prot · H80998 · 2021-03-23 00:00:00 — Och självklart finns det en konjunkturdimension av arbetslöshet. Men problemet är bara att arbetslösheten har vuxit under så väldigt . Mitt i en brinnande högkonjunktur växte arbetslösheten, vilket är djupt bekymmersamt. Frågan jag har ställt här handlar just om välfärdens finansiering och kopplingen mellan arbetslöshet och välfärd. Jag har varit med i otaliga debatter, fru talman, där vi har diskuterat huruvida skattesänkningar tränger ut välfärd eller inte. De skattesänkningar som vi har gjort tillsammans, även den här regeringen, och som bidrar till att fler jobbar ökar faktiskt skatteintäkterna, eftersom fler arbetar och är med och bidrar till det gemensamma. Problemet är ju när arbetslösheten blir alldeles för hög, för då riskerar verkligen välfärden att trängas ut. sa att vi skulle utvärdera honom på jobben. Det har vi gjort, och vi ser att regeringens jobbpolitik är ett totalt misslyckande. Om bara hade utvecklats som EU:s genomsnitt när det gäller arbetslöshet, vilket man ändå kan tycka är rimligt, hade haft 42 miljarder mer i statskassan – 42 miljarder! Det motsvarar 88 000 undersköterskor eller ungefär 60 000 intensivvårdssköterskor. Arbetslösheten som den här regeringen har dragit på är ett svek mot människor som inte har ett arbete och kostar också enormt stora resurser. Jag är förvånad över den nöjdhet som regeringen visar över hur arbetsmarknaden har utvecklats under de som regeringen har styrt riket. Under dessa år har alltså arbetslösheten ökat, och det som kanske oroar mig allra mest är alla de människor som redan innan krisen var långtidsarbetslösa. De var många då, och trots en brinnande högkonjunktur blev de fler. De är nu så många att de är fler än antalet invånare i . Statsrådet avslutar med att säga att regeringen ”är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder”. Det menar jag behövs, och det är därför jag ställer frågan: Vilka ytterligare strukturella reformer ser statsrådet att nu behöver? 58 (M): Utvärdera mig på jobben, sa statsministern 2014. Jag vet inte om de som ser den här debatten kommer ihåg vad sa i opposition. Han pratade om innovationskatapulter. Han pratade om industrikansler. Han pratade om traineejobb. Han var en riktig idéspruta i opposition. Facit har vi , fru talman. Tidningsrubrikerna pratar om att ungdomsarbetslösheten är historiskt hög. Den svenska ungdomsarbetslösheten ligger på nivåer som troligen är bland de högsta , rapporterade SVT . Jag lät ta fram hur det ser ut i mitt hemlän . Vi har en skenande ungdomsarbetslöshet. Det betyder att människors barnbarn är arbetslösa. Det betyder kanske att mitt barn går arbetslös. Det betyder att grannens barn är arbetslösa och så vidare. Det vore bra om man hade en regering som tog frågan på allvar. Då har jag inte ens nämnt som har tagit ett mycket stort ansvar för utrikesfödda. Vi ser nu att försörjningsstödet skenar. Det ökar så mycket att kommunerna i går på knäna. Påhittiga kommunpolitiker försöker använda extratjänster i stället för att få folk i jobb. Precis som sa verkar vi ha en regering och en minister som är nöjda med utvecklingen. Vi har hört ett antal saker radas upp. Problemet är att de inte hjälper. Arbetslösheten ökar än mer och än kraftigare. Det verkar som om regeringen fortsätter göra mer av samma sak, det vill säga mer av den politik som gör att av ungdomar är långtidsarbetslösa. Det här funkar inte. har ställt ett löfte om att ha EU:s lägsta arbetslöshet i förhållande till andra länder, men det har blivit det motsatta. Där har man ju också haft en pandemi. Problemet är att regeringen har fört en politik för att höja bidrag, men vi vet bevisligen att den höjer jämviktsarbetslösheten. Också detta har en rapport från visat. Regeringen har bara genom ökningen av a-kassan ökat arbetslösheten med ungefär 40 000 personer. Jämviktsarbetslösheten har ökat med 40 000 personer. Det vore intressant om det fanns någon liten idé hos regeringen om hur vi ska sänka ungdomsarbetslösheten och hur vi ska få in unga på arbetsmarknaden. Varje ung människa behöver en arbetsplats att gå till, få trycka på kaffemaskinen och få en varm kopp Gevaliakaffe – jag säger för att jag kommer från – och känna gemenskapen på arbetsplatsen. Det vore förödande om vi tappar en hel ungdomsgeneration som inte kommer in på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder ministern och regeringen planerar att göra som kommer att ge effekt och som kommer att minska arbetslösheten. 59 Arbetsmarknadsminister (S): Det påstods i debatten att jag är nöjd med situationen och att jag inte tar frågan på allvar. Det är givetvis helt fel. Jag vill väldigt gärna återkomma till de viktiga insatser och kraftfulla åtgärder som regeringen nu vidtar. Till att börja med vill jag dock svara på den viktiga fråga som ställde om de strukturella reformerna och vilket ansvar regeringen tar för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Det här är självklart väldigt centralt. Jag vill peka på fyra aktuella områden där vi arbetar intensivt, och de handlar om strukturella förändringar. För det första förändrar och reformerar vi arbetsrätten. Vi tar hand om den överenskommelse som , , och fackförbundet har kommit överens om. Den handlar om att öka både flexibiliteten för arbetsgivarna och tryggheten för löntagarna. Framför allt gäller det de löntagare som har den mest osäkra situationen på arbetsmarknaden. Vi tar tag i frågor om hyvling, visstid och uthyrning. För det andra stärker vi omställningsförmågan och kompetensförsörjningen. Detta är väldigt centralt för att ska kunna få en bättre och mer välfungerande arbetsmarknad. Dels omhändertar vi partsöverenskommelsen som handlar om ett nytt studiestödssystem och omställningssystem, dels fortsätter vi det viktiga arbetet med att bygga ut och utveckla . Vi ska säkerställa att människor har den kunskap som krävs på en modern arbetsmarknad och att arbetsgivare ska kunna hitta rätt kompetens. För det tredje reformerar vi Arbetsförmedlingen. Det är ett pågående arbete. Det är givetvis helt centralt att människor oavsett var de bor i vårt avlånga land får rätt stöd om de behöver stöd. Det handlar också om att arbetsgivare ska hitta rätt kompetens. För det fjärde reformerar vi arbetslöshetsförsäkringen. Det handlar om att främja strukturomvandling och se till att skapa en trygghet i förändring på en modern arbetsmarknad. Genom att fler människor omfattas av en ekonomisk trygghet vill och vågar de också utvecklas på en arbetsmarknad där vi har behov av detta då jobben förändras och förnyas. I dessa debatter blir det ibland väldigt mörkt. Ja, vi har ett jätteallvarligt läge. Det här är den allvarligaste krisen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Vi har en pandemi. Alla längtar vi efter ett vaccin och efter att kunna trycka tillbaka smittspridningen så att vi kan lätta på en hel del restriktioner. Då kommer en del jobb att komma tillbaka. Men även om det är mörkt nu är framtiden ljus. Bara i den del av där jag är född och uppvuxen, i norra , sker enorma investeringar nu på över tusen miljarder. Dessa kommer att skapa en hel del nya gröna jobb. Vad vi från politikens sida behöver säkerställa, apropå strukturella reformer, är att de nya växande företagen får möjlighet och tillgång till rätt kompetens för att kunna utveckla sina verksamheter. Detta är utmaningen. Min fråga till är: På vilket sätt skulle er politik lösa detta? Vad jag ser är att vi behöver rusta för och investera i stärkt kompetens och förbättrad matchning. Men det jag ser sticka ut i politik är en försämrad a-kassa. Vad är det i er politik som skulle göra att fler jobb växer till i ekonomin och skapar bättre förutsättningar för de arbetslösa? 60 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är glad över att statsrådet nämner flera viktiga reformer som är på gång och som vi är överens om. Det är mycket viktigt att få Arbetsförmedlingen att fungera bättre, att förändra LAS och att människor kan ställa om. Problemet är bara att många människor har varit arbetslösa väldigt . Det var de även under högkonjunkturen, och som jag sa blev de fler. Jag tänker nämna några reformer som jag gärna vill skicka med till statsrådet. Jag tror att de behövs. För det första: Se till att etableringsjobben nu blir verklighet! Vad är det? tänker den som eventuellt lyssnar. Det handlar om det som parterna är överens om, såsom att lära sig jobbet på jobbet med en ordentligt lägre kostnad för arbetsgivarna. Man har en lärlingsanställning. Det här behöver komma på plats. Varför har detta förslag legat i byrålådan ? För det andra: Eftersom vi vet att en stor del av den strukturella arbetslösheten handlar om dem som har invandrat till bör vi införa ett språkkrav. Språk är A och O för att komma in i det svenska samhället och kunna ta de arbeten som finns. För det tredje: Se till att utbildningsplikten blir en plikt på riktigt! omfattar den mellan av dem som egentligen utgör målgruppen. Vad är då utbildningsplikt? Det handlar om att den som inte har en grundskoleutbildning eller tillräckligt hög utbildning måste se till att plugga om man får pengar från det gemensamma. Man kan inte komma in på den svenska arbetsmarknaden om man inte anpassar sig och läser. Fler måste göra det. För det fjärde: Regeringen skulle för länge sedan ha behövt få en bidragsreform på plats. Det behövs en bidragsreform som gör att det alltid lönar sig att jobba och att det aldrig lönar sig för familjer att välja att stanna hemma. Faktum är att det är så . För det femte har vi nystartsjobben. Det är en av de absolut mest välbeprövade delarna av arbetsmarknadspolitiken. De har halverats under dessa år, trots att arbetslösheten har stigit. Här fick statsrådet några exempel på riktigt viktiga strukturella reformer som skulle göra skillnad för att fler ska komma i arbete. Det är för övrigt ingen hemlighet, fru talman, att vi har olika syn på hur nivåerna för a-kassan exakt ska se ut. Men jag kan konstatera att ni säger nej till vissa saker. Ofta kommer exemplet med brödfabriken upp. Jag tycker att det är ett bra exempel, och vi ska göra allt vi kan för att de ska komma i jobb. Men för mig är det också viktigt att fler ska få jobb i området. Ni säger nej till en ny gruva där. Det skulle kunna ge flera tusen jobb. Jag kommer alltid att fokusera mer på att jobben ska bli fler och ge människor verktyg och incitament att ta de arbeten som finns. Det är vår prioritet, fru talman. 61 (M): Det är väl jättebra, säger jag som före detta norrbottning, att man i min hemstad vill göra ett fossilfritt stålverk. Det finns bara ett litet problem, fru talman, en liten detalj: Det finns ingen el. Men regeringen lägger ned väl fungerande kärnkraft i . Vi får väl hoppas att något annat statsråd tar elfrågan på allvar, så att de här jobben blir av. Problemet, fru talman, är väl att regeringens politik inte hänger ihop. Om man inte har en politik för hur man skapar jobb, med en gemensam vision, kommer det att bli så att olika statsråd motarbetar varandra. På finns det just nu till exempel planer på att kraftigt försämra reseavdraget. Jag har låtit titta på hur många som påverkas av det. Det är en betydande andel. Av dem som bor i har reseavdrag , och det kommer alltså att försämras. I är det mer än var tionde arbetande person, , som riskerar att bli av med sitt reseavdrag. I är det . Det är klart att man alltid kan undra om det är bra att människor får avdrag för resor till och från jobbet. Ja, allting som uppmuntrar till och underlättar arbete måste väl rimligen vara bra. Men jag vill ge statsrådet rätt på en punkt. Det finns nog ingen regering och inget politiskt parti i världen som är så bra på att höja bidrag som Socialdemokraterna. Ni är världsmästare på det. Mycket av er politik handlar ju om hur mycket ni ska höja bidrag med och för vem. Problemet är bara att det blir mindre lönsamt att arbeta då, vilket inte gör att fler kommer i jobb. Jag skulle bara vilja veta: Vad anser ministern är den enskilt viktigaste åtgärden för att få fler i jobb och framför allt fler unga i jobb? 62 Arbetsmarknadsminister (S): Jag uppskattar verkligen den sakliga debatten med interpellanten. Det är väldigt viktigt att vi får upp arbetsmarknadspolitiken på bordet på riktigt, för det här är det mest centrala politikområdet. Det handlar om att ge människor förutsättningar för egen försörjning och den frihet som det ger, men också såklart om att kunna finansiera välfärden och tillgodose de behov som näringslivet har av att hitta rätt kompetens för att kunna utveckla sina verksamheter. Det är på det sättet vi skapar välstånd i vårt land. Vi har gjort historiskt kraftfulla satsningar under pandemin, många av dem i bred politisk enighet. De många ändringsbudgetarna har inneburit att vi kunnat revidera ned de prognoser och scenarier som vi i inledningen av pandemin hade för arbetslösheten. Det är inte bara regeringen som har gjort det, utan även och Arbetsförmedlingen. De 100 miljarder i budgetpropositionen som kommer under det här året innebär ungefär 75 000 nya jobb. Vi satsar också mycket på arbetsmarknadspolitiken, med 1 miljard extra till Arbetsförmedlingen, för att kunna hantera det nya tuffa läget och säkerställa den lokala närvaron i hela landet. 2 miljarder går till matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildningar. 500 miljoner går till extratjänster och introduktionsjobb. Vi fortsätter också att bygga ut . Vi ser även att fler studerar. Det är otroligt viktigt, apropå att det också finns många lediga jobb att söka. Om ni går in på Platsbanken och tittar på hur många lediga jobb det finns ser ni att det är över 100 000. Det finns alltså lediga jobb att söka, och det vi behöver göra är att se till att människor har rätt utbildning för att kunna ta jobben. Det handlar om både rätt och plikt – det ska ställas krav på människor att göra sig anställbara. Språket är avgörande. Det är viktigt att man tar sitt ansvar och utbildar sig. Vi har etableringsjobben på gång. Vi arbetar intensivt med det. kan vi också komma igång med intensivåret. , , fru talman, lanseras intensivåret. Vi har alltså väldigt mycket åtgärder som ska stödja dem som är arbetslösa men också se till att människor kan fylla på med ny kunskap och kompetens och ta de nya jobb som växer fram. När det gäller frågan om ungdomarna vill jag säga att jag särskilt värnar om de ungdomar som varken arbetar eller studerar. En stor andel av de ungdomar som är arbetslösa heltidsstuderar, och det är bra. De gör rätt. Men de ungdomar som varken arbetar eller studerar måste vi ha ett särskilt fokus på. Därför var jag glad att jag för två kunde presentera ytterligare 200 miljoner till just den här målgruppen. Dessa unga behöver insatser här och . De behöver få vara en del av gemenskapen på arbetsmarknaden men också få möjlighet att få sin första rad på sitt cv. Vi gör väldigt mycket och kommer säkerligen att behöva göra mycket mer. Vi har ett väldigt allvarligt läge på arbetsmarknaden. är det viktigt att säga inte minst till de unga att läget inte är kört. Det är tufft just , men framtiden är ljus. Det är bra att man studerar, och det är viktigt att man håller sig aktiv. 63 (M): Det är viktigt att vi har den här debatten. Den handlar inte bara om människors möjlighet att försörja sig själva, att ha ett jobb att gå till och att känna meningsfullhet, utan också om hur vi ska kunna få in pengar till det gemensamma och finansiera framtidens välfärd. Är det någonting som hotar den finansieringen är det just den höga arbetslösheten. är vi mitt i en pandemi, och vi ska göra och gör allt vi kan för att hindra att fler förlorar sina arbeten. Men många var arbetslösa redan före pandemin. Jag kan inte låta bli att ställa mig frågan: Om regeringen misslyckades med att pressa tillbaka arbetslösheten i en högkonjunktur, hur ska man då kunna lita på regeringen i en lågkonjunktur? Min bild är att man inte kan göra det. Regeringen gör inte tillräckligt mycket för att fler jobb ska växa fram och för att färre ska vara arbetslösa. Vi kommer att återkomma till den här debatten. Vi kommer att få återkomma fler gånger till uppmaning att utvärdera honom på jobben och hans löfte att arbetslösheten skulle vara lägst i EU. är den nästan bland de högsta i hela EU. Återigen: Hade bara utvecklats som genomsnittet av EU vad gäller arbetslöshet hade vi haft 42 miljarder mer . Det handlar alltså inte ens om att vara bäst, utan bara om att utvecklas som EU-snittet. Den här debatten behöver vi ha fler gånger – för de arbetslösa människornas skull, men också för framtidens välfärds skull. 64 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tycker att det är väldigt bra att utvärdera den här regeringen på jobben, även om det är en otroligt tuff situation. Sysselsättningsgraden har ökat sedan blev statsminister. Vi såg såklart ett väldigt hack i kurvan på grund av pandemin. Det är ingenting konstigt. Men ligger bäst till i vad gäller både arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad – den är , enligt den senaste mätningen från . Låt oss vända på de siffrorna! Hade vi legat på EU-genomsnittet där hade 469 000 färre människor haft arbete. Det är viktigt att se nyanserna. Jag tycker att det är bra att utvärdera regeringen på den här viktiga jobbpolitiken. Det vi behöver säkra är att den som blir arbetslös ska få chans till utbildning och möjlighet till omställning samt vid behov få stöd för att kunna hitta ett nytt arbete, oavsett var man bor i detta avlånga land. Vi behöver också säkra den ekonomiska tryggheten för den som blir av med jobbet och den som studerar. På det sättet upprätthåller vi köpkraften i samhället och ekonomin. Jag kan inte se att skulle ha rätt recept för att möta de historiska utmaningar som vi står inför. Det vi behöver är en stark arbetslöshetsförsäkring som gynnar strukturomvandling och ökar tryggheten, en effektiv och träffsäker arbetsmarknadspolitik i hela landet och goda utbildningsmöjligheter för framtidens jobb. Så skapar vi en bättre framtid. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:346 om könsstereotypa föreställningar inom Arbetsförmedlingen 65 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig, som minister i en uttalat feministisk regering, vilka åtgärder jag har vidtagit sedan uppgifterna om problemen på Arbetsförmedlingen blev kända och vilka åtgärder jag avser att vidta framöver givet det faktum att Arbetsförmedlingen tycks ha lagt mer resurser på att få män i arbete än kvinnor på grund av de rapporterade fördomarna och stereotypa bilderna hos vissa handläggare. Det är ledamoten som tar emot mitt svar. Frågan du tar upp är mycket angelägen. För en feministisk regering är det självklart att kvinnor och män ska ha lika villkor och förutsättningar till delaktighet och etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen har ett viktigt uppdrag att få både kvinnor och män i arbete och att bidra till de jämställdhetspolitiska målen. Tyvärr får kvinnor och män inte likvärdig tillgång till arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Regeringen har därför kontinuerligt gett Arbetsförmedlingen uppdrag för att utveckla detta område. Jag vill ta upp några av de större uppdrag Arbetsförmedlingen har fått . Arbetsförmedlingen ingår bland de myndigheter som ska arbeta med jämställdhetsintegrering inom ramen för utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter, , som startade och har förlängts. I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen ett utökat och fördjupat jämställdhetsintegreringsuppdrag. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomgående införlivas i myndighetens beslutsfattande. I uppdraget ingår att analysera och redovisa jämställdhetsproblem inom flera arbetsmarknadspolitiska insatser, egna åtgärder för att minska problemen samt övriga förslag till lösningar. Arbetsförmedlingen ska också redovisa övriga vidtagna och planerade åtgärder för att kvinnor och män ska få likvärdig tillgång till stöd, särskilt bland utrikes födda, och resultatet av dessa åtgärder. Detta är ett omfattande och ambitiöst uppdrag. I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att sträva mot ett mer jämställt deltagande i arbetsmarknadsutbildningar. har myndigheten kontinuerligt fått mål eller uppdrag som har syftat till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten för utrikes födda kvinnor. När vi reformerar Arbetsförmedlingen är jämställdhet ett centralt område i arbetet. Myndigheten har därför fått i uppdrag att ha med ett jämställdhetsperspektiv när den förbereder reformeringen. Regeringen har tillsatt en kommission för jämställda livsinkomster. Kommissionen ska bland annat göra en kartläggning av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män. Avslutningsvis vill jag säga att Arbetsförmedlingens viktiga uppdrag att få både kvinnor och män i arbete och att bidra till de jämställdhetspolitiska målen är något som jag också tagit upp i den årliga myndighetsdialogen med myndigheten. Jag förväntar mig att Arbetsförmedlingen lever upp till de uppdrag den har fått i den här frågan. Då hade framställt interpellationen hon tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i , medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 66 (M): Jag tackar för svaret. Jag skulle nog säga att utrikes födda kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i eller brist på deltagande är ett av våra största jämställdhetsproblem . Att färre än var tredje utrikes född kvinna med kort utbildning har ett arbete att gå till och en egen inkomst hindrar dessa kvinnor i deras möjlighet att integreras och bli en del av det svenska samhället. Det innebär att de inte har kollegor, att de saknar ett sammanhang, lunchlåda och möjlighet till semester. Det är allt detta som vi vet är så viktigt för att bli en del av samhället. Det påverkar inte bara de här kvinnorna utan riskerar också att gå i arv till kommande generationer. Vi vet att det faktum att föräldrar är arbetslösa ökar risken för att deras barn hamnar utanför arbete eller studier . Det visar statistik från . Den statistiken är dessutom baserad på dem som kom till tidigare när förutsättningarna för integration var bättre än vad de är . Hur kommer dessa siffror att se ut ? Vad kommer att hända med dessa barn vilkas föräldrar inte går till jobbet? Den myndighet i som är ansvarig för arbetsmarknadsinsatser och etableringsprogrammet är Arbetsförmedlingen. Vi ser hur det ser ut i granskning på granskning. Jag hittade en SOU . Vi har sett utvecklingen . Skillnaderna mellan hur kvinnor och män behandlas på Arbetsförmedlingen är påtagliga och stora. Vi ser att kvinnor får färre möten med sin handläggare. Det är längre avstånd mellan mötena. Det tar innan de får sitt första möte. Vi ser att kvinnor i större utsträckning får förberedande insatser och inte de insatser som vi vet i större utsträckning leder till arbete. Vi ser att det förekommer könsstereotypa föreställningar hos handläggare på Arbetsförmedlingen. Jag ska säga till dem som lyssnar på debatten att man i dessa utredningar också har tagit hänsyn till utbildningsbakgrund, ålder och så vidare. Även i de fall där kvinnorna har högre utbildning ser vi att de får del av sämre och färre insatser och insatser som i mindre uträckning leder till jobb. Jag vill återigen fråga ministern: åtgärder avser ministern att vidta för att fler utrikes födda kvinnor ska komma i arbete och för att fler utrikes födda kvinnor ska få del av de insatser på Arbetsförmedlingen som vi vet i störst utsträckning leder till jobb? 67 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill börja med att säga att jag helt delar bilden som beskriver här av hur otroligt centralt det är att utrikes födda kvinnor får samma möjligheter att få stöd, ett eget arbete och en egen försörjning. Det är en av de mest centrala frågorna när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Jag kommer inte att nöja mig med mindre än en jämställd arbetsmarknad och en jämställd arbetsmarknadspolitik.