prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Man säger att det ska finnas kreditgarantier i vissa fall, där det behövs, för att det är stora projekt. Det är egentligen inte en subvention. Det är subvention av ränta, premien som man betalar för risk. Det är klart att den subventionen eller de kreditgarantierna kan användas av olika aktörer som gör stora och viktiga investeringar. En av dem skulle kunna gälla kärnkraft. Men på Liberalernas landsmöte har man inte pekat ut att det skulle vara just detta. I övrigt har vi en rad förslag som gäller olika energislag. Det viktiga är att spelreglerna och den totala bilden av ekonomiska styrmedel blir teknikneutrala. Så har det inte varit. är just subventionen till den havsbaserade vindkraften ett exempel på hur man snedvrider de spelreglerna till kärnkraftens nackdel och till den havsbaserade vindkraftens fördel. Det är det som är hela mål med politiken: att få ut kärnkraften. 93 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om elförsörjning Man kan naturligtvis diskutera i all evinnerlighet vad som är teknikneutralt. Var det teknikneutralt när Liberalerna i regeringsställning höjde effektskatten för kärnkraften? Var det teknikneutralt när andra partier i energiöverenskommelsen avskaffade effektskatten för kärnkraft? Eller ligger sanningen någonstans mitt emellan? Jag ska inte vara domare. Jag har dock två frågor till . Den första frågan är: Är och , nu när vi har lämnat en del av kärnkraftsdebatten och verkar vara ganska överens om problembeskrivningen, beredda att samlas över blockgränser och partigränser för att få en långsiktig energipolitik för ? Den andra frågan är: Är Liberalerna – om ni är för kreditgarantier till kärnkraften, som jag har förstått av landsmötesbeslutet att ni är – beredda att ge motsvarande kreditgarantier till havsbaserad vindkraft och solkraft? 94 (L) replik: Vad gäller den första frågan minns jag inte exakt hur formuleringen är, men den är teknikneutral. De kreditgarantier som man på Liberalernas landsmöte – det är väldigt roligt att så många bryr sig om vårt landsmöte – har tagit ställning för är teknikneutrala. Det står ingenting i det beslutet om kärnkraft eller något annat energislag. Det är från början teknikneutralt. Om jag skulle säga något annat skulle jag frångå landsmötesbeslutet. Sedan gäller det frågan om huruvida vi har samma problembeskrivning. Jag har blivit lite provocerad i debatten av att statsrådet har sagt det gång på gång, i flera replikskiften. Jag uppfattar det inte som att vi är överens om problembeskrivningen. Vi är överens om att har el, men vi verkar inte vara överens om att det är ett problem att vi till exempel behöver importera fossil energi till delar av landet . Vi är inte heller överens om att det är politikens uppgift att se till att vi har ett stabilt och tillförlitligt energisystem snarare än att bara diskutera effekt och energi. 95 Statsrådet (S) replik: Jag är för att exportera och importera energi på en fri marknad. Jag har uppfattat att det också är Liberalernas syn. Jag utgår från att de andra länderna i EU ska göra samma resa mot fossilfrihet och förnybarhet som gjort. Och det blir ett bättre, billigare och effektivare energisystem om vi kan utbyta energi med varandra, precis som när det gäller alla andra varor. Det tror jag att Liberalerna är för. Om man som liberal nu är beredd att ge kreditgarantier till den havsbaserade vindkraften undrar jag om man inte är beredd att ansluta havsbaserad vindkraft på samma villkor som vi förut anslöt kärnkraften till elnätet. Det skulle väl om något vara ett teknikneutralt sätt att göra det. 96 (L) replik: Särskild debatt om elförsörjning Jag ska börja med att kommentera den första saken. Ja, det är klart att vi är för att exportera och importera. Vårt problem är att vi inte är för att använda fossil energi. Som ett så utvecklat land som vi ändå är borde vi kunna ha fossilfri el och energi året om och också kunna exportera fossilfri el året om från alla delar av landet. Vi behöver det. Och det är inte bara som behöver ställa om när det gäller klimatet, utan det är hela världen. Att bygga ett system där man har ett extra mål om förnybart, som står i vägen för de tre överordnade målen, och att göra sig beroende av fossil energi från andra länder är inte seriöst om man bryr sig om klimatet. När det gäller den andra frågan handlar det återigen om att spelregler ska vara teknikneutrala. Varje energislag bidrar med något och har sina problem. Vi vill inte rikta en subvention åt något energislag över huvud taget. 97 (MP): Jag vill först säga någonting som jag tycker är viktigt att säga, för det finns liksom en ironisk underton kring oron för fossil kraftproduktion. har blivit mycket mindre beroende av fossil kraftproduktion. Sedan är det så att de partier som ropar högst om fossilfri kraftproduktion och som är mest oroade, eller som påstår sig vara det, är de partier som blev mest rasande när och regeringen stängde sista kolkraftverk. Då blev man jätteupprörd. Och är man rädd för att vi på den yttersta marginalen, , importerar. Det är man trots att vi exporterar 30 gånger så mycket. Det är alltså med kluven tunga och krokodiltårar som högern nu klagar på EU:s mest hållbara och stabila elsystem. När det är sagt tittar jag framåt. För det första finns det, som många andra har lyft, flaskhalsar i elnätet. Energiministern har redogjort mycket väl för det som just nu pågår. Det kommer naturligtvis att vara en utmaning, men kommer saker och ting att lätta. Det är inte minst viktigt eftersom vi ser att vinden kommer att fortsätta öka i norra . För det andra handlar det om havsbaserad vind. Man kan titta på fördelningen inom EU. EU ser förutsättningar för uppåt från havsvinden i . Det är framför allt i . Det är där elen behövs. Det finns goda förutsättningar och god vind. Självklart ska vi understödja det. För det tredje är energieffektivisering någonting som väldigt sällan kommer upp i debatten, och det borde vi fokusera mycket mer på. Det finns en stor potential både inom nuvarande industri och inom fastigheter. Om vi blir bättre på det kan vi underlätta för kommande industriinvesteringar. För det fjärde och sista handlar det om flexibilitet. Vi måste kapa effekttopparna, och det görs enklast och effektivast genom flexibilitet på marknaden. 98 (M) replik: Särskild debatt om elförsörjning vision framåt handlar om en kraftig ekonomisk utveckling med nya industrier, en omdaning som vi kombinerar med en grön omställning. Inte minst i transportsektorn och i industrin behöver vi en massa elektricitet och fossilfri el framöver. I den svenska energipolitiken har vi ett övergripande mål som har kommit att bli ganska omdiskuterat: förnybart men tilläggsmeningar om kärnkraft. Vi tycker att det är bättre att börja prata klartext och säga att det är fossilfritt som vi egentligen söker efter. Det handlar om en kombination av kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och alla andra produktionsslag och tekniker. är det också belagt i forskning att ett förnybart system är dyrare än ett fossilfritt. Då undrar jag om och beredda att ta i hand och ändra det svenska energimålet för att få något som är mer träffsäkert och mer kostnadseffektivt. 99 (MP) replik: Tack, , för frågan! Det är inte belagt i forskning att ett fossilfritt kraftsystem skulle vara mer kostnadseffektivt. Det finns en rad punkter i Svenskt Näringslivs rapport som är riggade för kärnkraften, så det stämmer helt enkelt inte. Man räknar på helt felaktiga kalkylräntor och på ett sätt som gör att solen kommer ut väldigt dåligt i systemet. Man räknar på import men inte på nyttan av export och så vidare. Om man tittar runt om i världen är det i stället så att kärnkraften är den energikälla som blir dyrare till skillnad från alla andra, framför allt jämfört med sol och vind som dyker i pris. Det är för övrigt samma sak för batterier och vätgas, som även de dyker väldigt snabbt. Vi hade en energiöverenskommelse som var långsiktig och som garanterade stabila investeringar i det svenska energisystemet. Det var tråkigt att hoppade av den; jag står fortfarande bakom den. 100 (M) replik: Möjligheterna med industrietableringar och den gröna omställningen jättestora är framöver, men vi behöver massor av mer elektricitet. Vi behöver nyttja de ekonomiska fördelarna som finns inte minst inom vindkraften i det svenska el- och energisystemet. Men det kommer också, herr talman, till en punkt när vi måste fråga oss vad vi egentligen vill med detta, och då inställer sig frågan: Är det för viktigare att avveckla kärnkraft än att rädda klimatet? Är klimatet det viktigaste skulle ju konklusionen vara att vi ska använda alla fossilfria kraftslag, eftersom det är viktigare här och än en dogmatisk inställning till kärnkraften. Så får kärnkraften klara sig tekniskt och ekonomiskt på sina meriter. Då kommer jag tillbaka till huvudfrågan, herr talman: berett att ändra det svenska energimålet till 100 fossilfritt och också nyttja kärnkraftens möjligheter, jämte övriga fördelar som finns med vindkraft med mera, för att trygga klimatet och den svenska el- och energiförsörjningen? 101 (MP) replik: Särskild debatt om elförsörjning Jag kan vara tydlig i den frågan: Klimatet väger tyngst. Så är det. I värld är det den viktigaste hållbarhetsfrågan att ta hand om. Kärnkraften väger inte tyngre än ett särskilt mål för energipolitiken, men vi vet också att det lättaste sättet att nå fossilfrihet är via förnybara kraftkällor. Jag tog upp krokodiltårarna och den kluvna tungan i mitt anförande. Jag har ju stått här så med och debatterat sista kolkraftverk, som var rosenrasande över att vi stängde. Det var en helt annan ton då. driver hans parti på för i skattelättnader för fossila vägtransporter. är alltså inte så besjälade som det framstår när det gäller att få bort det fossila. Politiken pekar i en annan riktning. 102 (C) replik: Debatten , som mest handlar om kärnkraft versus förnybart, är lite trött. Det känns som om politikutvecklingen har gått ned i någon typ av energisparläge. Jag tycker därför att vi ska få upp värmen och prata om just kraftvärme. I gårdagens klimatdebatt, där och jag debatterade, ville se en minskad användning av skogsbränsle i kraftvärmen för att nyttja det på annat håll. Då blir min fråga till : Vad tänker sig att det här ska ersättas med? Eller vill man minska kraftvärmens produktion som sådan? 103 (MP) replik: Tack, – det är precis den här typen av debatt som vi borde ha mer av i svensk politik! Det var faktiskt en av de sakerna som jag lyfte som viktiga om vi skulle utveckla energiöverenskommelsen, alltså att alla partier borde sätta sig ned och titta på just kraftvärmens roll. Jag tror att vi borde ta fram en nationell strategi för kraftvärme, värmeproduktion och värmelager generellt. Jag ser inte framför mig att vi skulle kunna bli av med en majoritet av bränslena i ett kort perspektiv. Däremot ser jag att vi borde titta bredare på andra energikällor, till exempel vätgasens roll och om man kan få in den i kraftvärmeproduktionen. Det skulle också kunna vara solvärme. pekar ut den som en viktig teknik som framöver kan effektivisera bort en del av de befintliga bränslena. Jag är alltså optimistisk och nyfiken på framtidens kraftvärme. 104 (C) replik: låter det lite annorlunda mot hur det lät i går. I går skulle vi ju lösa produktionen av trähus genom att minska användningen av blöjor och kraftvärme. Det här går inte riktigt ihop, och när också lyfter solvärme som ersättning för kraftvärme missar man att kraftvärmen står för en väldigt väsentlig del av elproduktionen i städer. Det tror jag inte att man löser med enbart vätgas och lagring. Lagringen löser ju saker bara . Du kommer inte att kunna producera mer el i kraftvärmen genom att ha mer lager. Särskild debatt om elförsörjning Min fråga kvarstår alltså, och vi kanske kan vinkla den så här: Hur tror och att kraftvärmens potential kommer att utveckla sig framöver? Kommer vi att ha mer eller mindre kraftvärme med politik, och vad kommer den att drivas av? 105 (MP) replik: Jag tror att kraftvärmen verkligen har en central roll, inte minst i form av de systemnyttor som den levererar i områden och i områden där vi har ett relativt problem med kraftbalans. Jag tror inte heller att politikens syfte ska vara att minska den totala produktionen, som svar på den frågan. Först och främst ska jag säga att vätgas kan användas för både kraft‑ och värmeproduktion. Där har vi alltså en nytta utifrån effektsituationen. Solvärme har en potential just i att man lagra varmt vatten, och som additionell källa kan det bidra positivt även till kraftbalansen i systemet. Det här är jätteintressanta frågor, och det är precis därför jag säger att vi borde ha en nationell strategi där man tittar på det här och lägger ut en plan för kraftvärmen framåt. 106 (KD) replik: Det går kanske att bygga ett helt förnybart elsystem, men det blir ganska dyrt. framfördes idén att man i skulle satsa på att bli självförsörjande på el med hjälp av vindkraft och batterilager, något som jag har hört ledamoten vurma för vid ett flertal tillfällen. En snabb överslagsberäkning visade att ett batterilager med dagens bästa teknik skulle klara av att enbart försörja , och det skulle kosta . Lägg därtill kostnaden för elen att ladda batterierna med. Exemplet visar hur galet det blir att inte ha helhetskostnaden som utgångspunkt. Alternativet till kopiösa mängder batterier är att göra beroende av fossileldad importel, något som till viss del sker . Detta görs i flera scenarier, men även måste väl hålla med om att det knappast kan anses vara ett förnybart system. 107 (MP) replik: är mycket mindre beroende av fossil kraftproduktion nu än när satt vid makten. Så enkelt är det. Det är bara fakta. Sedan var det frågan om kostnader. Säga vad man vill om teknikneutralitet och liknande, men man måste kunna följa marknaden och se vad som händer. Vi har bakom oss där kostnaderna för solkraft har droppat . Kostnaderna för vindkraft har droppat under samma tidshorisont. Den enda kraftkällan i världen som blir dyrare är kärnkraften. Man ska vara tydlig med att exakt den resa som solen och vinden har gått igenom för att bli de två billigaste energikällorna i världen är nu batterier och vätgas inne i. Norsk vätgasproduktion bedöms bli billigare än fossil vätgasproduktion inom loppet av . Det råder inget tvivel om vart marknaden är på väg. Det måste man ha med sig. 108 (KD) replik: Särskild debatt om elförsörjning Jag noterar att ledamoten återigen drar in kärnkraften fastän jag inte ens nämnde ordet kärnkraft i mitt anförande. Det låter som att ledamoten ändå föreslår att man ska komma överens om att ändra energimålet till fossilfritt i stället för förnybart. Är det något som ledamoten kan ge ett klartecken för eftersom det låter så i vissa delar av debatten? 109 (MP) replik: I min värld går man in i överenskommelser av tre skäl. Det första och viktiga är politiken. Det andra är långsiktigheten. Det tredje är att man går in i avtal för att de ska hållas . Man lämnar inte ett avtal , som och gjorde. Den svenska energiöverenskommelsen har lagt grunden för investeringar om 100 miljarder i svensk elproduktion. Det är exceptionellt och fantastiskt. Det är en av de högsta utbyggnadstakterna per capita i världen. Jag vill inte riva upp en sådan överenskommelse med rötterna bara efter att det har slutits. Det finns fortfarande utmaningar att ta tag i, och jag sätter mig gärna ned och tittar på till exempel kraftvärmeslag, men de breda penseldragen måste ligga kvar för att skapa långsiktighet och dessutom vara den billigaste vägen framåt. 110 (L) replik: Det är glädjande att , precis som vi, är så glad över att blir mindre beroende av fossil energi. Det är positivt. Där håller vi med varandra. Men sanningen är den att det sydsvenska kraftsystemet slutar fungera om , eller stänger ned sina fossila kraftverk. Om kraftverken slutar att leverera fossil energi till kraschar det sydsvenska kraftsystemet. Hur ska politik hålla spänningen stabil och ha förmåga att starta systemet igen efter ett större avbrott? Hur ska man med politik ha sådana förmågor i systemet utan att vara beroende av dansk, tysk eller polsk fossil kraft? 111 (MP) replik: Först och främst är inte beroende av den typen av kraftproduktion. exporterar 30 gånger mer till än vad vi importerar. Det mesta vi importerar kommer från . Det trodde jag att alla var medvetna om. Sedan kan det finnas enskilda timmar. Låt mig ge ett exempel. Säg att ett land med planekonomi skulle planera produktionen av en konsumentvara. Sedan skickar centralmakten ut folk som ska kontrollera vad som behövs i samhället. De skickas då ut under , och då anses det finnas behov av jättemycket produktion. Så kan vi inte tänka i en marknadsekonomi, utan vi måste fokusera på att kapa topparna. Det finns en mängd teknik som kan göra det, till exempel flexibilitet, energieffektivisering, lokal kraftproduktion och så vidare. Jag kommer tillbaka till dessa frågor. 112 (L) replik: Särskild debatt om elförsörjning Spänningsstabiliteten i är så kass att inte ens rapporterar in avvikelser till samarbetsorganisationen . Den planerbara energin, vattenkraften, som vi har fått, och får, från kommer att bli alltmer konkurrensutsatt när ökar sin förmåga att överföra energi till andra länder. Även om vi på årsbasis exporterar energi från till andra länder bygger det system som är så stolt över på att det finns planerbar energi i form av energi från fossilkraftverk från , och . Det gäller även norsk energi, som vi vet kommer att vara en mer knapp resurs. Det är uppenbart att inte har några stabila svar på hur vi ska se till att garantera spänningsstabilitet och att systemet kan startas igen efter ett stort avbrott. 113 (MP) replik: har varit segt med att göra investeringar i elnätet, men det har också varit segt med ny teknik i systemet. hade kunnat förutspå till exempel sommarens haverier och gjort de investeringar som krävs för att ha smart teknik installerad i . Om man hade varit lite mer på hugget hade det varit fullt möjligt. I stället fick man upphandla jättedyr kärnkraft. Det första är att syntetisk svängmassa för vinden redan är installerad. Det andra är att många länder har börjat installera batterier i systemet, till exempel . Det tredje är lokal kraftproduktion. Jag sätter mig gärna och pratar mer om exempelvis kraftvärmens roll. Hur kan solkraft byggas ut kombinerat med batterier? Det fjärde är spänningsstabilisatorer. Det är precis det som borde ha installerat i nätet. Det finns mycket som kan göras, och behöver inte vara orolig. 114 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att vi är oöverens om delar av verklighetsbeskrivningen och vi är överens om många av åtgärderna. Om vi jämför det här politikområdet med flera andra politikområden vågar jag hävda att skillnaderna i vad vi faktiskt vill göra är förhållandevis små. Vinsterna med att komma överens om politiken är förhållandevis stora. De investeringar som görs kommer att vara avgörande för var står . Få andra politikområden har så långsiktiga spelregler. Då bör det vara politikens uppgift att skapa motsvarande långsiktighet och trygghet som ska utgöra ett underlag för dem som ska fatta investeringsbesluten. Jag hoppas att den här debatten kan vara startskottet så att vi kan komma tillbaka till den tryggheten för . Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Särskild debatt om elförsörjning Protokollet för justerades. att (KD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet och att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i råd för . Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval att partigrupp anmält som ledamot i utbildningsutskottet samt att partigrupp anmält som ledamot i krigsdelegationen och i utrikesnämnden. Talmannen förklarade valda till § 5 Anmälan om ersättare Talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet den 15 mars−27 augusti. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:477 Interpellation 2020/21:477 Munskydd mot covid‑19 av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:491 Interpellation 2020/21:491 Munskydd mot smittspridning av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:526 Interpellation 2020/21:526 Mängdrabatt vid flerfaldig brottslighet av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 7 Anmälan om faktapromemorior Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM79 plan mot cancer COM(2021) 44 till socialutskottet 2020/21:FPM80 Förordning om regionalräkenskaper för jordbruket COM(2021) 54 till miljö- och jordbruksutskottet § 8 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2021) 96 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 9 Svar på interpellation 2020/21:402 om brottslighet kopplad till personlig assistans 115 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka initiativ regeringen ämnar ta för att komma åt brottslighet kopplad till assistansersättning. Han har också frågat om regeringen är beredd att justera upp lönegolvet för en fri arbetskraftsinvandring till svensk snittlön och införa en näringsprövning för de arbeten där månadslönen understiger densamma. Att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom välfärdssystemen är nödvändigt för att upprätthålla förtroendet för välfärdsstaten. Det är ett ständigt pågående arbete både för regeringen och för ansvariga myndigheter. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka fusk och felaktiga utbetalningar. Bland annat har såväl bidragsbrottslagen som lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen skärpts. bedriver också ett systematiskt kontrollarbete, såväl för att förebygga felaktiga utbetalningar som för att i efterhand upptäcka sådana utbetalningar. Regeringen har även fastslagit ett mål för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen och tillför berörda myndigheter medel för att intensifiera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. Regeringen ser väldigt allvarligt på uppgifter om att systemet för arbetskraftsinvandring utnyttjas. har flera rapporter presenterats som beskriver hur regelverken för personlig assistans och arbetstillstånd systematiskt utnyttjas av organiserad brottslighet. Regeringen har mot den bakgrunden gett en särskild utredare i uppdrag att överväga olika åtgärder för att motverka missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare. Utredaren ska kartlägga i vilken utsträckning regelverket för arbetskraftsinvandring används för organiserat missbruk och vid behov föreslå åtgärder. Utredaren ska bland annat undersöka de så kallade cirkeltillstånden. Det handlar om organiserat missbruk av företag som tar hit arbetstagare med familjemedlemmar som är i behov av personlig assistans. Utredaren ska även lämna förslag om skärpta straff för arbetsgivare som utnyttjar systemet för arbetskraftsinvandring och skadestånd till arbetstagare. För en månad sedan överlämnade utredaren ett delbetänkande som bland annat innehåller förslag om utökade kontroller av arbetskraftsinvandrares villkor. För vissa arbetsgivare föreslås också en straffsanktionerad anmälningsskyldighet när anställningsvillkoren försämras. Utredaren lämnar också ett förslag om försörjningskrav för arbetskraftsinvandrare som vill ta hit sina familjemedlemmar. Det innebär att den som kommer till för att arbeta och tar med sig sin familj måste tjäna tillräckligt mycket för att kunna försörja såväl sig själv som sina familjemedlemmar.