prot · H80995 · 2021-03-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:479 Interpellation 2020/21:479 Bombdåd och bilbränder av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:486 Interpellation 2020/21:486 Sms-utskick med anledning av pandemin av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:512 Interpellation 2020/21:512 Självförsörjning kontra sysselsättning av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2020/21:519 Interpellation 2020/21:519 Ungas möjlighet till en egenägd bostad av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2020/21:520 Interpellation 2020/21:520 Handläggningstider i förrättningsverksamheten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2020/21:521 Interpellation 2020/21:521 Åtgärder mot sexualbrott mot barn av Kopparklint (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:525 Interpellation 2020/21:525 Skydd av personuppgifter för personal inom de rättsvårdande myndigheterna av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:528 Interpellation 2020/21:528 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2020/21:531 Interpellation 2020/21:531 Fler poliser och civilanställda i inland av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:533 Interpellation 2020/21:533 Kvinnorättsaktivisters situation och massavrättningarna i av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2020/21:542 Interpellation 2020/21:542 Den politiska krisen i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2020/21:543 Interpellation 2020/21:543 Framtiden för biståndet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Per (MP) Interpellation 2020/21:544 Interpellation 2020/21:544 Samverkan mellan humanitärt och långsiktigt utvecklingsbistånd av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Per (MP) Interpellation 2020/21:545 Interpellation 2020/21:545 Korruption inom biståndet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. Per (MP) Interpellation 2020/21:549 Interpellation 2020/21:549 Situationen i av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2020/21:553 Interpellation 2020/21:553 Kurderna och den svenska säkerhetspolisens praktik och inriktning av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:554 Interpellation 2020/21:554 Enhetliga bedömningar inom sjukförsäkringen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:555 Interpellation 2020/21:555 En europeisk strategisk autonomi av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2020/21:561 Interpellation 2020/21:561 Områdespoliser i alla kommuner av (C) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:563 Interpellation 2020/21:563 Friår av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:564 Interpellation 2020/21:564 Yrkeschaufförernas arbetsmiljö av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:565 Interpellation 2020/21:565 Den ökande arbetslösheten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:566 Interpellation 2020/21:566 Brottsofferperspektivet när det gäller barn av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2021:3 Administrationen i statliga myndigheter – en verksamhet i förändring § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:97, 111, 112, 113 och 128 till skatteutskottet 2020/21:110 och 120 till socialförsäkringsutskottet 2020/21:118 till socialförsäkringsutskottet 2020/21:119 till civilutskottet 2020/21:123 till arbetsmarknadsutskottet 2020/21:125 till näringsutskottet 2020/21:126 till trafikutskottet 2020/21:127 till finansutskottet 2020/21:134 till miljö- och jordbruksutskottet 2020/21:75, 103 och 116 till 2020/21:RR3 till utbildningsutskottet COM(2021) 95 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2020/21:FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor 2020/21:FiU25 Statlig förvaltning 2020/21:FiU26 Kommunala frågor 2020/21:FiU34 Offentlig upphandling 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet 2020/21:NU18 Mineralpolitik 2020/21:NU25 Kommissionens meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll § 6 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll betänkande 2020/21:JuU19 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2020/21:69) 1 (S): Vi har att debattera justitieutskottets betänkande gällande redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 4 samt yrka att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Det finns en stor uppslutning i denna kammare bakom den självklara utgångspunkten att utländska medborgare som utgör ett hot mot säkerhet ska lämna landet. Om detta av någon anledning inte är möjligt bör dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt som är förenligt med internationella konventioner, inte minst . Hanteringen av utländska medborgare som utgör ett säkerhetshot är en fråga som inte bara diskuteras i . Ofta handlar debatten om fall där verkställighetshinder för en utvisning föreligger. I hade vi en intensiv debatt kopplad till de sex så kallade imamerna. Det kanske mest omtalade fallet i rör mulla . Krekar kom till som kvotflykting och byggde upp den islamistiska gruppen Ansar al-Islam. dömdes han till utvisning. försökte olika norska regeringar verkställa utvisningen utan att lyckas. är nämligen, likt , bundet av de internationella konventioner som landet har undertecknat. Således kunde Krekar inte utvisas till , eftersom de irakiska myndigheterna inte kunde garantera att han inte skulle dömas till döden om han återvände. Värt att notera kopplat till mulla är att Fremskrittspartiet inför stortingsvalet lovade att avvisningen av honom skulle verkställas om de vann valet. Efter valet ingick Fremskrittspartiet i en regering ledd av Høyre. Hur gick det då med avvisningen? utvisades Krekar – till . Sensmoralen är att det verkar vara enklare att vara populist i opposition än när man sitter i en regering. beslutade regeringen om en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll. Syftet var att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Utredningen föreslår bland annat  ny lag som gör det lättare att utvisa kvalificerade säkerhetshot redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll  skärpta straff för dem som bryter mot anmälningsplikten eller trotsar ett återreseförbud  sänkta krav för att få tillstånd till hemliga tvångsmedel, från synnerliga till särskilda skäl  användning av fler tvångsmedel. Enligt utredningen borde den nya lagen träda i kraft , men eftersom tillämpningsområdet för den nya lagen till viss del bygger på att förslaget till terroristbrottslag genomförs bör den nya lagen träda i kraft tidigast som terroristbrottslagen träder i kraft. Av regeringens propositionsförteckning framgår det att regeringen avser att lämna propositioner i dessa två ärenden för behandling i . Tanken är att den nya lagen ska träda i kraft . Möjligheten att hålla individer i förvar när det föreligger verkställighetshinder är ytterst begränsad med hänsyn till proportionalitetsprincipen och de internationella konventioner, främst , som är bundet av. kräver bland annat att frihetsberövandet ska ske som ett led i ett förfarande som rör individens utvisning. När en beslutande myndighet eller regering har funnit att det föreligger verkställighetshinder och utvisningsbeslutet därmed ska inhiberas kan nämligen frihetsberövandet inte längre bedömas vara ett led i ett förfarande som rör individens utvisning. En ny utredning kommer inte att ändra på detta faktum. 2 (M): har under drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. Det har främst rört sig om islamistiskt motiverad terrorism, exempelvis de allvarliga attentaten i . Med detta sagt har det också förekommit attentat med exempelvis högerextrema agendor, och vi minns alla med förskräckelse attentatet på Utøya 2011. Efter terrordådet på blev det tydligt att hotet från terrorismen är reellt även i . har en förhöjd terrorhotnivå. Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra sådana. En viktig del i att kunna freda oss från nya terrordåd är att säkerställa att personer som är eller kan bli ett säkerhetshot mot inte lyckas uppehålla sig i landet. Genom lagen om särskild utlänningskontroll kan Säkerhetspolisen vidta särskilda åtgärder mot personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot. Det kan till exempel handla om personer som kan kopplas till säkerhetshotande verksamhet. Ytterst kan personerna bli utvisade ur landet. I det betänkande som debatteras behandlas regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll liksom två följdmotioner. Lagen om särskild utlänningskontroll har varit utsatt för hård kritik. Säkerhetspolisen har i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen är otydlig, svårtolkad och svårtillämpad. Lagens brister har också blivit tydliga då utländska medborgare, som utgör bedömda säkerhetshot, försätts på fri fot på grund av att det föreligger hinder för att verkställa utvisningarna. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och har bedömts utgöra hot mot säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället. Detta är en mycket olycklig konsekvens som många i , med all rätt, har reagerat väldigt negativt på. En grundläggande uppgift för varje stat är att freda sina egna medborgare. I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017 förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll, men det tog regeringen att tillsätta den utredning som var en nödvändig förutsättning för att gå i mål med detta. För ganska precis överlämnades till slut utredningens betänkande Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter till regeringen. Det var efter att regeringen i terroröverenskommelsen lovade att se över lagen. har det alltså gått , men regeringen har fortfarande inte lämnat någon proposition till . utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer kunna hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Det är inte möjligt fullt ut . Utredningen har gjort en gedigen översyn av lagstiftningen på området och föreslår en helt ny lag som står på egna ben och inte, som den nuvarande lagen i dess tillämpning, är beroende av utlänningslagen. Utredningen föreslår också ett antal skärpningar av lagstiftningen. Det är därför angeläget att regeringen nu skyndsamt återkommer till med förslag om de skärpningar som utredningen föreslår. Det är emellertid inte tillräckligt. Utredningen tog nämligen inte sikte på den typ av situationer när utvisningar inte kan verkställas, och det ingick inte heller i utredningens direktiv. Utskottet konstaterar i betänkandet att kommittédirektiven till den utredning som kommer att ligga till grund för den kommande propositionen var alltför snäva och att vissa frågor som skapat påtagliga problem därför inte uppmärksammades tillräckligt av utredningen. uppmanade därför regeringen att skyndsamt tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. Eftersom regeringen fortfarande inte har tillsatt en sådan utredning kräver utskottet nu att en ny utredning tillsätts . En sådan utredning bör bland annat utreda förutsättningarna att öka möjligheterna att hålla personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot i förvar med iakttagande av rättsstatliga principer och proportionalitet samt förstärka möjligheterna till övervakning i de fall utvisning inte kan verkställas. Vidare menar vi moderater att det behöver införas ett system så att hinder mot att verkställa utvisningarna kan undanröjas genom så kallade diplomatiska garantier. Diplomatiska garantier kan ingås med andra stater i enskilda fall. Men det bör även vara möjligt att gå längre och pröva att införa den typ av system som finns exempelvis i , nämligen generella överenskommelser. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Jag yrkar därför bifall till reservation 2 om diplomatiska garantier. har också föreslagit att ska ställa krav på ursprungsländer som tar emot svenskt bistånd att även samarbeta vid återtagande av sina medborgare. Konsekvensen av att vägra att ta emot sina medborgare som har nekats rätt att vistas i bör vara att hela eller delar av biståndet dras in. Regeringen behöver nå större framgång med att få dessa säkerhetshot att lämna landet. Hotet från terrorismen kommer att finnas . krävs politisk handling för att lösa de säkerhetsproblem som står inför. 3 (SD): Vi debatterar redogörelsen för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Det är en särskild lag som finns i som ger vårt land en möjlighet att utvisa de utlänningar som av Säkerhetspolisen bedöms utgöra ett säkerhetshot mot vårt land. Denna lag har ensamma varit kritiska mot . Den är alldeles för tandlös. Det har tagit väldigt för andra partier, och inte minst för regeringen, att börja agera i denna fråga. När för fem påtalade brister i denna lag och ville att den skulle utredas i en skärpande riktning fick vi höra från regeringen att det inte går att göra någonting åt detta utan att är bundna av konventioner som gör att man inte kan vidta några åtgärder i en skärpande riktning. får vi höra från socialdemokraten här i talarstolen att det går att göra skärpningar av denna lag och att regeringen tänker göra det. Men det går inte att göra mer än vad regeringen tänker göra. Det är nämligen omöjligt att göra. Detta visar det motstånd som finns från den rödgröna regeringen att göra skärpningar i lagen om särskild utlänningskontroll och att det inte alltid grundar sig i verkligheten utan i politiskt och ideologiskt motiverat motstånd. Det är därför som fortsatt skriver följdmotioner med anledning av dessa redogörelser och skriver motioner under allmänna motionstiden om att lagen om särskild utlänningskontroll ska skärpas. Vi anser nämligen, till skillnad från andra partier i denna församling, att denna lag måste utformas med säkerhet som främsta prioritet. Då är det otillfredsställande att vi har haft ett ganska uppmärksammat fall – det är inte det enda i historiskt sett – med sex imamer som av Säkerhetspolisen ansågs utgöra ett säkerhetshot. De togs i förvar 2019 och skulle utvisas. Med bristfälliga möjligheter för att påverka verkställighetshinder släpptes dessa personer ut för att det inte finns någon annan grund för förvarstagande i . Dessa personer har gått fria i . De får till och med välja var i de ska bo. En av dem har flyttat till , en kommun som redan är drabbad av våldsbejakande extremism. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll förespråkar en helt annan linje, ett förvarstagande som grundar sig på säkerhet, det vill säga att Säkerhetspolisen under vissa förutsättningar ska kunna ta personer – utlänningar – som utgör ett säkerhetshot mot vårt land i förvar. Om det exempelvis kommer underrättelseuppgifter till Säkerhetspolisen om ett väldigt avancerat nära förestående terrorattentat i vårt land skulle Säkerhetspolisen kunna ta farliga personer i förvar, kanske för att inhämta mer underrättelseuppgifter eller för att störa ut en organisering inför ett terrorattentat. Denna möjlighet saknar Säkerhetspolisen på grund av att det finns ett politiskt motiverat motstånd, framför allt från regeringen. Vi kallar detta säkerhetsförvar, och vi tar upp det i en reservation. Men vi står också bakom andra möjligheter att påverka denna otillfredsställande situation i vårt land genom att få personer att lämna landet genom diplomatiska garantier. Vi vet att det finns andra länder som är mer framgångsrika i arbetet med att verkställa utvisningar genom exempelvis diplomatiska garantier av personer för vilka det har förelegat verkställighetshinder. När regeringen allt som oftast säger att den jobbar aktivt med dessa frågor kan man fråga hur ofta den har omprövat grunden för verkställighetshinder som Migrationsöverdomstolen har slagit fast. Jag hade en interpellationsdebatt med statsrådet för inte så länge sedan. Svaret på denna fråga uteblev. Jag misstänker att regeringen inte alls har omprövat grunden för verkställighetshinder mot dessa sex imamer som skulle utvisas. Det har gått , och man har inte en enda gång omprövat grunden för verkställighetshinder. Det är inte vad jag kallar ett aktivt arbete för att nå framgång med utvisningar av sex imamer som utgör ett terrorhot mot vårt land. Det är betyg underkänt för den rödgröna regeringen. har, som sagt, länge påtalat bristerna i denna lag. Vi har nått viss framgång exempelvis med regeringens långsamma agerande för att förlänga tiden i verkställighetsförvar. Vi har sakteligen fått insikten att någon form av ytterligare kontroll än samtal hos polisen genom anmälningsplikt en gång kan vara lämplig. Man har kommit med ett löst förslag om elektronisk övervakning. Men vi har också sett att personer som skulle utvisas – terrorister – inte minst i och som utgjorde ett hot mot säkerhet och befann sig i frihet under övervakning med elektronisk övervakning genomförde knivattacker mot befolkningen. Det bud som finns på bordet från den rödgröna regeringen handlar om en möjlighet till lite längre verkställighetsförvar och eventuellt elektronisk övervakning. Man kan köra lastbil med elektronisk övervakning. Detta bara som en liten påminnelse om situationens allvar. kräver av regeringen att den ska göra mer än det. Det är inte för mycket begärt att man prövar en framkomlig väg för att nå en större säkerhet kring dessa frågor. Om det inte går, om det är omöjligt, är det en sak. Men den som inte har prövat bär också ett ansvar för den situation som sedan uppstår i vårt land. Jag yrkar avslutningsvis bifall till reservation 3 om förvar. 4 (C): redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Man får tycka vad man vill. Man får ha vilka galna idéer som helst, och ingen tanke kan vara förbjuden, hur motbjudande den än må vara. Men när ens tyckande och tänkande omsätts i antidemokratiska aktiviteter, uppmaningar till våld eller stöd till terrorsekter går gränsen för vårt samhälles öppenhet. Var och en är fri att driva debatt och göra sin röst hörd. Men ingen är fri att hota, uppmana till våld eller själv begå eller bidra till våldshandlingar. Sådana handlingar är straffbara, och vi kommer kontinuerligt att behöva utveckla denna straffrätt för att skydda vårt samhälle. Även när det gäller den som ännu inte har begått sådana handlingar men har en tydlig ambition att göra det finns en gräns för det öppna samhällets tålamod. Ämnet för dagen har debatterats i många omgångar, och det på goda grunder. Jag minns att jag när vi debatterade förra årets upplaga av denna skrivelse poängterade att frågan träffar rakt in i den oerhört känsliga balansgång vi måste gå mellan rikets och våra invånares säkerhet och rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer. Detta är därför ett ämne som måste behandlas med den högsta kvalitet vi någonsin kan uppbringa. Jag har också för mig att jag sa att den som påstår eller antyder att det här är lätt allvarligt har underskattat frågans komplexitet, eller också förstår man men bryr sig inte om vare sig det ena eller det andra för demokratins centrala värde. Alldeles oavsett vilket visar man i så fall med all önskvärd tydlighet att man inte är mogen att ta sig an frågor av denna tyngd. De blocköverskridande samtalen om hur vi bäst bekämpar terrorismen i var bra. Men sedan dröjde det för regeringen att komma till skott med något av det allra viktigaste. När vi debatterade detta ämne tillkännagavs att kompletteringar behövde göras, men ännu har ingenting hänt när de gäller dessa kompletteringar. Därför kommer ett nytt tillkännagivande , som kollegan har redogjort för. Regeringen må säga att man har mycket att göra och att det är massor av tillkännagivanden att leverera på. Men om man gör anspråk på att styra landet bär man också ansvaret för att få saker och ting gjorda, i synnerhet sådant som anmodar regeringen att göra. Det finns inga ursäkter för denna saktfärdighet, och det är därför vi lägger fram det här ganska skarpa tillkännagivandet med en tydlig tidsgräns. Ett par begrepp brukar alltid komma upp när vi debatterar det här ämnet. Det är dels för mänskliga rättigheter, som vi har hört, dels diplomatiska garantier. Dagens debatt är inget undantag. Diplomatiska garantier låter vettigt och rimligt, men vi ska ha i åtanke att de stater som är aktuella oftast har riktiga skurkregimer. Tänk på och – ska man kroka arm med sådana regimer och lita på att en sådan diplomatisk garanti kan hållas? Det är ganska skakigt. Det är just därför som verkställighetshinder ofta föreligger. Det här är stater som förtrycker sina invånare som begår grova övergrepp. Att kroka arm med sådana regimer är antagligen inte särskilt fruktbart, och överenskommelser med sådana regimer måste anses vara utomordentligt svaga. Men visst, möjligheten ska inte uteslutas. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll