prot · H80972 · 2021-01-28 00:00:00 — I mitt hemlän har nästan 1 800 personer dött i pandemin. Jag vill med denna interpellation försöka reda ut med inrikesministern vad som ledde fram till det sms-utskick till allmänheten som gjordes . Sms:et, som skickades från den något kryptiska avsändaren ”Fohm, MSB” löd kort och gott: ”Information från myndigheterna: Följ de nya skärpta råden för att stoppa spridningen av covid-19. Läs mer på webbplatsen Krisinformation.” Kritiken lät inte vänta på sig i medier och sociala medier. Flera kommunikationsexperter påpekade att sms:et saknade konkret information om vad de skärpta råden innebar, länk till vidare information och information på engelska. Att sms:et ansågs vara en viktig och bärande del av regeringens och myndigheternas informationsinsatser tydliggjordes . Då höll inrikesminister och digitaliseringsminister tillsammans med företrädare för både och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en presskonferens enkom för att berätta att man skulle genomföra ett sms-utskick. I ett pressmeddelande som skickades ut i samband med presskonferensen säger statsrådet : ”Det är angeläget att hela befolkningen får relevant information om vad som gäller för att kunna bidra till att minska smittspridningen av covid-19.” Efter att sms:et hade gått ut visade det sig att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap hade avrått från att använda massutskick av sms eftersom det bland annat kunde blockera annan akut krisinformation. Man varnade också för att det kunde leda till högt tryck på sociala medier som skulle göra att arbetstid måste tas från annan viktig verksamhet. Trots denna avrådan fullföljde regeringen beslutet om att genomföra ett massutskick. Frågan är därför vilken hänsyn regeringen tog till dessa invändningar när man fattade beslut om ett massutskick. Innehållet väcker också frågor. Att sms:et inte innehöll någon länk direkt till de skärpta råden man hänvisade till – eller någon länk alls – förklarades först med tekniska begränsningar. Det modifierades senare till att man inte ville skicka med länkar eftersom det skulle föra tankarna till bedrägeri-sms, något som statsrådet återkom till . Att sms:et inte innehöll information på engelska har man också hänfört till tekniska skäl, bland annat i en faktaruta i det pressmeddelande som jag just citerade ur. Statsrådet har i sitt svar sagt att myndigheterna ansvarade för innehållet, men vilka instruktioner gav regeringen myndigheterna angående vilken information som skulle delges allmänheten genom massutskicket? Eller regeringen kanske bara beslutade att sms:et skulle gå ut utan att ge myndigheterna några som helst instruktioner om innehållet? Och, herr talman, vilka tekniska skäl innebär att ett sms endast kan formuleras på svenska och inte också på engelska? Är statsrådet nöjd med att sms:et formulerades endast på svenska, särskilt som han själv motiverade syftet som att hela befolkningen skulle nås av relevant information? Herr talmannen får ursäkta, men hela den här historien känns som ett hastigt hopkommet hafsverk. Min sista fråga blir därför hur länge man förde dialog med berörda myndigheter innan man kallade till den nu famösa presskonferensen. 36 (M): Tack, , för en viktig interpellation som handlar om information om pandemin! Ja, vi som följde medierna de där dagarna noterade att regeringen och myndigheterna framstod som nästan löjeväckande. Inte minst i sociala medier jämförde man det här sms-utskicket med dem som hade gått ut i närliggande grannländer och i och som gick ut väldigt mycket tidigare i de länderna. Den frågan har inte ställt, men statsrådet kanske ändå vet varför man inte använde omfattande informationskampanjer via till exempel sms tidigare. Jag tror att gjorde det ganska tidigt, , och med betydligt bättre information än den gav. Sedan kan man beklaga att sms:et inte nådde alla i befolkningen. Inte minst statsråd hade kanske behövt nås av sms:et. Planerar man liknande åtgärder ? Finns det situationer där man kommer att använda tekniken på det här sättet, och vilka erfarenheter har man i så fall gjort? Med dagens teknik är det ganska lätt att styra informationen mot olika områden. Det kanske är så att den till exempel i delar av ska vara på andra språk. Det kanske är så att man regionalt, till exempel i , har en situation där det verkligen krävs att man går ut med information medan man i andra delar av inte har samma behov. Vilka slutsatser har regeringen dragit av sms-massutskicket, och planerar man att göra liknande aktiviteter? Och varför väntade man så länge? Är det som antyder, att det blev en närmast panikartad situation? Då är det klart att det inte blev så mycket tid för planering – det var viktigt att hålla presskonferens och försöka visa handlingskraft, men innehållet i sms:et blev kanske inte så bra som det hade kunnat bli. 37 Statsrådet (S): Tack för interpellantens frågor om sms-utskicket! Jag tolkar frågorna som intresserade och seriösa. Man kan ju annars tolka det som att man vill tjafsa om huruvida det är bra med ett sms. Jag tror nämligen att det är bra med sms-tjänster. Jag tror att vi kommer att få se mycket mer av det . Jag vill börja med att vara väldigt seriös. I början diskuterade vi om vi skulle skicka ut Viktigt meddelande till allmänheten, vilket är den lagreglerade formen för information till allmänheten. Men myndigheterna gör egna bedömningar av vad lagstiftningen tillåter och inte, och där menar man från flera myndigheters sida att det krävs en mycket mer akut händelse – gasutsläpp, brand eller explosionsrisk i området – för att Viktigt meddelande till allmänheten ska fungera i den formen. Vi talade om den här frågan med myndigheten. Det var inget hafsverk. Den tidigare diskussionen om detta handlade alltså ganska mycket om Viktigt meddelande till allmänheten – när bedömer man att det kan användas, och när är det lämpligt? Där fick vi i regeringen ganska tydliga signaler om att man inte trodde att detta skulle rymmas där. Det handlade ju om mer långsiktig information, visserligen inför nya, hårdare restriktioner som skulle gälla från ett visst datum, och det var detta vi ville uppmärksamma. Men det handlade inte om den akuta fasen i en olyckshändelse, som ju Viktigt meddelande till allmänheten egentligen är avsett för. Därför började vi titta på andra lösningar. Det visade sig då att de fyra största teleoperatörerna var villiga att bidra till ett mass-sms-utskick, och det var vi väldigt glada för. Men det innebar också vissa tekniska begränsningar, till exempel begränsningar i antalet tecken. Det kan finnas andra fall då man kan skriva mycket längre meddelanden, men i det här fallet var det den kortare formen av utskick som vi fick tillgång till. Regeringen hade tittat på MSB:s invändningar, men eftersom vi inte använde Viktigt meddelande till allmänheten föll en del av de invändningar som fanns. Den oro myndigheten hade var ju i första hand kopplad till Viktigt meddelande till allmänheten. Det fanns också diskussioner om vad systemet klarade – om det fanns risk för överbelastning, om det skulle bli störningar på 1177, 113 13, och om folk skulle börja ringa 112 och så vidare. Inget av detta såg vi. Vi såg en väldigt stor trafik till . Det var mycket större trafik än under pandemin – jag tror att vi var uppe i 3 ½ miljon besökare den här dagen, och det visar ju att det var många som gick vidare dit. Vi har inte påverkat innehållet i utskicket annat än att vi ville att myndigheterna skulle jobba med de nya, skärpta restriktionerna som skulle börja gälla och att det var detta som var syftet, så att folk skulle ha kunskap om vad som skulle gälla inför jul- och nyårshelgerna. Men det är alltså myndigheterna som har utformat det. På finns information på 20 olika språk, tror jag. Det är väldigt mycket restriktioner och avvägningar, och man kan inte i ett sms få med alla restriktioner som finns. Man måste alltså hänvisa till en plats där det finns mer samlad information och till exempel också flera språk. Det var den avvägning som myndigheterna gjorde. Vi har inte fått utvärderingen . MSB ska återkomma med en samlad bedömning av de erfarenheter man har gjort. Min slutsats är väl att kommer att använda mer av sms-utskick och i fler former. Vi planerar inte för det just , men det kan komma ett läge där man behöver använda den typen av kommunikation igen. Jag tycker att det är bra att vi har gjort detta och att vi har lärt oss på kuppen. 38 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Ministern berättar att man har fört en dialog med myndigheterna om ett VMA. Det är ju intressant i sig. Men jag vill ändå uppehålla mig lite vid den frågan. I ett TT-telegram publicerat dementerar nämligen MSB att planerar några massutskick av sms. Det var med anledning av att hade hört av sig till , som hade skickat ut information via sms – ett sms som för övrigt var skrivet på svenska, finska och engelska. Då blir jag lite fundersam. Om regeringen planerade ett massutskick tidigare än före presskonferensen, varför berättade MSB inte om det? Eller hade regeringen inte berättat för MSB att man planerade ett sådant utskick? Jag tycker också att man kan fundera lite kring statistiken om hur många som besökte när sms:et gick ut. Precis som statsrådet säger ökade trafiken till 3 ½ miljon besökare. Hade det varit en vanlig marknadsföringsinsats hade det varit ett helt fantastiskt resultat. Men man ska komma ihåg att befann sig i ett katastrofalt läge där smittspridningen skenade och intensivvården häll på att slå i kapacitetstaket. Är då en tredjedel av den målgrupp man vill nå ett tillräckligt bra resultat? Jag vet inte. Jag tycker att det är värt att fundera på. Jag har ingenting emot att regeringen fattade beslut om ett massutskick. Kanske borde det, som var inne på, ha gått ut mycket tidigare. Vårt grannland skickade ett sms till befolkningen . Det innehöll för övrigt förutom konkret information också fyra länkar. Jag kan köpa att det var befogat att skicka ett sms . Coronastrategin hade ju då mer eller mindre rämnat, smittspridningen ökade kraftigt och sjukvården riskerade att stå inför en bokstavlig systemkollaps. Det som egentligen är myndigheternas invändning när det gäller VMA eller massutskick är ju att man i ett nationellt krisläge väl inte bara ska skjuta iväg ett sms utan att ha någon dialog med myndigheterna om vilken information det ska vara. Det här sms:et innehöll ju varken konkret information om vad råden innebar eller något om hur befolkningen skulle förhålla sig. Det innehöll inte någon länk där sådan information fanns att nå, och det innehöll inte heller någon information på engelska – detta trots att syftet enligt statsrådet var att nå ut brett med relevant information. Min frågeställning är ganska enkel: Vad var det egentligen som låg bakom sms-utskicket? Var det en väl övervägd del i en genomarbetad strategi för att tydliggöra och informera om de nya råden till grupper som inte hade nåtts av budskapet, eller var det ett hastigt påkommet infall i en situation där regeringen upplevde att man behövde visa handlingskraft? 39 (M): Jag tror att vi kommer att vara i en situation där det säkerligen behövs både snabb och relevant information till medborgare, särskilt de medborgare som inte har möjlighet att följa de omfattande direktsända presskonferenser som har varit och de medborgare som inte har för vana att gå in på Dagens Nyheters eller kvällstidningarnas hemsidor. Hur når vi dem som har stora språksvårigheter? Där har sms en funktion, för då når man alla. Då är det, precis som säger, väldigt viktigt att de kan ta till sig den information som kommer, till exempel genom att den finns på flera språk. Vi har kunnat se närliggande länder som har skickat ut betydligt mer omfattande information som sms. Inte minst är avsändaren viktig. Den som inte är särskilt duktig på svenska och får ett sms på svenska med en länk kanske tänker: Vad är detta för något? De insatser regeringen gör måste väl rimligtvis vara för att nå dem som inte har samma möjligheter att ta till sig information som de som har lättare att följa nyhetsflödet. Där delar jag och statsrådets uppfattning att sms kan vara bra. Då är det också viktigt att det måste vara en del av en strategi och att det sker på rätt språk. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet igen: Finns det tankar på att till exempel göra utskick på andra språk, så att även den som inte är duktig på svenska kan ta till sig informationen? Det tror jag är jätteviktigt. Finns det någon tanke eller strategi med vad och hur man gör och varför man gör det? 40 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått ett brett informationsuppdrag. Det handlar om att informera om de insatser som behöver göras och om de råd och rekommendationer som finns och om att samordna budskap från myndigheter. Man har byggt upp , som är den plats där myndigheter ger samlad information om vad som gäller från respektive myndighet. Där jobbar man på 20 olika språk. Men man jobbar inte bara med dessa mer formella kanaler. Man jobbar via föreningar. Man jobbar via länsstyrelser och regionalt och lokalt för att nå ut till grupper och områden som annars inte får information. Man jobbar med filmer på olika språk och med människor som åtnjuter stort förtroende. Man jobbar via kyrkor och församlingar. Man har haft artister inblandade. Man jobbar alltså brett med att nå ut till grupper som vanligtvis kanske inte tar emot myndighetsmeddelanden eller nyhetsinformation. Det är ett viktigt arbete som fortgår. handlade det inte om att nå en viss grupp; vi ville nå ut brett i samhället. Det var det som var poängen med ett massutskick. Man kan ha olika uppfattningar om länkfrågan. Vi valde att inte bestämma hur myndigheterna skulle agera i fråga om huruvida man skulle ha en länk eller inte, utan myndigheterna fick själva agera och presentera informationen på ett bra sätt. De valde att hänvisa till utan en länk. MSB gjorde avvägningar. En oro kring massutskick gällde frågan om bedrägerier. Det sker ganska många internetbedrägerier i , också internationellt, och detta kan utnyttjas på olika sätt. Polisen avrådde från en länk, till exempel. Det fanns ett antal orosmoment som gjorde att myndigheterna fattade sina beslut, men de gjorde det på egen inrådan. Jag tycker att det ska bli intressant att se utvärderingen och även att dra lärdomar. Det var första gången vi gjorde detta. Det kan säkert bli bättre. Det var en begränsning till 140 tecken. Hade man inte haft den begränsningen hade det funnits en helt annan möjlighet att jobba med olika språk, ännu tydligare avsändare och så vidare. Jag tror att vi har lärt oss ganska mycket av det här. Men man kan också konstatera att det var bra att vi gjorde detta, så att 3 ½ miljon människor gick in på . Det är bättre att de gjorde det än om de inte hade gjort det. Jag tycker att vi har visat att det var rätt att regeringen fattade beslutet och sa åt myndigheterna att göra detta. Sedan får vi fundera på om myndigheterna kunde ha gjort på ett annorlunda sätt, och myndigheterna får dra sina slutsatser. Jag tror, som sagt, att vi kommer att se mer av sms. Det finns också möjligheter via VMA-systemet att använda sms. Det kan göras i olika geografiska områden, om det skulle ske en olycka eller så. Tekniken och regelverket har utvecklats väldigt bra, så att vi faktiskt har en möjlighet som inte fanns förut. Men jag kan avslöja att jag kommer att ta initiativ till en lite bredare översyn av VMA-systemet. Det handlar inte bara om hur vi använder VMA i fredstid, utan det handlar också om hur vi till exempel använder Viktigt meddelande till allmänheten under höjd beredskap och krig. Där är systemen och regelverken inte tillräckligt tydliga och genomarbetade. Jag ser framför mig att jag kan återkomma till med en översyn av VMA-systemet som vi kan diskutera framöver. Jag tror att sms kommer att vara en viktig del av framtidens system när det gäller att meddela allmänheten. Vid olyckor, pandemier eller krigsfara kan det vara viktigt att kunna nå ut med denna teknik. 41 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag initierade denna debatt eftersom jag ville reda ut vad som egentligen hände innan beslutet om ett massutskick fattades av regeringen. Jag ska ge statsrådet beröm. Jag tycker att han har gett uppriktiga och bra svar på en del av frågorna i denna debatt. Det är han värd beröm för. Det som jag tycker att vi kanske inte har fått så mycket svar på är: Hur genomarbetat var detta beslut? Var det en del av en genomarbetad strategi, eller var det mer ett infall? Jag kan bara dra mina egna slutsatser, herr talman. Det verkar som att regeringen ville visa på handlingskraft. Man kallade också till en presskonferens med två ministrar och företrädare för två myndigheter för att berätta om nyheten att man skulle skicka ett sms. Tyvärr kom handlingskraften inte att innebära att sms:et utformades så att det faktiskt kunde ge maximal effekt och nå ut brett eller till nya grupper. Mycket tror jag beror på att ansvaret för innehållet helt överfördes på myndigheterna, som endast fick – åtminstone om man ska tro de pressuppgifter som MSB gav – några dagars förberedelsetid och som dessutom i grunden hade motsatt sig att ett sms skulle skickas. Om syftet var att få alla svenskar att gå in på och tillgodogöra sig informationen tycker jag ändå att man får säga att det misslyckades. Endast var tredje svensk gick in på hemsidan den dagen, trots ett nationellt krisläge som vi inte upplevt motsvarighet till . Min slutsats är att det som i andra länder fungerat som en verkningsfull del i myndigheternas informationskampanj tyvärr framstår mer som ett pr-jippo här, med ett sms utan vare sig konkreta råd, länkar eller information på andra språk. Det kan, herr talman, inte beskrivas som något annat än ett misslyckande. 42 Statsrådet (S): Då blev det lite polemiskt och politiskt på slutet i alla fall. Vi kanske ska vänta på utvärderingen och se hur myndigheterna bedömer utskicket och vilken effekt det har haft. Att en tredjedel av befolkningen gick in på utan en länk visar väl snarare vilket intresse det fanns för utskicket och för att söka information. Jag tycker inte att det ska beskrivas som ett misslyckande när man får så många människor att inför skärpta restriktioner faktiskt gå in och läsa om de nya råden och rekommendationerna i ett format där allting är samlat. Det måste ändå vara bättre än att de inte hade gjort det. Det är sant att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap hade ett antal invändningar och en oro, framför allt för att använda Viktigt meddelande till allmänheten. Men vi betade av det i en dialog som pågick under en . Sedan kom vi fram till att detta borde göras. Det gjordes då i samförstånd mellan flera myndigheter när de fick det uppdraget. Jag tycker att vi har lärt oss av detta, och vi kommer att fortsätta att lära oss av det. Men det går inte att kritisera regeringen för båda saker. Regeringen kritiseras för att man inte lyssnade på MSB:s oro och kritik – de talade om varför de inte skulle kunna genomföra detta. Sedan fattade regeringen ändå beslutet. Då kritiseras regeringen för att den fattade beslutet och därmed genomförde ett sms-utskick som gjorde att 3 ½ miljon människor faktiskt gick in på Någonstans får man väl ändå bestämma sig för om regeringen handlade rätt eller fel. Jag är av uppfattningen att regeringen handlade rätt. Vi tog myndigheternas oro på allvar. De fick ansvar för att utforma sms:et, och de kommer att ha lärt sig mycket av detta. Men jag är helt säker på att vi kommer att använda sms i större utsträckning än , och jag tror att detta utskick var ett led i att vi lär oss mer och även når ut till fler inför restriktioner. Jag kan konstatera att svenska folket verkar ha tagit råden och rekommendationerna på allvar, för smittspridningen minskade efter jul- och nyårshelgerna. Vi får hoppas att de orkar hålla ut och hålla i även fortsättningsvis, när smittan minskar i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Utbetalning av krisstöd till företag 44 (M): Coronakrisen har slagit jättehårt mot företag och jobb i . kämpar nu för sin överlevnad. Tusentals företagare väntar på besked om huruvida de kommer att få statlig krishjälp eller inte, på grund av att näringsministern, och har skött krisstöden rätt illa. Regeringen har varit senfärdig, och ofta har det tagit månader att återkomma med konkreta räddningspaket och innan pengarna kommer ut. riskerar företag och jobb att försvinna helt i onödan. Min fråga till näringsministern är: Vad kommer han konkret att göra nu för att tidigarelägga utbetalning av krisstöd till drabbade svenska företag och därmed undvika de misstag som han och regeringen har gjort tidigare? 45 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Vi är i en djup kris och en global pandemi som slår hårt mot människoliv. Miljontals människor smittas, och därmed ökar lidandet. Den slår också mot jobb och företagande. Regeringens strategi från allra första början har varit att rädda människoliv och stävja smitta men också mildra effekterna på jobb och företagande. Det är mot denna bakgrund, fru talman, som regeringen har föreslagit eller genomfört beslut om motsvarande av skattebetalarnas pengar i insatser för att både hantera smittan och mildra effekterna på jobb och företagande. Man kan titta på hur företagarna har tagit emot detta. gjorde en undersökning bland företag som visar att tre fjärdedelar är nöjda med insatserna. Men vi är fortfarande mitt i pandemin, och därför kommer vi att behöva fortsätta att jobba för att hjälpas åt genom denna tuffa situation. 46 (M): I mitten av hösten gav näringsministern beskedet att de företagare som tappade särskilt mycket av sin omsättning skulle få ett särskilt krisstöd. kom ett konkret förslag till . Företagare kan ännu inte söka dessa pengar. I bästa fall kan de söka och få ut pengar eller april. Det är åtta vi pratar om, och risken är att de drabbas jättehårt av detta. Jag undrar: Varför har näringsministern agerat så senfärdigt, och hur bedömer han risken för att jobb går förlorade ? 47 Näringsminister (S): Vi befinner oss i en väldigt svår situation. Då är det viktigt att vi står tillsammans och gör vårt bästa för att övervintra i denna tuffa situation. Då är det lite illa att bara ägnar sig åt att ta partipolitiska poäng. Vi jobbar snabbare än någon annan regering någonsin har gjort. Jag vet att många företagare är i ett desperat läge, och vi kommer att fortsätta att jobba tillsammans med dem och gärna också tillsammans med för att övervintra i denna situation och ta ut ur både pandemin och den djupa kris som drabbat många av våra företag och löntagare. Regeringens migrationspolitik och segregationen 48 (SD): Regeringen publicerade en så kallad handlingsplan mot segregation. Det mest provocerande med denna handlingsplan är att den framställer segregationens orsaker som ett mysterium. Något har hänt de senaste två decennierna, står det, men man vet inte riktigt vad. Jag tänkte därför ta denna möjlighet och berätta för statsråden vad det är som har hänt. Anledningen till att segregationen är värre än någonsin och betydligt värre än i våra grannländer är att vi har ett slags migrationspolitisk anarki i , det vill säga att under har nästan vem som helst kunnat flytta hit av vilken anledning som helst, utan krav på egen försörjning eller laglydnad. Jag vill därför fråga statsrådet : Finns det i alternativa verklighet någon som helst insikt om att en havererad migrationspolitik orsakar den segregation som vi ser ? 49 Statsrådet (MP):