prot · H80985 · 2021-02-26 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (C) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (C) och att (SD) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (SD). Tredje vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som ledamot i delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol och som suppleant i delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol suppleant i delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:30 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från miljö- och jordbruksutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:443 Interpellation 2020/21:443 Långtidssjuka i covid‑19 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:464 Interpellation 2020/21:464 Stängning av restauranger av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:470 Interpellation 2020/21:470 Ökad kunskap för att motverka könsstympning av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:476 Interpellation 2020/21:476 Tillgången till lärlingsplatser av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:485 Interpellation 2020/21:485 Vaccinationsmotstånd bland vårdpersonal av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:490 Interpellation 2020/21:490 Konkurser inom restaurang- och besöksnäringen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. § 7 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till näringsutskottet: RiR 2021:2 Transportbidraget – bristande underlag och oklar måluppfyllelse § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:RS3 till utrikesutskottet 2020/21:RS4 till 2020/21:3864 och 3866 till finansutskottet § 9 Svar på interpellation 2020/21:380 om värnande av träbyggnationer i utomhusmiljö 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag kommer att säkerställa att svenska producenter av impregnerat trä ska få verka på samma villkor som producenterna i övriga EU-länder. Jag svarar i egenskap av ny miljö‑ och klimatminister. Regeringen arbetar med flera insatser för att minska klimatpåverkan, och ett ökat träbyggande bidrar till flera av regeringens klimatmål för att minska utsläppen. Trä har egenskaper som även ger bra förutsättningar för industriell byggproduktion, en hög grad av prefabricering och serietillverkning. Träskyddsmedel är biocidprodukter som innehåller kemiska ämnen som motverkar att virke bryts ned av rötsvampar eller träförstörande insekter. Många träskyddsmedel är giftiga och kan skada både människors hälsa och miljön. De kan innehålla ämnen som kreosot, arsenik, krom och koppar. Träskyddsmedel måste godkännas av Kemikalieinspektionen innan de får användas för impregnering. Anläggningar för träskyddsimpregnering utgör miljöfarlig verksamhet enligt . Beroende på hur stora volymer som verksamheten hanterar krävs antingen tillstånd eller att en anmälan görs till kommunen. De större verksamheterna omfattas av industriutsläppsdirektivet, 2010/75/EU. Industriutsläppsdirektivets huvudsakliga syfte är att förebygga och begränsa föroreningar från EU:s största industrianläggningar. Genom branschvisa genomförandebeslut, så kallade BAT-slutsatser, ställs bindande krav på användning av bästa tillgängliga teknik. Träskyddsimpregnering omfattas av BAT-slutsatserna för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier, vilka kommer att börja gälla 2024. Genom regleringen på EU-nivå säkerställs att alla verksamheter inom EU som omfattas av industriutsläppsdirektivet lever upp till en gemensam lägsta miljöskyddsnivå och att förutsättningarna för konkurrens på mer lika villkor därmed ökar. Direktivet är ett minimidirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna får ställa strängare krav nationellt. Med tanke på den risk för människors hälsa och miljön som träskyddsimpregnering innebär är det viktigt att även mindre verksamheter omfattas av tydliga krav. föreskrifter avser skyddsåtgärder och försiktighetsmått vid behandling genom tryck- eller vakuumimpregnering respektive behandling genom doppning mot mögel- och blånadsangrepp. Föreskrifterna gäller både för de verksamheter som omfattas av industriutsläppsdirektivet och för de mindre verksamheter som i är anmälningspliktiga men inte omfattas av direktivet. gör nu en översyn av föreskrifterna, som hunnit bli . Myndigheten uppger att man kommer att se över om föreskrifterna behöver uppdateras utifrån den utveckling som har skett i branschen och även beakta vad som gäller enligt beslutade BAT-slutsatser. Regeringens ambition är att svenska företag ska ha goda konkurrensförutsättningar som produktionen ska vara hållbar och ett högt miljöskydd säkerställs. 2 (KD): Lite siffror bara till att börja med: Skogsindustrin hade 2019 ett exportvärde på . Investeringar gjordes i för , och 120 000 är sysselsatta i skogsnäringen i . Det är bara att komma ihåg att detta inte är någon liten näring i . Det är en omfattande sektor vi pratar om; jag tror att ministern är fullt medveten om detta. Jag vet också att ministern värnar oerhört om den positiva utvecklingen för träbyggnaden i och internationellt. Vi vet båda två att det i en konservativ bransch som byggbranschen ibland är svårt med förändringar. Men vi måste nog ändå konstatera att utvecklingen har gått ganska fort på detta område. är i själva verket , menar jag, ledande inom denna utveckling i . Som ett utpräglat skogsland kan vi förstås också bli en stark exportör på området. Jag vill informera ministern om att jag tillsammans med din partikollega har initierat ett råd i i syfte att öka byggnationen med trä i utemiljön. Tillsammans har vi också i en debattartikel belyst möjligheterna att använda impregnerat trä i stadskärnor runt om i landet eftersom alternativen ofta påverkar miljön negativt betydligt mer. Stål, betong och oljebaserade plastprodukter används ofta, menar jag, slentrianmässigt eller av gammal vana. Jag menar att man ska använda det material som har bäst förutsättningar ur alla aspekter, det vill säga sett till både uppdrag och miljöhänsyn. När man bygger med trä utomhus eller i utsatta konstruktioner måste träprodukten som används ofta skyddas från röta, precis som ministern berättar i sitt svar. Då är det lämpligt att använda ett träskyddsmedel eller göra en kemisk modifiering av träet. Några andra alternativ som ger träet en lång hållbarhet och beständighet finns egentligen inte. Byggnationer där träskyddsmedel inte används ruttnar snabbt, och risken för att en brygga trampas igenom eller att en lekplats faktiskt blir en fara ökar. Kostnaden för ombyggnation är alltså också en viktig aspekt när man tänker på den modifiering av träet som behöver göras. Jag ser en betydande risk för att vi i om vi inte ser upp slår undan benen på en bransch som har möjlighet att på allvar öka byggandet med trä runt om i landets kommuner och stadskärnor. Risken finns också att konkurrensmöjligheter minskar om ska ha andra villkor och regleringar än andra länder i . Jag syftar på att nu arbetar om föreskrifterna för hantering av träskyddsmedel. Det naturliga hade i stället varit att avvakta regleringen som ändå kommer att hanteras inom ramen för industriutsläppsförordningen och bästa tillgängliga teknik, som inkluderar träskyddsindustrin i genom de så kallade BAT-slutsatserna, precis som ministern sa. Jag skulle vilja fråga ministern en gång till: Är det inte lämpligt att vi har samma regler som i och inte gör så att svensk industri utsätts för mer regleringar än konkurrenterna i gör? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill tacka för en viktig interpellation. Det är bra att vi delar ambitionen att öka träbyggandet i . Regeringen har också höga mål för att vi ska bygga mer i trä. Vi ser detta som en väldigt viktig del av vår strategi för att minska klimat- och miljöbelastningen från byggande. Vi vet att bygg- och anläggningssektorn står för i runda slängar en femtedel av alla utsläpp i vårt land. Det är såklart oerhört viktigt att vi hittar den bästa tekniken och de bästa materialen för att minska klimatpåverkan. Där har också regeringen beslutat om klimatdeklarationer för byggnader, som kommer att göra det tydligt vilka byggnader och vilka val av material som har minst fotavtryck. Det gör att vi kommer att styra i riktning mot mer träbyggande i . Med detta sagt ska vi självklart göra insatser för att också stål och betong som vi använder i byggnation ska bli mer hållbara. Där har vi nu fantastiska möjligheter med till exempel och det lanserade , som ju handlar om att producera stål med vätgas i stället för med kol, vilket ju minskar klimatavtrycket enormt kraftigt. Det finns även en färdplan för betongindustrin för att man ska kunna bli en del av ett fossilfritt nollutsläppssamhälle . Träbyggandet kommer att ha en viktig roll och har en viktig roll. Jag ser inte den risk som talar om, att vi skulle slå undan benen för betongindustrin. Vi har ju haft en nationell reglering , och svensk träbyggnadsindustri har klarat konkurrensen väldigt bra. kommer det ett EU-arbete som också handlar om att ha mer gemensamma regler. Det kommer inte att träda i kraft . Än är vi alltså inte där. som vi delar ambitionen att ge goda förutsättningar för svensk träbyggnadsindustri och svensk impregneringsindustri måste vi också ha fokus på att det finns stora miljörisker med verksamheten. Vi vet att flera olika miljöproblem kan uppkomma genom impregnering. Det handlar om utsläpp till mark och vatten och också om hur man hanterar spillbitar med ämnen som kan vara väldigt farliga för miljön och hur man hanterar överflödiga rester. Många träskyddsmedel är giftiga och kan vålla skada, inte minst på vattenlevande organismer. Där har vi mycket arbete att göra för att skapa en god vattenmiljö och levande hav. Dessutom är många ämnen svårnedbrytbara och finns kvar i miljön . Där har vi tyvärr ett historiskt arkiv att gå tillbaka till. Vi har ett saneringsanslag för som gäller förorenade områden. Där har vi bidragit till att 128 av de mest förorenade områdena har kunnat saneras. De objekt som har beviljats flest anslag finns inom sågverks- och träskyddsbranschen. Där är det 37 olika områden som har sanerats med allmänna medel just för att man inte har klarat av att hålla dessa ämnen borta från miljön. Vi får inte upprepa gamla misstag, utan vi ska se till att detta sker med den säkerhet och trygghet för människors hälsa och för miljön som krävs. Jag ser inte den risk som ser, att vi får en dubbelreglering. Som jag sa i mitt svar faller mindre verksamheter utanför den reglering som finns på EU-nivå. Skulle vi inte ha några kriterier från skulle de inte omfattas av några krav alls. Det tror jag vore dumt. Vi behöver se till att även små aktörer har rimliga krav och därmed sköter sitt miljöarbete. För större verksamheter är det alltså först som de nya EU-reglerna träder i kraft. Där har också tydligt sagt att man när man ser över regelverken kommer att ha ett starkt fokus på det EU-arbete som redan pågår och se till att det inte blir olika regelverk utan snarare att det arbete som görs på EU-nivå även tas vidare i den svenska regleringen. 4 (KD): Det är jättebra att man har möjlighet att ställa högre miljökrav på alla typer av material som används, antingen det är trä, stål eller betong. Det som är min poäng i detta är att om vi har en bransch, skogsbranschen, med en produkt som finns inom gränser och som faktiskt är bra för miljön – vi är alla överens om att det är bra för miljön med mycket skog – har vi en vara som vi kan använda i och bygga stadskärnor på ett helt annat sätt, vilket rent miljömässigt är väldigt bra. Då tycker jag att det vore alldeles fel att ställa högre krav på producenterna i än på producenterna i EU. Miljön är ett globalt problem. Därför förstår jag inte varför vi skulle ställa högre miljökrav på producenterna i än exempelvis på dem i . Jag menar att det ska vara samma mål för alla. Om nu EU har jobbat fram mål borde vi applicera dem i . Här verkar det som om man jobbar två gånger på samma boll, och jag tycker inte att det verkar särskilt bra. Många med mig kanske har den gamla bilden av träskyddsmedel som väldigt miljöfarliga och att de inte är bra över huvud taget. Alla har inte snappat upp att det har skett en utveckling . Jag menar att det också borde räknas in här. Verksamheten är alltså inte så miljöfarlig , och precis som ministern säger finns det regleringar kring detta som gör att vi kanske skulle klara oss utan högre krav i och bara följa de regler som finns inom EU. Man kan alltid önska sig saker som ledamot. Jag önskar att ministern ska vara tydlig med att vi inte kommer att ställa högre krav på svenska producenter än EU ställer på övriga producenter. Det vill säga att vi inte gör något extra i , utan vi gör precis som det är i EU. Sedan får EU gärna höja kraven, men då ska det vara gemensamma krav som gäller för alla producenter inom EU. 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag håller med om många av de slutsatser som presenterar i sitt anförande. Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi nu får regelverk på EU-nivå. Där är också pådrivande för att vi ska ha regler som skyddar miljön och att vi också ska ha höga ambitioner när regelverken genomförs. Där är alltid en stabil röst. Tyvärr finns det också länder som kämpar i andra riktningen, så det är viktigt att det finns röster som står upp för miljön och för människors hälsa även på EU-nivå. Det stämmer som säger att det händer väldigt mycket i den här branschen. Det har varit en teknikutveckling som vi verkligen gläds åt och kan glädjas åt gemensamt. Det är också något som påverkar regelverken. De regelverk vi har är som sagt , och de baseras på de tekniker som fanns vid det tillfället och som i många fall, tror jag, var betydligt miljöfarligare. Det finns ingen anledning att förutsätta att en översyn av regelverken bara kommer att leda till hårdare, mer vittgående krav och tuffare regler, utan det kan också vara så att man med hänsyn till den teknikutveckling som har varit kan se över regelverken i annan riktning. Teknikutvecklingen är ju inte slut nu heller. Den fortsätter i väldigt hög takt. kommer nya, spännande metoder att skapa bra träskydd som också är i linje med de miljömål som vi har satt upp. Ett exempel är att använda nya träslag som är mer motståndskraftiga i sig själva. Det finns även tryckimpregnering med linolja, som ju är en naturprodukt som inte har dessa negativa konsekvenser i form av farliga ämnen som är giftiga för människor och vattenlevande organismer. Det kommer också teknik med värmebehandling av trä, som också ger mycket bättre förutsättningar för att trä ska hålla . Denna utveckling pågår , och den ska vi bejaka. Vi ska se till att våra regelverk också uppmuntrar till att använda den bästa tekniken ur miljösynpunkt. Jag tycker alltså att det är bra att man kontinuerligt ser över de regelverk som gäller för svenska industrier. I det här fallet har det gått , och det har hänt mycket under den tiden. Då finns det också anledning att modernisera regelverken kopplat till detta. Jag delar också ambition att vi ska synka oss väl med det arbete som pågår på EU-nivå. Det är viktigt att vi inte skapar sämre konkurrensförhållanden för svenska tillverkare än vad man har i andra EU-länder. Om effekten blir att vi minskar användningen av svenska träprodukter och i stället importerar dem har vi ju inte vunnit någonting. Det finns också ett värde i exempelvis korta transportavstånd och att använda lokala råvaror. Jag tycker att det är bra att vi , bland annat genom arbete, får en betydligt starkare reglering på EU-nivå, som reglerar alla stora producenter av impregnerat virke i EU. Det är också viktigt att vi har uppdate-rade regelverk som styr över de mindre verksamheterna som inte omfattas av EU-regelverken. Oavsett om man är storskalig eller småskalig har man en potentiell påverkan på sin närmiljö. Detta är också en arbetsmiljöfråga. Vi vet att många av de ämnen som har använts exempelvis är cancerframkallande, och det är viktigt att de som arbetar i den här branschen också har en arbetsmiljö som skyddar deras hälsa. Detta är ett arbete som kommer att fortsätta. kommer också att titta noga på det arbete som pågår på EU-nivå och anpassa sina förslag till det. 6 (KD): En gemensam reglerad EU-marknad är det som är positivt. Det tycker både ministern och jag. Jag uppfattar ministerns svar som att det inte är någon ambition att lägga mer pålagor på svenska företag än vad europeiska företag har. Vi ska försöka att ha en gemensam ribba, kan man väl säga. Om ribban är något högre eller något lägre kan man alltid diskutera, men jag uppfattar att det är ett positivt svar. Däremot kan jag fortfarande tycka att det är problematiskt när dubbelarbetar. Man skulle kunna använda EU-direktivet eller EU-reglerna och applicera dem direkt på de svenska delarna. När man pratar med kommuner och med andra människor inser man ganska tidigt att information om utvecklingen när det gäller träindustrin och den innovativa del som finns inte över huvud taget når ut till kommuner eller dem som producerar vår utemiljö eller skapar våra stadskärnor. Det skulle jag vilja att ministern tar med sig. Kan man hjälpa till med att informera och se hur man innovativt kan arbeta med trä i stadskärnor och utemiljöer på ett mer positivt sätt? Det finns ganska många exempel i som visar hur det kan göras på ett bra sätt. Det är ett material som vi har i . Det är ett material som är bra för miljön. Jag tror att det skulle vara väldigt bra om man kan ta bort den rädsla som finns. Då kan man välja material utifrån förutsättningarna. Man kan givetvis välja andra material, men just när det gäller trä tror jag att detta med information och vår nedärvda bild av hur det fungerar skapar problematik för träindustrin. Detta skulle kunna vara mycket mer använt på många olika sätt. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Tack igen, , för en bra diskussion! Vi har en gemensam ambition att öka användningen av trä i byggnationen i . Det handlar om både bostäder och fastigheter. Men det handlar också om anläggningar. Jag håller med om att det finns ett värde om vi kan skapa en marknad för hållbara träprodukter. Där ser jag att det finns en stor funktion också för offentlig sektor i offentlig upphandling. Det handlar om att vi uppmuntrar och ställer krav på användning av bästa möjliga material och bästa möjliga teknik. Vi kan också skapa en grund för ännu bättre träskyddstekniker i och uppmuntra de allra mest hållbara lösningarna så att vi kan fasa ut en historisk miljöskuld som har funnits – det måste vi erkänna – kring träimpregnering. Det är många områden i som har varit – och är – ganska svårt förorenade av kreosot, arsenik och andra väldigt giftiga ämnen. Det är bra att teknikutvecklingen går framåt. Det är bra att vi nu har lagt stora resurser på att sanera dessa områden. Men det är också bra om vi kan fortsätta att uppmuntra både byggbranschen och dem som tar fram träprodukterna att använda bra material ur klimatsynpunkt och att använda den bästa tekniken för att undvika andra miljöproblem och hälsoproblem. Här tror jag att vi har en stor möjlighet att informera och att se till att vi skapar en marknad. Min ambition är att , med det stora miljöengagemang som vi har och med det stora kunnande som finns, faktiskt kan vara föregångare och visa för resten av världen att trä är ett fantastiskt byggmaterial och ett material som vi kan använda betydligt mer för att bygga framtidens hållbara samhälle. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:428 om åtgärder mot långa handläggningstider för miljötillstånd 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag delar hans uppfattning att långa handläggningstider försenar och äventyrar investeringar och åtgärder som levererar miljönytta och varför jag och regeringen inte gjort mer för att åtgärda problemet. Han har också frågat mig om jag är beredd att införa tidssatta mål för handläggningen av tillståndsärenden och vidta ytterligare åtgärder för att reformera tillståndsprocesserna så att handläggningstiderna för miljötillstånd minskar. En snabb grön omställning förutsätter moderna och effektiva tillståndsprocesser, och regeringen prioriterar frågan högt. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Syftet är att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Utredningen ska presentera sitt betänkande . Som en del av arbetet med att effektivisera miljöprövningen har regeringen gett berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en samlad statistik för miljöprövningen. Statistiken kommer att finnas tillgänglig för . Statistiken är viktig för att identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. För en månad sedan föreslog regeringen ändringar av regelverket för hur mark- och miljödomstolen ska vara sammansatt i olika mål och ärenden i en lagrådsremiss. Syftet är att möjliggöra en mer flexibel, ändamålsenlig och effektiv hantering av mål och ärenden. Lagändringarna föreslås träda i kraft . remitterade regeringen promemorian Tidsfrister och kontaktpunkt för att främja produktionen av förnybar energi. I promemorian föreslås en ny lag och en ny förordning med bestämmelser om tidsfrister för vissa tillståndsförfaranden vid produktion av förnybar el och om en kontaktpunkt för vissa tillståndsförfaranden vid produktion av förnybar energi i syfte att förenkla för verksamhetsutövarna och förkorta handläggningstiderna. Effektiva tillståndsprocesser kräver också att prövningsmyndigheterna har förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. För att korta handläggningstiderna och förstärka arbetet med miljöprövning och miljötillsyn föreslog regeringen i budgetpropositionen att och länsstyrelsernas förvaltningsanslag skulle tillföras ytterligare medel. Regeringen har också vidtagit flera branschspecifika åtgärder. En samordnare har utsetts av regeringen för att främja koordineringen i arbetet med insatser av betydelse för större företagsetableringar och företagsexpansioner i och . Samordnaren ska, om så efterfrågas av berörda aktörer, facilitera samråd och bistå med koordinering kopplat till de olika prövnings- och planeringsprocesser som krävs för omställningsprojekt inom industrin i form av större företagsetableringar och företagsexpansioner i länen. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med , och länsstyrelserna ta fram konkreta tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt och på det sättet ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning.