prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Boriana tar upp ett reellt problem, och jag delar helt uppfattningen att detta är administrativt krångligt. Min erfarenhet efter att ha jobbat med internationella skattefrågor är att området är särskilt komplicerat för sjömän i förhållande till det nordiska skatteavtalet och de olika paragrafer som gäller. Men även i övrigt ökar komplexiteten alltid när man jobbar i ett land och bor i ett annat, och det gäller både för skattebetalaren, individen, och inte helt sällan också för arbetsgivaren. Det är bra att vara realistisk. Vi ska naturligtvis ha ambitionen att det ska vara enkelt att arbeta i ett land och bo i ett annat, men vi måste ändå ha realistiska förväntningar på det. Det är viktigt att säkerställa att det inte blir en dubbelbeskattning, men det får heller inte bli en dubbel icke-beskattning. En del av den komplexitet som Boriana tar upp har sin bakgrund i att vi vill undvika en dubbel icke-beskattning så att man inte skattar någonstans. I detta finns en fråga som också är viktig. På samma sätt som att det vore orimligt att de som jobbar ombord på färjorna mellan och och har en dansk nettolön skulle få en svensk skatt på det uppstår frågan även i andra fall. Människor som bor i och använder den svenska välfärden bör naturligtvis vara med och bidra med skatteintäkter till välfärden. Självklart ska allt detta ske på ett sätt som är rimligt i förhållande till de löner man har och den skatt man betalar i andra länder. Jag vill tacka för en spännande interpellation. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:430 om befogenheter 150 Finansminister (S): Boriana har frågat mig om jag avser att initiera lagändringar som ger befogenheter att genomföra stickprovskontroller på utgående gods samt om jag avser att vidta andra åtgärder som hindrar de internationella stöldligorna att föra gods ur . Det är som, tillsammans med , har det generella och övergripande ansvaret för brottsbekämpningen. Att bygga ut är ett av regeringens viktigaste uppdrag. Därför har vi kraftigt ökat myndighetens anslag, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny, snabbare antagningsprocess till utbildningen och arbetat för att öka attraktiviteten i polisyrket. De senaste årens ökning av nyexaminerade poliser har varit nödvändig för att ta igen det underskott av poliser som den tidigare borgerliga regeringen skapade när de skar ned på polisutbildningen. Målet är att ska ha 10 000 fler polisanställda 2024 än vad vi hade vid ingången av 2016. Vi har nått ungefär halvvägs, och kommer flera tusen poliser att anställas runt om i landet. Det kommer att stärka arbetet med att bekämpa stöldligorna. Att se till att de brottsbekämpande myndigheterna har de verktyg som de behöver är ett annat viktigt uppdrag för regeringen. Därför har vi tillsatt en utredning om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Utredningen ska ta ställning till om det bör göras lagändringar för att effektivisera brottsbekämpningen i sådana områden. Det kan bland annat handla om ändringar när det gäller möjligheten att bedriva kamerabevakning och befogenheten att använda tvångsmedel som kroppsvisitation och genomsökande av fordon i brottsförebyggande syfte. Utredningens förslag ska i första hand avse , men i den utsträckning det är motiverat får förslagen även gälla andra myndigheter, till exempel . Uppdraget ska redovisas . Regeringen har dessutom inrättat ett särskilt sändebud mot organiserad brottslighet för att stötta de svenska brottsbekämpande myndigheterna i internationella kontakter. Det krävs en ständig dialog med ursprungsländer om lagstiftning, regelverk och praxis. samarbetar också aktivt med andra EU-medlemsstater för att komma åt de internationella brottsnätverken. Vår uppfattning är klar och tydlig: Kampen mot stöldligorna måste prioriteras i EU:s brottsbekämpande arbete. Regeringen är alltså fortsatt fast besluten att slå tillbaka mot de internationella stöldligorna och har bland annat i regleringsbreven för , och angett att myndigheterna ska redovisa hur den samverkan som etablerats efter det avslutade regeringsuppdraget rörande insatser mot utländska stöldligor har fortsatt att utvecklas. Förslagen i den promemoria som remitterades av innebär att ges vissa befogenheter att ingripa när myndigheten i samband med en tullkontroll misstänker till exempel att stöldgods är på väg att föras ut ur landet. Syftet är att åstadkomma en mer effektiv användning av samhällets samlade resurser. Enligt regleringsbrev ska myndigheten dock även i fortsättningen prioritera att stoppa bland annat införsel av vapen, narkotika och sprängmedel. Därtill är, med hänsyn till den fria rörligheten för varor, slumpmässiga tullkontroller vid gräns mot ett annat EU-land inte tillåtet. Som jag meddelat tidigare bedömer jag att en allmän översyn av den lagstiftning som styr arbete och befogenheter, inklusive samarbetet med andra myndigheter, är motiverad, och förutsättningarna för en sådan översyn bereds därför inom . 151 BORIANA (M): Tack, ministern, för svaret! Det finns en föga smickrande metafor för som smörgåsbord för kriminella. Den är dessvärre sann. Internationella brottsligor lockas hit för att begå stölder då de vet att risken att bli upptäckt är liten samt att risken att bli dömd och straffad i princip är obefintlig. Om man mot förmodan skulle bli dömd är det straffrabatter, mängdrabatter och komfortabla fängelser som gäller. Detta är något som över huvud taget inte avskräcker en brottsling från, låt säga, . Dessa kriminella nätverk begår stölder för flera miljarder . Enligt uppgifter från står internationella ligor för åtminstone av bostadsinbrotten och av stölderna av bilar, bildelar, båtmotorer, jordbruksmaskiner, märkesvaror med mera. Dessutom orsakar de stora samhällsekonomiska förluster och mänskligt lidande som vida överstiger värdet på det stulna godset. Ministern säger i sitt svar att polisen har det övergripande ansvaret för bekämpningen av stöldligorna. Det är onekligen så, men att förhindra utförseln av stöldgodset från landet är minst lika viktigt. Det faktum att man kan lämna via någon av hamnarna med en släpvagn lastad med exempelvis stulna båtmotorer utan att riskera att bli stoppad och lagförd lockar brottslingar hit. Därför är roll och befogenheter av fundamental betydelse. Jag hade önskat att ministern, som är den högst ansvariga för , läst upp en lång text – precis som ministern gjorde om polisen – om regeringens satsningar på just : hur man tänker bygga ut myndigheten, hur mycket kommer att få i ökade anslag och hur många nya tulltjänstemän som kommer att anställas. Jag vill också gärna höra om ökade befogenheter att stoppa stöldgods på väg ut ur landet. Det är faktiskt det som denna debatt handlar om. Ministern passar på att kritisera den borgerliga regeringen och berömma sin egen regering, bland annat för det ökade antalet poliser. Låt oss då syna hur många poliser som jobbar i yttre tjänst! Antalet poliser har faktiskt minskat från 9 2015 till 9 2019. har befolkningen ökat från 9,74 miljoner till 10,23 miljoner, vilket bidrar till minskning av polistätheten, som för övrigt är bland de lägsta i hela EU. Regeringens mål om 10 000 nya poliser till 2024 har av många experter bedömts som orealistiskt, bland annat för att kurserna genomförs med många tomma platser. I början av stod 413 av 1 020 utbildningsplatser tomma. Vid vårterminens start stod var tredje plats på polisutbildningarna tom. Sedan krävs det att poliserna har bra löner och bra arbetsvillkor för att stanna kvar i yrket. lämnar många polisen för att jobba inom försäkrings- och säkerhetsbranscherna, så målet om 10 000 nya poliser är dessvärre bara fromma förhoppningar från regeringens sida. 152 Finansminister (S): Det är bra att få diskutera med en moderat om hur snabbt man bygger ut polisutbildningen och hur många nya poliser som kan anställas. Det var ju något annat som skedde . Vi kommer tillbaka till hur det var i . På polisutbildningarna hade det inte alls fyllts på, utan det var ett stort underskott av poliser. Vi har varit tvungna att kraftigt bygga ut polisutbildningen för att kunna utbilda poliser i takt med att poliser går i pension men också i takt med att befolkningen växer. Det har varit ett väldigt ambitiöst arbete från regeringen. Vi har startat två nya polishögskolor, och det utexamineras nu poliser som kan börja i yrket. Jag delar helt Boriana Åbergs uppfattning att det är viktigt att polisyrket är attraktivt vad gäller arbetsvillkor och arbetsmiljö. Här kan jag notera att de mycket kraftiga tillskott till som har skett under den här regeringens tid har lett till att det har anställts fler poliser men också till löneökning för poliserna, vilket naturligtvis är viktigt för attraktiviteten i yrket. Det är viktigt att vi pratar om poliserna, för det är ju polisens arbetsuppgift att jaga de internationella stöldligorna. Regeringen har också uppmanat att arbeta mer med detta genom det uppdrag som man har fått tillsammans med andra myndigheter att samverka för att stoppa stöldligorna. Jag delar helt Boriana Åbergs åsikter – de stölder som sker av båtmotorer, jordbruksmaskiner och annat skapar väldig oro, frustration och ekonomiska kostnader för de individer som drabbas och för som samhälle. Jag delar helt Boriana Åbergs ambition att se till att våra myndigheter gör mer på det här området. Det är därför vi bygger ut polisen. Det är därför vi har gett det särskilda uppdraget om ytterligare samverkan och bett om att ta vidare och utveckla denna samverkan. Det är också därför vi har en utredning som ska titta ytterligare på vilka åtgärder som regeringen kan vidta för att underlätta polisens arbete mot stöldligorna. Jag hör en del riksdagsledamöter som för fram åsikten att det här problemet skulle lösas genom att polisen och tullen på något sätt bytte arbetsuppgifter med varandra och genom att tullen gjorde mer av det som är polisens arbetsuppgifter. Men då är jag rädd att man tar lite väl lättvindigt på problemet. Det kommer inte att lösas genom att man byter arbetsuppgifter med varandra. 153 BORIANA (M): Jag tycker inte att det passar sig att skylla på den föregående regeringen. Det har gått blev finansminister. Man kan säga att preskriptionstiden för föregångarens fel har gått ut. Därför föreslår jag att vi återgår till debatten om hur gods som redan blivit stulet utan att polisen kunnat förhindra det ska hindras att lämna landet. I sitt svar nämnde ministern promemorian med namnet Ändringar i smugglingslagen – ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott, som remitterades . Det är bra att förslaget slutligen kom fram, efter tillkännagivande. Det som inte är bra är att remissinstanserna bedömer att förslaget inte är tillräckligt. kan en tulltjänsteman som påträffar stöldgods inte stoppa detta från att föras ut ur landet. Man måste kontakta polisen, som oftast inte har tid att komma eftersom det någon annanstans pågår skjutningar eller sprängningar som måste prioriteras. Stöldligorna vet detta, så de kommer till hamnarna tätt före färjornas avgångar, då de vet att tulltjänstemännen inte kan hålla kvar vare sig dem eller stöldgodset. Med det nya förslaget får befogenheter att hålla kvar misstänkta personer och misstänkt stöldgods, men bara om upptäckten sker under ordinarie tullkontroll. Som bekant görs ordinarie tullkontroller i princip bara vid införsel av gods. Av 25 000 tullkontroller vid gränsen 2019 avsåg bara 350 utförsel. Därför måste det ske en ändring av förslaget. Så här skriver i sitt remissvar: ”Om t.ex. ingriper mot ett rattfylleri enligt TKBR” – lagen om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott – ”så kommer att sakna befogenheter att ingripa om den kontrollerade bilen … visar sig vara stulen eller medför … stöldgods.” Om en tulltjänsteman stoppar en misstänkt rattfyllerist och ser att hon eller han färdas i en stulen bil fullproppad med stöldgods kan tulltjänstemannen inte ingripa. Så kan vi inte ha det. skriver i sitt remissvar följande om förslaget: ”Förslaget innebär inte heller någon ändring av myndighetens uppdrag och föranleder därför inte i sig att utöka sina utförselkontroller.” Så är vi då tillbaka på ruta noll. Det finns stöldgods som lämnar landet, men kan inte utföra kontroller. Det har både och genomskådat, liksom en massa andra remissinstanser som representerar bland annat Bil , och olika jordbruksorganisationer. Alla är oroliga över denna pågående brottslighet och önskar att ministern och regeringen ska stoppa den. 154 Finansminister (S): Regeringen brinner av iver att stoppa de internationella stöldligorna. Det är därför som vi bygger ut polisen och ser till att polisen ska samverka bättre med andra myndigheter. Det är därför vi har en särskild utredning för att se vilka ytterligare verktyg som polisen kan behöva när den jobbar med gränsnära stölder. Därutöver har vi särskilt stöd när man ska jobba med andra länders myndigheter. Vi driver också i EU att internationella stölder behöver vara ett prioriterat arbete. Regeringen jobbar på bred front för att slå till mot stöldligorna med större kraft. Däremot tror vi inte att problemet löses genom att tullen tar över polisens arbetsuppgifter. Vi menar att vi behöver stärka polisen. Sedan har vi därutöver förstärkt tullen. Vi behöver också förstärka vår kontroll. Det vi har gjort med förslaget är helt korrekt, som remissinstanserna noterar. Det är inte så att vi nu menar att ska utföra polisens arbetsuppgifter. Det var heller inte syftet. Däremot kommer vi åt problemet, som det har rapporterats om vid enstaka tillfällen tidigare, att tulltjänstemän har påträffat stöldgods. Sedan får de höra av sig till polisen, men polisen har inte hunnit dit. Då har tulltjänstemännen inte kunnat hålla kvar stöldgodset. Den problematiken löses med det här förslaget. Det är naturligtvis bra och riktigt. Däremot innebär förslaget inte att tar över arbetsuppgifter. Det är heller inte regeringens mening att de ska byta arbetsuppgifter med varandra och att det per se är någonting som löser problematiken. 155 BORIANA (M): Det är positivt att ministern brinner för att stoppa brottsligorna. Därför hoppas jag att hon också är lyhörd för förslagen som vi har och som delas av de anställda inom tullen. Som det är nu saknar erforderliga befogenheter. Det kan inte hjälpa polisen när den gör en husrannsakan. Det kan inte låta den låna en hund som söker narkotika. De arbetar nu i en helt ny tuff verklighet med internationell brottslighet. Vi kan inte låta dem styras av samma lagar som för 40–. Man måste anpassa sig till verkligheten. Ministern nämnde det särskilda sändebudet mot organiserad brottslighet. Det är en bra åtgärd. är en väldigt skicklig diplomat. Jag hoppas att han blir mycket framgångsrik i sin gärning. När det gäller andra åtgärder som kan vara lättare att ordna eftersom de bara beror på regeringens välvilja handlar det om införandet av en lista över så kallade säkra länder. har justitie- och migrationsministern lovat att sådana listor ska komma till stånd. Som det är nu kommer människor från och hit och låtsas vara asylsökande. som processen pågår hjälper de ligor från hemtrakterna att begå stölder. De gör spaningar och ägnar sig verkligen åt brott. när listan kom var varken eller med. Det måste ändras. 156 Finansminister (S): Jag uppskattar engagemanget i arbetet mot de internationella stöldligorna. Jag delar också Boriana Åbergs engagemang. Det är bra att det engagemanget finns och syns så tydligt i . Däremot tror jag att det är en något förenklad lösning som Boriana och en del andra riksdagsledamöter kommer med. Jag tror inte att arbetsuppgiftsutbytet är det som löser problemet. Det behövs mer resurser. Jag vill inte bara ha mer resurser för att stoppa utförseln av godset. Jag vill inte att godset ska bli stulet till att börja med. Där är det viktigt att polisen arbetar brottsförebyggande så att vi kan stoppa stöldligorna innan de har begått sina brott. Här är det viktigt att understryka att arbetar alltmer med underrättelsearbete för att på så sätt kunna använda samhällets resurser och skattebetalarnas pengar på allra mest effektiva sätt. Det är klart att det arbetet behöver fortsätta att bedrivas på det sättet. har en väldigt viktig uppgift i att stoppa införsel av knark, vapen och sprängämnen. Det är ofta en grund till den organiserade brottsligheten vi har i . Jag är absolut inte beredd att tubba med att behöver utföra de mycket viktiga arbetsuppgifterna. Vad gäller listan över säkra länder är jag mycket nöjd över att den listan nu finns. Vilka länder som är på listan är dock en fråga för Migrationsdomstolen. Där finns möjligheter att diskutera det med dem genom att kalla dem till utskott. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:458 om hållbara finanser och stabila skattebaser 157 Finansminister (S): har frågat mig om jag har gjort en analys av vilka risker som regeringens aviserade gröna skatteväxling medför för de offentliga finanserna, och om jag i så fall avser att vidta åtgärder mot dessa risker, samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga hållbara offentliga finanser framgent. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. För att säkerställa goda och stabila skatteintäkter måste förtroendet för skattesystemet vara högt och skattereglerna upplevas som legitima. Skattepolitiken ska också skapa förutsättningar för ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Därmed ska skatten även användas för att kostnadseffektivt styra mot minskad miljöbelastning. Den gröna skatteväxling som ska genomföras i enlighet med januariavtalet kan ses i detta sammanhang. I beredningen av skatteförslag analyseras förslagens effekter på de offentliga finanserna. De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna är i normalfallet statiska och utgår från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de ändrade reglerna. Det ger i regel en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. När så är motiverat kan konsekvensanalysen även kompletteras med bedömningar av beteendeeffekter. Vad gäller fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga hållbara offentliga finanser vill jag först säga att det är viktigt att finanspolitiken är hållbar. Så länge som finanspolitiken utformas i enlighet med det finanspolitiska ramverket, med ett mål för det finansiella sparandet över en konjunkturcykel, är det också fallet. Även om vi måste vidta extraordinära åtgärder för att motverka effekterna av covid-19-pandemin gäller det finanspolitiska ramverket fortfarande. 158 (M): Fru talman och finansministern! Den finns en befogad oro runt om i landet för vad som händer med våra offentliga finanser. Skuldsättningen ökar hastigt. Regeringens prognoser har visat sig inte alls stämma när det kommer till skatteintäkterna. Det mest flagranta exemplet är vad som har hänt med den så kallade plastpåseskatten, fru talman. Där hade regeringen prognosticerat intäkter på , eller . Men intäkterna blev bara ungefär en tiondel av det, . Detta är inte första gången som offentliga finanser rubbas av att skatteprognoserna inte stämmer. De är särskilt känsliga för miljöskatter. Själva syftet med en miljöskatt är att man ska minska användningen av något. Den dåvarande moderatledda regeringen tog initiativ till att skulle ha en koldioxidskatt. har stått ut internationellt sett genom att vi har kunnat pressa tillbaka koldioxidutsläppen som vi i ett historiskt perspektiv har haft relativt god tillväxt i , tack vare den framsynthet som dåvarande moderata regering hade och som sedan regeringar av olika färg har följt efter. påpekar i sin skatteutredning, , att det är väldigt viktigt att miljöskatterna tillåts vara just miljöstyrande och att man inte hänger upp de offentliga finanserna på miljöskatter just eftersom de syftar till – om man ska använda nationalekonomiskt språkbruk – att erodera skattebasen. väljer ändå att skyffla in i ett mycket riskabelt läge, där hon gör en stor poäng av att vi ska ha grön skatteväxling i . Vi ska alltså sänka vissa skatter och kraftigt höja skatterna på det som är skadligt för miljön. Problemet med den logiken är, vilket bland annat påtalar, att man gör sig beroende av miljöförstöring för att kunna finansiera sjukvård, skola och polis. Och för att detta beroende inte ska vara bestående måste man ständigt ha en hotande skattehöjning för annan verksamhet, jobb, företagande och konsumtion. Problemet med det implicita hotet är att ingen riktigt vet vem som kommer att drabbas och på vilket sätt av de skatter som sedan kommer att behöva höjas när väl miljönyttan är uppnådd. Detta skapar i nästa led en stor osäkerhet för företag och människor kring vilka skattevillkor som egentligen kommer att gälla i landet framöver. och socialdemokratin har gjort allt för att lyckas gripa och behålla makten, för att använda ord om ett demokratiskt maktskifte i . Men frågan är: Har man gjort allt för att det ska vara så bra som möjligt för ? Anser att den gröna skatteväxlingen gynnar jobb och tillväxt i ? Anser att den gynnar förutsägbarhet i skattesystemet? Anser att den underlättar för jobb och investeringar generellt? Eller kan finansministern hålla med om att det också finns en baksida i form av ökad osäkerhet och eroderade skatteintäkter när skatten väl uppnår sitt syfte? 159 Finansminister (S): Det är ett spännande intresse för skatteintäkter från en moderat – från ett moderat parti som sänkte skatten med 140 miljarder när man satt i regeringsställning och som tryckte igenom ytterligare ett jobbskatteavdrag i efter valet och ytterligare ett efter valet . pratar om behovet av att finansiera polis, skola och annat. Men själva syftet med politik är ju att minska skatten, i alla fall att döma av den politik som trycker igenom när de har chansen att få igenom sin politik. Den gröna skatteväxlingen är en del av januariavtalet, och syftet är att få människor att välja mindre miljöfarliga aktiviteter och varor och att sedan använda dessa skatteintäkter till att sänka skatten. Vi har gjort det på ett sätt som både gynnar företagare och minskar skatten för enskilda individer. Som helt riktigt konstaterar har det visat sig att priselasticiteten på plastpåsar tycks ha varit större än man hade räknat med. Det gör att skatten har varit mer framgångsrik än vi hade trott när syftet var att styra bort från engångsplastpåsar. Men det är helt korrekt att skatteintäkterna är något mindre än man hade trott. Man kan då sätta dessa 2 miljarder i relation till de 140 miljarder som sänkte skatten med i regeringsställning. oroar sig också för att statsskulden skenar. Då måste jag ändå ställa en fråga till . har drivit flera initiativ i som ytterligare ökar utgifterna. Är denna oro på riktigt? Jag undrar eftersom har förslag på ytterligare utgifter. Att öka resurserna till äldreomsorgen är ingenting som jag som socialdemokrat har problem med. Men om man tar upp aspekten att man är bekymrad över statsskulden och utgifterna tycker jag inte att resonemanget riktigt hänger ihop. Jag är idel öra för att få höra. 160 (M): motsätter sig kraftfullt flera av de utgiftsökningar som finansministern tar sig för med det svenska folkets skattepengar. Det handlar om massiva bidragsökningar, om ett stort slöseri med utgifter och om politiserade myndigheter som inte är i tjänst. Det råder inget tvivel om att är det parti som tar ansvar för hållbara och starka offentliga finanser och tar ställning mot ett vårdslöst användande av våra skattemedel. Det försöker finansministern blanda ihop med att vi också bedriver en effektiv överbryggnings- och stimulanspolitik för att rädda jobb i krisen när hon själv är passiv. Den här interpellationen handlar dock om skattesystemets långsiktiga hållbarhet. Svenska folket kan notera att bedömde att hon skulle få in genom att införa en skatt på plastpåsar. Hon fick in en tiondel av det.