prot · H90929 · 2021-11-17 00:00:00 — Men när regering och även riksdag styr måste den styrningen vara ändamålsenlig, precis och tydlig. Här finns förbättringsområden. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Utbyggnaden sker inte i ett vakuum, utan här finns ett försök till svar. Ambitionen är att hitta svar på den kompetensbrist som råder inom en rad yrken i just . Det råder inte en tillräckligt bra matchning på arbetsmarknaden. Det saknas sjuksköterskor, och det saknas lärare. Detta rör många fler yrken. Vi utbildar fler, är svaret. I teorin låter det helt rätt. Tyvärr är utfallet inte helt rätt, även om tanken är riktig. Framför allt finns ett antal steg mellan att fatta beslut om ett riktat utbyggnadsuppdrag och att ha tagit hänsyn till alla de hinder som finns så att nödvändiga beslut kan fattas för att det ska stå färdiga sjuksköterskor, lärare och ingenjörer redo att ta sig an arbetsuppgifterna. Det handlar om ett antal faktorer, till exempel , disputerade lärare och så vidare. Det är alltså fråga om att de delar som säkerställer hög kvalitet i de utbildningar som ska byggas ut inte fullt ut har fungerat. I likhet med det lyfter fram är det helt enkelt inte alltid tillräckligt många studenter som söker till de utbyggda platserna. Det är inte heller tillräckligt många studenter som går hela utbildningen. Av olika skäl hoppar de av. Liberalerna har varit, och vi är fortfarande, kritiska till att en utbyggnad av lärarutbildningen skulle vara svaret på lärarbristen. Vi ser att det finns andra orsaker till lärarbristen som är alldeles för utbredd och framför allt andra lösningar till att motverka bristen. Fler studenter måste välja att bli lärare. Läraryrkets attraktivitet måste öka, och så vidare. Ni kan det här. Det är inte första gången vi pratar om detta från Liberalernas sida. Vi tror inte att detta görs i första hand, så som situationen är, genom att antalet platser byggs ut. Jag läste på inför den här debatten. Då hittade jag ett exempel som visar på en annan del av problemet, nämligen det som Ingenjörer skrev om i samband med att publicerade sin granskning. Ingenjörer konstaterade att av alla nybörjare på ett högskoleprogram går en ingenjörsutbildning. Den är näst störst efter lärarutbildningen. Problemet är att många som väljer att påbörja en ingenjörsutbildning inte har tillräckliga kunskaper i framför allt matematik. Ingenjörer har tagit fram ytterligare rapporter om just matematik som ämne. Det är det ämne som har lägst genomsnittsbetyg i årskurser 6 och 9. Det finns saker som vi måste jobba vidare med för att målen ska uppfyllas om en utbyggnad som leder till fler sjuksköterskor, fler lärare och fler ingenjörer. Vi ska vara ärliga från Liberalernas sida. Vi är självklart inte emot ett utökande av de generella platserna per se. Vi har varit med och fattat sådana beslut, inte minst under pandemin. Vi är inte emot riktade utbyggnadsuppdrag, men då måste det finnas kunskap som gör att de riktade uppdragen styrs rätt så att det blir det önskade utfallet. Där behöver vi lära oss mer. Det är därför vi yrkar bifall till utskottets förslag under punkterna 2 och 3. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2021/22:KU3 riksdagsöversyn (framst. 2020/21:RS5) 33 (M): Jag ska tala för hela . Jag har fått det uppdraget av mitt utskott, och vi lägger fram ett enigt betänkande för debatt och beslut . Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Vad betyder den spännande rubriken ”riksdagsöversyn”? Betänkandet behandlar förslag från den parlamentariska kommitté som beslutades av riksdagsstyrelsen , bland annat med anledning av tillkännagivanden som kom från . Det är talmannen som har lett kommittén, och den antog namnet riksdagsöversyn. Betänkandet från kommittén överlämnades till riksdagsstyrelsen. har behandlat förslagen som kommer från riksdagsstyrelsen med grund i kommitténs betänkande. ställer sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag, men vi lämnar förslag på några mindre ändringar. Jag återkommer till dem. Det är ett omfattande betänkande, och det är många förslag. Men jag ska försöka gå igenom huvudförslagen. Riksdagsstyrelsens förslag innebär bland annat följande. Sista dag för att lämna budgetpropositionen de år det är val till eller september kopplas till den obligatoriska statsministeromröstningen. Om regeringen sitter kvar efter statsministeromröstningen ska budgetpropositionen lämnas . Om i stället väljer ny statsminister ska den nya regeringen, liksom , lämna budgetpropositionen efter att den har tillträtt. Ytterligare ett förslag handlar om krigsdelegationens verksamhet. Här föreslås att det ska vara möjligt att besluta om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet på samma sätt som i utskotten och i . Det finns också två förslag som rör riksdagsledamöter. Det första handlar om att en ledamot som lämnar sin partigrupp också ska lämna de uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten har valts till av kammaren i kraft av sin partigruppstillhörighet. Det föreslås också att en ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet kan bli skyldig att återbetala ledamotsarvodet. Omfattningen av deltagandet ska avgöras av närvaron vid voteringstillfällen i kammaren. Det finns också ett förslag om att riksdagsstyrelsen ska inhämta Lagrådets yttrande innan den föreslår en lag eller ändring i en lag som faller inom området för Lagrådets granskning. Riksdagsstyrelsen, , ombudsmän och ska inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan de gör en framställning hos . Det här är vad riksdagsstyrelsen föreslår. Talmannen ska få besluta att dela ut medalj till ledamöter som lämnar tjänstgöring i följd. Det föreslås också att medalj ska få delas ut till andra än ledamöter för särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . Vidare ska och finansutskottet föreslå val till råd för med gemensam lista. Detta var alltså förslagen, och de ändringar utskottet föreslår innebär följande. Det ska även i fortsättningen vara möjligt för riksdagsstyrelsen att avstå från att inhämta yttrandet från Lagrådet om styrelsen bedömer att ett sådant yttrande i stället bör inhämtas av berört utskott inom ramen för beredningen av styrelsens framställning. Skyldigheten att inhämta behövliga upplysningar och yttranden innan en framställning görs hos ska gälla för riksdagsstyrelsen men inte för övriga riksdagsorgan, det vill säga , ombudsmän och . Vi föreslår också att det regleras att nomineringen av ordförande och en eller flera vice ordförande i råd för ska göras med minst en person från respektive finansutskottet. En del av detta kan tyckas vara tekniska och administrativa ändringar, men det är så att man behöver göra den typen av ändringar . Det bygger på behov. Jag skulle vilja kommentera några av dessa förslag, som också har väckt intresse. Det första är kanske mer internt för men ändå en förändring, och det handlar om ett grundlagsförslag som innebär inhämtande av yttrande från Lagrådet och förslag om beredningskrav. Detta föreslår vi att ska anta som vilande, med vissa ändringar, eftersom det är ett grundlagsförslag. Jag vill också kommentera förslaget om åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet. Riksdagsstyrelsens förslag innebär att en ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet ska kunna krävas på återbetalning av arvodet. Genom förslaget ska en ledamot som under ett kvartal har varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren under vissa förutsättningar betala tillbaka ledamotsarvodet för . Detta gäller inte om man har varit sjukskriven eller föräldraledig, och det finns en mängd villkor som ska vara uppfyllda. Från utskottets sida vill vi ändå betona vikten av riksdagsledamotens roll. All offentlig makt i utgår enligt regeringsformens portalparagraf från folket, och den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick. Riksdagsledamöterna har en central och mycket betydelsefull roll som det svenska folkets representanter i . Att vara ledamot av är därmed förenat med ett mycket stort ansvar. Vi vill framhålla – och detta har utskottet betonat – att en riksdagsledamot är förtroendevald, inte anställd av eller . Han eller hon är mot den bakgrunden fri att under eget ansvar och inom vissa ramar själv bestämma hur uppdraget ska utföras. Man får också själv bestämma sin arbetsinsats; det finns inga formella krav på hur stor arbetsinsatsen ska vara. Uppdraget som riksdagsledamot utförs ju inte bara i verksamhet i formell mening utan även utanför , inte minst i den egna valkretsen. Det är ledamotens ansvar att leva upp till det givna förtroendet – och i nästa val avgör väljarna om förtroendet ska förnyas. Vi vill alltså framhålla vikten av att värna den enskilda riksdagsledamotens ställning. Att en ledamot som och utan godtagbar anledning väljer att inte delta i riksdagsarbetet ändå uppbär fullt arvode riskerar dock att skada väljarnas förtroende inte bara för den ledamoten utan för hela och det demokratiska systemet. Detta är mycket ovanligt, men om det ändå inträffar innebär förslaget att man som ledamot under vissa förutsättningar och med upprepad frånvaro kan bli återbetalningsskyldig. Den andra frågan som berör riksdagsledamöter handlar om den som väljer att lämna sin partigrupp. I folkmun kallas det ibland att bli vilde; här kallar vi det partilös. Om man väljer att lämna sin partigrupp är det rimligt att man också behöver lämna de uppdrag man har i kraft av sin partigruppstillhörighet, det vill säga platser i utskott, och annat. Tanken med dessa platser är nämligen att man, inte minst i arbetet med att förbereda ärenden för kammarbeslut, ska spegla hur de politiska majoritetsförhållandena i kammaren ser ut. Då blir det en snedfördelning om man sitter kvar som partilös. Det är dock samma sak här: Det gäller att vara varlig, för man är fortfarande vald. Det kan finnas tillfällen som vi kanske inte är vana vid i vår riksdag men där det blir sådana förändringar i partiers både program och organisation att man väljer att lämna partiet. Att man då behöver lämna sina uppdrag som man har i kraft av medlem av det partiet kan utskottet acceptera. Ytterligare förslag som finns i det här betänkandet handlar som sagt om tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet. Tyvärr har ju omvärldsutvecklingen gjort att krigsdelegationen har behövt bedriva mer förberedande verksamhet under de senaste mandatperioderna, och det är rimligt att det finns möjlighet att kräva tystnadsplikt när det gäller förberedande verksamhet. Jag har även beskrivit en ny reglering när det gäller budgetpropositionens avlämnande, utdelande av medalj och val av råd för . Det jag ska säga slutligen, fru talman, är att utskottet föreslår att antar förslagen till ändringar i regeringsformen och i 9 kap. 17 b § riksdagsordningen som vilande. Det föreslås även andra ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen, och utskottet föreslår att dessa ändringar antas och beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Utskottet föreslår vidare att behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om Lagrådet skjuts upp till /23. Därmed, fru talman, yrkar jag återigen bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 10 Sekretess hos den kommission som fått i uppdrag att granska arbetet med att uppnå frigivning av två svenska medborgare utomlands betänkande 2021/22:KU8 Sekretess hos den kommission som fått i uppdrag att granska arbetet med att uppnå frigivning av två svenska medborgare utomlands (prop. 2021/22:30) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet § 11 Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet betänkande 2021/22:JuU5 Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet (prop. 2021/22:17) 34 (S): har jag suttit som ledamot i kulturutskott. har jag fått debattera idrottsfrågor, kultur för alla, spelfrågor, folkbildning och civilsamhället. befinner jag mig dock i kammaren för att gå upp i talarstolen gällande ett betänkande från justitieutskottet, nämligen 2021/22:JuU5 Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Det är såklart en stor kontrast, men det är också en viktig ingång för att se att ungas brottslighet måste diskuteras i större och fler sammanhang än detta. Alla, framför allt vuxna, har ett ansvar för den situation som råder i samhället. Vi måste prata om unga som människor, som ansvariga och som offer för den kriminalitet som råder och se hur vi på alla sätt kan förändra och förebygga den. Vi ska vända på alla stenar. Så sa min och Socialdemokraternas nya partiledare i sitt installationstal efter att hon blivit vald. Det är också ord vi tänker leverera på. Vi socialdemokrater blundar inte för det våld som hotar samhällsgemenskapen. Vi är beredda att göra det som krävs för att bryta den grova brottsligheten och, framför allt, för att komma till rätta med de orsaker som gör att människor hamnar snett i livet och hamnar utanför samhällets gemenskap, utanför arbetsmarknaden och utanför de sociala skyddsnäten. Jag kommer att få ta upp dessa saker i andra debatter, men just väljer jag att fokusera på det första: hur vi bryter den organiserade och grova brottsligheten här och . Regeringens 34-punktsprogram med förslag på åtgärder mot gängkriminaliteten är just ett sådant exempel. Detta är det största paket mot gängkriminalitet som har presenterats i . Paketet omfattar åtgärder både på kort och på lång sikt och innehåller flera nya verktyg för myndigheter att använda, hårdare straff och bättre brottsförebyggande arbete. Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet Detta är åtgärder som redan har gett effekt och som påverkar den grova brottsligheten . Fler grovt kriminella nyckelpersoner sitter bakom lås och bom, och det är bra. Men tyvärr tar allt yngre personer över deras platser, och detta är såklart oroväckande. I 34-punktsprogrammet finns därför bland annat punkt 11, Avskaffa straffreduktionen för unga vuxna vid grov brottslighet. Detta förslag debatteras i kammaren, för vi är beredda att vända på alla stenar. har vi ett straffsystem där vi särbehandlar personer i åldern 18–som begår allvarliga brott. I praktiken innebär detta att personer som är och som begår grova brott får sina straff nedsatta till hälften. Detta handlar om allvarliga brott som stärker och befäster gängkriminaliteten och som oftast grundar sig i organiserad och planerad brottslighet i stället för i ungdomliga missöden. Det här är såklart inte rimligt. Den 18-åring som å ena sidan fortfarande klassas som tonåring och ung är å andra sidan myndig och ansvarig för sitt eget liv och sitt eget agerande. Här har samhället en viktig roll att spela. Vi ska reagera kraftfullt, dels för att tydligt markera att vi aldrig kommer att acceptera den grova brottslighet som råder i samhället, dels för att se till att bryta en kriminell livsstil som är en följd av att gängen och äldre medlemmar använder straffrabatten för att utnyttja unga och för att utnyttja vårt straffsystem. Därför har regeringen lagt fram förslag till ändringar i och lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Dessa förslag innebär bland annat slopad straffreduktion för 18–20-åringar för brott med minimistraff fängelse. Detta omfattar exempelvis brott som mord, rån, grov misshandel, våldtäkt, grov utpressning, grovt narkotikabrott och grovt vapenbrott. Sådana brott kommer med regeringens förslag att leda till både längre och fler fängelsestraff. Detsamma ska gälla för brott som i det enskilda fallet bör straffas med fängelse även om minimistraffet är lägre. Det kan till exempel handla om allvarligare fall av narkotikabrott, grov stöld, misshandel, grovt olaga hot eller oaktsam våldtäkt. Vidare föreslås att de särskilda ungdomspåföljderna i princip bara ska gälla dem som inte har fyllt för brottet. Det föreslås också att allvarliga brott såsom mord och våldtäkt mot barn inte ska kunna preskriberas om brottet begåtts av någon som fyllt . Jag kommer aldrig att försvara våldet, men trots detta är jag lyhörd för den forskning som finns kring unga och brottslighet samt för den kritik som remissvaren pekar på. Här tar jag med mig den erfarenhet jag som utbildad gymnasielärare har när det gäller unga människors outvecklade ansvarsförmåga och mognad. Jag anser inte att vi ska eller kan ta bort straffrabatten helt för alla brott, utan här måste vi ta hänsyn till det faktum att det är svårare för en person att leva ett hederligt liv ju tidigare i livet personen blir dömd. Ett oplanerat slag i krogkön eller på skolgården får därför inte resultera i att vi försvårar livet för den 18-åring som inte kunde hantera situationen. Däremot ska vi vara tydliga med att vi aldrig accepterar grov brottslighet. Vi socialdemokrater väljer därför att rikta in oss på allvarlig kriminalitet bland unga myndiga som till exempel kan begås i gängmiljöer. Det är ett bättre och mer träffsäkert förslag än ett totalt slopande av straffrabatten för alla former av brottslighet. Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet Här måste vi politiker ha perspektiv och kunna skilja mellan olika typer av brottslighet. De flesta unga lagöverträdare i vårt land begår ett eller några få mindre allvarliga brott och slutar oftast med detta när de blir äldre. Ett slopande av straffreduktionen även i de mindre allvarliga fallen skulle riskera att göra mer skada än nytta och i stället locka in unga på den kriminella bana som vi vill att de ska hålla sig borta från. Det finns en diskussion om var gränsen för straffrabatten ska gå. Detta kommer att märkas i debatten här i kammaren, då vi faktiskt tycker olika här i . Det finns partier som tycker att regeringen går för långt och att vi måste väga in den omognad och outvecklade förmåga att tänka på konsekvenser och ansvar som unga har, enligt forskning. Men det finns också partier som tycker att regeringen inte går tillräckligt långt och som tycker att vi ska slopa straffrabatten för alla brott. De vill dessutom se över straffrabattens utformning i åldern 15–. Just därför – för att vissa partier tycker att regeringen går för långt och andra tycker att vi inte går tillräckligt långt – är kanske regeringens vägval rätt. Vi socialdemokrater har lovat att vända på alla stenar för att ta itu med brottsligheten. tar regeringen ännu ett steg för att uppnå detta mål. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 4. 35 (M): ska vi debattera regeringens förslag om slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. har vid ett flertal tillfällen riktat tillkännagivanden om skärpningar gällande straffrabatten. Det har tagit för regeringen att komma med lagförslag. Man kan anklaga regeringen för mycket men inte för att vara snabb. Medan regeringen varit senfärdig har det begåtts många grova brott som troligtvis hade kunnat undvikas om regeringen inte dragit ärendet i långbänk. tillsattes och föreslog att personer i åldersgruppen 18–20 ska behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätning och när det gäller val av straff. Utredningens förslag var alltså att alla myndiga lagöverträdare ska behandlas lika och att ingen myndig person ska få straffrabatt på grund av sin ålder. Regeringen har förkastat förslaget genom att presentera ett nytt förslag som bibehåller ett system med straffrabatt . I propositionen föreslår regeringen att straffrabatten ska tas bort om någon som är 18–begått ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller om brottets straffvärde överstiger fängelse . Vidare ska det inte krävas särskilda skäl för att utdöma fängelsestraff för denna åldersgrupp. De särskilda ungdomspåföljderna ska, om det inte finns särskilda skäl, användas för personer som för brottet var . Det ska inte heller ställas särskilda krav på inhämtande av yttrande från kunna döma unga lagöverträdare till fängelse . Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet Det ska också vara möjligt att döma 18–20-åringar till livstids fängelse. Dessa förslag är steg i rätt riktning, men vi anser att de inte räcker. Regeringens förslag innebär att straffrabatten avskaffas för vissa typer av brott. Den avskaffas dock inte för andra brott som är synnerligen allvarliga, till exempel att någon hotar ett vittne och därigenom gör sig skyldig till övergrepp i rättssak. Andra exempel på sådana brott är misshandel, hot och våld mot tjänsteman. Det finns inga bra skäl till att myndiga personer ska få straffrabatt för dessa brott. I princip alla människor som jag har pratat med ute i samhället anser att det är fel att man får straffrabatt. I våra nordiska grannländer finns inte straffrabatt för myndiga personer på det sätt som vi har i . har våldet i den gängkriminella miljön trappats upp, och mord och mordförsök med skjutvapen har blivit vardagsbrott i . Unga män skjuts ihjäl i i en utsträckning som sticker ut bland jämförbara länder. skrev en tysk tidning att är det farligaste landet i – , det farligaste landet i ! Det grova våldet har ökat kraftigt . Utvecklingen är skrämmande, och gärningsmännen blir allt yngre. Till exempel har de så kallade ungdomsrånen ökat kraftigt. Dessa rån begås ofta av flera unga gärningsmän som angriper ett ensamt chanslöst offer, som de avkräver värdesaker och sedan misshandlar. Ofta ingår förnedrande inslag i rånen. Det räcker alltså inte att råna personer längre, utan man måste misshandla dem också. Dessa unga gärningsmän är helt enkelt fega ynkryggar som förstör livet för många. I har denna typ av rån mer än dubblerats –2019, och i har antalet fall ökat med . Som sagt är det inte bara gängkriminella som drabbas av det grova våldet. Också laglydiga människor drabbas, särskilt i utsatta områden där våld och hot tillhör vardagen och där människor skräms till tystnad. Människorna där måste alltså anpassa sina liv efter brottsligheten. har flera oskyldiga människor mördats, bland annat en tolvårig flicka. Straffrabatten innebär också att unga rekryteras av äldre gängkriminella för att utföra grova brott eller för att ta på sig skulden för brott som andra begått. Anledningen är att om de åker fast får de alltså straffrabatt. Att lagföra personer är en svår uppgift, då det råder en stark tystnadskultur i dessa miljöer. Därför är det mycket viktigt att straffrabatten för samtliga brott tas bort för personer som har fyllt . Det kommer att innebära att tröskeleffekterna blir större än mellan en 17‑åring och en 18-åring. För att balansera upp detta har vi moderater föreslagit i vår kommittémotion att straffen för 15–17-åringar ska ses över. I anser man att personer som har fyllt är tillräckligt mogna för att ha anställning, att driva företag, att rösta i allmänna val, att sitta i som riksdagsledamot och stifta lagar och att försvara landet i händelse av krig. När myndighetsåldern är uppnådd behandlar vi med andra ord dem som fyllt som vuxna i de allra flesta fall men inte när det gäller brott. Detta är ju helt fel. Regeringen verkar mena att personer är tillräckligt mogna oftast när det gäller fördelar för dem, men att de är för omogna för att ta ansvar när det är till nackdel för dem. Vi moderater anser att den nuvarande straffrabatten har inneburit att brottsoffer fått utstå oerhörda kränkningar när deras vuxna utövare fått straff som står i stark kontrast mot det allmänna rättsmedvetandet. Att avskaffa straffrabatten helt är ett beslut som innebär att den som är myndig ska ha samma ansvar som en vuxen även när det gäller brott. Detta tycker inte regeringen. Regeringen vill även i fortsättningen ge straffrabatt till myndiga personer. Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet