (S): Låt oss ändå hålla oss till fakta: Det är klart att energipriserna spelar roll för konkurrenskraften. Mot den bakgrunden är det väldigt bra för våra företag att vi har bland de lägsta elpriserna i Europeiska unionen, till och med efter uppgången. Uppgången har ju skett över hela , och har naturligtvis helt rätt i att detta självklart till viss del beror på det energiberoende som har gentemot bland annat men också, skulle jag vilja säga, . Vägen framåt måste handla om att steg för steg bli av med det energiberoendet. Detta handlar nämligen inte bara om utbud och efterfrågan, utan det handlar också om geopolitik på ett sätt som naturligtvis påverkar oss alla. Ta exempelvis det som nämnde, fru talman, nämligen att använder väldigt lite naturgas. Vi använder en del i , för industriella ändamål, men i stora delar använder vi el från inhemsk produktion – vattenkraft, kärnkraft, vindkraft och, mer och mer, solceller. Sedan är vi fortfarande huvudsakligen beroende av oljebaserade drivmedel; det gäller för av drivmedlen i fordonssektorn. Då märks det när oljepriset går upp, inte bara i vårt land utan överallt – i och ute i världen. Det är klart att man kan hålla på och höja rösten och försöka låta som att man vet vad man pratar om, fru talman, men faktum är att regeringen varken eller har rört några energiskatter på det sättet. Om priserna ändå går upp finns det alltså en annan orsak, och det är naturligtvis att vi har en internationell uppgång i priset på diesel och bensin. Detta kommer att skifta mellan länder; vi kan ta det exempel som ledamoten tog upp. Det händer att även jag läser tidningsartiklar, , och i samma tidningsartikel stod det att dieselpriset var högre i än i men att bensinpriset tvärtom var lägre i än i oljelandet . När det finns den typen av diskrepans åker människor ibland över gränsen. Likväl är det klart att vi följer utvecklingen, och självklart för vi också en diskussion. Ta LRF som ett exempel; det är klart att vi följer utvecklingen och för en dialog kring detta. Det gäller särskilt om detta pågår , fru talman – då måste man naturligtvis hjälpas åt. När vi talar om själva konkurrenskraften och utvecklingen i vårt land, fru talman, skulle jag säga till att den absolut största utmaningen – utöver energipriserna och det vi diskuterar – är att utbilda människor. Det finns en idé att de som är utan arbete kommer att ta ett jobb om man bara plågar dem med lägre ersättningar, men problemet med den idén är att det inte kommer att hjälpa om människor inte har rätt utbildning och kompetens för de jobb som växer fram. Då riskerar vi i stället att göra människor fattigare och ändå inte lösa näringslivets behov av kompetent arbetskraft. Vi gör tvärtom: Vi både investerar i näringslivsutveckling och ser till att människor i vårt land får rätt utbildning för att kunna ta de jobb som växer fram. Jag tror att det är den enda framkomliga vägen. Den moderata idén att människor kommer att ta jobben om man bara plågar dem tillräckligt kommer ju aldrig att fungera. Jag menar, inte kommer Northvolt att anställa någon bara för att man drar ned a-kassan eller sjukförsäkringen för den människan! Personen måste ju kunna göra jobbet.