prot · H80981 · 2021-02-12 00:00:00 — Det kanske är vår nationella lagstiftning som behöver uppdateras. Men hur är det när till exempel vår försvarsminister jämför sina politiska motståndare med grisar och vidare i den artikel han skrev liknar dem vid djur som måste tämjas? När regeringsföreträdare avhumaniserar mig och mina partikamrater på det sättet kan jag faktiskt bli både arg och ledsen, men jag är inte så säker på att jag vill att Facebook och Twitter ska gå in och strypa eller bromsa möjlighet till debatt, hur tölpig den än må vara. Ska det ske ska det vara i svensk domstol. Här går skiljelinjerna mellan Socialdemokraterna och i den här frågan. Jag skulle kunna fråga Ygeman: Vad tycker digitaliseringsministern att Twitter och Facebook borde göra när uttrycker detta hat gentemot ? Jag sa också att jag skulle återkomma lite till våra förslag om en digital service act. Vi får se vad jag hinner med här. Men vi menar helt enkelt att yttrandefrihetens principer måste ligga till grund för regleringar av innehåll på digitala mötestjänster. Principen måste också vara att alla har rätt till konto på dessa dominerande plattformar. Här måste kontraheringsplikt gälla. Som grundprincip – jag talar alltså om en princip här – ska endast olagligt innehåll få raderas, särskilt när det gäller politisk opinionsbildning. I mitt tycke ska det gälla när det är en riktig person. Det ska alltså inte gälla anonyma konton, utan det ska vara riktiga personer som står bakom. Då ska de kunna dömas i domstol snarare än bli föremål för åtgärder från Facebook och Twitter. Jag menar också att det inte ska vara möjligt att avtala bort vissa åsikter. Här svävar digitaliseringsministern lite. Ett exempel är konservativ åsiktsbildning. Där är det ju precis detta som sker . Se på valrörelsen i ! Man kan säga mycket om valrörelsen och om båda presidentkandidaternas tillkortakommanden, men när Twitter stänger av en stor, anrik dagstidning för att den presenterar en stor skandal som riskerar att skada demokraternas presidentkandidat menar jag att man har gått över alla anständighetens gränser. När sedan privatpersoner försöker sprida nyheten på sina sociala medier, där opinionsbildning sker, bromsas de och blir, som det heter, ”shadowbannade”. Det innebär att de kanske delar artikeln rakt ut i tomma intet, för med sina algoritmer har plattformarna möjlighet att göra så att ingen ser den. Plattformarna lägger sig i och manipulerar val, inte bara i utan också här i . Man stänger ned och lägger sig i vilken politik som ska anses som bra och föredömlig. 32 Statsrådet (S): talar om konservativ åsiktsbildning. Jag ställde en rak fråga till om det hot som hade framförts mot på nätet: ”Åk till och ha allvarssamtal med folk du kommer få en pistol upp i ditt rövhål din lilla bög.” Jag frågar: Varför vill lagstifta mot att sådant material ska kunna tas bort från nätet? svarar att det är konservativ åsiktsbildning! Det är väl den typen av konservativ åsiktsbildning som skiljer ut från alla andra partier i riksdag. 33 (SD): Då är vi där igen. Jag tror att digitaliseringsministern avsiktligt gör sig dum. Han vill inte förstå, för han vill inte att nätjättarna ska ha denna typ av regleringar, och han vill inte att man ska kunna försvara den fria åsiktsbildningen på nätet. I alla fall gynnar ju detta vänstersidan, som och regeringen tillhör. Jag menar att yttrandefriheten har ett pris. Den har alltid haft ett pris. Jag vet inte om det citat som Ygeman just läste upp ska vara olagligt. Det kanske det ska vara. Jag tittar gärna på det. Men det viktiga handlar om de digitala plattformar som har en så dominant ställning att de kan styra och ställa och påverka demokratiska val, vilken kandidat som ska vinna. Vi kan inte ha det så. Vi kan inte låta nätgiganter på andra sidan , i andra världsdelar, sätta gränserna för vad som får och inte får sägas i en svensk valrörelse. Det måste regleras av nationell lagstiftning. Som sagt, yttrandefriheten har ett pris. Den har alltid haft ett pris. Det betyder att man ibland måste lyssna på människor som man inte håller med. måste man höra likna sverigedemokrater vid grisar. Det är jättejobbigt ibland, och man blir ledsen och arg, men det är ett fundament i vår demokrati. Förstår man inte detta kanske man inte förstår demokrati heller? Den fria åsiktsbildningen är helt central för vårt demokratiska styrelseskick. Därmed tackar jag för den här debatten. 34 Statsrådet (S): Jag gav tre exempel till på vad som skulle hända om man genomförde SD:s politik. Det första var att 2 miljoner terrorkonton – IS-konton och al-Qaida-konton – med vålds- och terrorpropaganda skulle bli tillgängliga. enda svar är att yttrandefriheten har ett pris. Jag nämnde de allvarliga hot som har riktats mot en politiker i . verkar kunna leva med att sådana hot förekommer. Han kallar det för konservativ åsiktsbildning. Jag ser det inte så. Jag pekade på den gromning som sker på olika nätplattformar, där pedofiler försöker locka barn till sexuella aktiviteter och dra in dem i sexuella övergrepp. Vad blev svar? Jo, yttrandefriheten har ett pris. Då ska jag berätta en sak för : Yttrandefriheten reglerar förhållandet mellan medborgare och stat. Den reglerar inte förhållandet mellan internetplattformar och deras användare. Det är fullt rimligt att Tiktok ställer krav på sina användare för att skydda barn. Det är helt rimligt att andra plattformar ställer upp krav för att hindra politiskt aktiva från att höra hot om att de ska få pistoler upptryckta i den ena eller andra kroppsändan. frågar: Om en socialdemokratisk politiker skulle komma med sådana här hot, vad tycker om det? Jag är konsekvensneutral. Skulle en socialdemokratisk politiker ägna sig åt gromning eller hota med våld tycker jag att den socialdemokratiska politikern också ska stängas av. Sedan ska det finnas en transparent möjlighet att överklaga och få sin sak prövad. Men att öppna för en flodvåg av hat och hot på nätet är jag inte beredd att göra. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:394 om minskad elimport från 35 Statsrådet (S): har frågat mig vilka konsekvenser för svensk del regeringen ser av utvecklingen i , hur möjligheten att importera el i ansträngda situationer påverkas och hur regeringen bedömer att elpriset kommer att påverkas. Vidare har frågat mig om de förändrade importförutsättningarna föranleder några åtgärder från regeringens eller myndigheternas sida. Den nordiska elmarknaden är komplex. Det är också troligt att det sker en utveckling av vårt eget respektive övriga grannländers elsystem som påverkar elpriserna i olika riktningar. Regeringen bör av marknadsskäl inte uttala sig om framtida elpriser. Generellt gäller dock att när olika prisområden i högre grad kopplas samman jämnas prisskillnaderna ut. Med andra ord ökar priset något i lågprisområden och minskar något i högprisområden. Jag är trygg med att våra myndigheter på energiområdet, som har till uppgift att bland annat följa marknadsutvecklingen, gör de analyser som behövs och i det arbetet tar in olika tänkbara scenarier. Min och regeringens uppgift är att verka för de politiska riksdagsbundna mål som finns på området, på både kort och lång sikt. Det övergripande målet för energipolitiken som bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i Europeiska unionen slagit fast syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet, inklusive målet förnybar elproduktion till 2040, vilket är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Jag anser att har ett mycket bra utgångsläge och goda förutsättningar för att uppfylla målen även . Genom att differentiera vår energimix, förstärka elnäten där det behövs samt ta till vara de resurser vi har kommer att fortsätta vara en nettoexportör av fossilfri el, och även vid ansträngda lägen. 36 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Min fråga gäller elbehov. Vi har en stor elbrist. Den diskussionen har vi ofta, jag och Ygeman, så den är nog känd för en hel del av dem som följer riksdagsdebatten i stort. Men det är också så att vi från svensk sida helt enkelt har kunnat lita på och luta oss mot den norska produktionen av fossilfri vattenkraft. Det är någonting positivt. Vi tycker att det är bra att fortsatt kommer att importera stora mängder fossilfri el som kommer från norsk vattenkraft. har dubbelt så stor installerad effekt som när det kommer till just vattenkraft. Tekniskt och ekonomiskt är vi båda en del av den nordiska elmarknaden. Det sägs ibland i debatten, herr talman, att importerar eller exporterar el eller att importerar eller exporterar el och så vidare. Egentligen är det samma elmarknad. Men inom den marknaden, herr talman, har varje land ansvar för sin elförsörjning. Tillgången till el och energi är en frihetsfråga, och har ansvar för att se till att vi alltid har el och energi där den behövs och på ett sätt som inte skadar klimatet. I detta skulle jag utan några jämförelser i övrigt vilja kalla för pusher, herr talman. har genom att erbjuda oss en första dos med billig ren el fått oss att bygga in oss i ett beroende av som backup. blir som ett batteri, som vi kan ta lite av när det inte är någon vind i eller när det är lite för kallt för att vi ska klara av att tillgodose våra behov. har alltså fått oss beroende av norsk ren el från början. går de vidare och tänker sälja sin el till fler. Man kan säga att den norska elen i princip har varit gratis, men sedan de byggde ut sin elleverans till har vi sett hur de norska priserna har stigit något. De är fortfarande på låga nivåer, men de har stigit något. kan vi stå inför ett läge där de för nya elmarknaderna, och , konkurrerar med på ett sådant sätt att priserna kommer att pressas upp ytterligare. Det är klart att man sitter i en väldigt beklaglig sits när man, som , har köpt den billiga elen från pusher och i nästa skede kan höja sina priser. Vi menar att även behöver mer reglerbar energiförsörjning, egentligen i form av kärnkraft. Vi kunde läsa i om hur regeringen sitter på frågan om slutförvaret och inte kommer till skott med att fatta beslut för att säkra att den kärnkraft som vi har i kan fortsätta och för att säkra att vi kan ha reglerbar energi även när elpriser riskerar att stiga ytterligare. Min fråga till statsrådet är fortfarande: Hur ser statsrådet på frågan om framtida elleveranser till ? 37 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Först måste jag säga att jag kraftfullt vänder mig mot bilden av som en langare och som en missbrukare. Jag tycker inte att det är någon bra analogi på något sätt. Precis som sa innan denna lite märkliga liknelse har vi en sammanhållen elmarknad i , och det är något som gagnar både och . Vi är med och stöttar framför allt när de har mindre effekt där. Och är med och stöttar det svenska elsystemet när vi har behov av effekt. Detta är något som gynnar både och . Alternativet hade ju varit att båda länderna hade fått bygga upp en effekt för att klara den kallaste timmen, den kallaste vintern. Då skulle det priset vara avgörande för alla andra timmar . Det skulle betyda en fem- eller sexdubbling av priset på el i våra respektive länder – eller något i den stilen, beroende på vad man tror att den kallaste timmen kostar. Detta är en helt annan bild än den av en langare och en missbrukare, som försöker måla upp. Jag vet att detta är en förebild för resten av . Vi kommer därför att se fler länder som kopplas upp i förhållanden som liknar det nordiska. Det som är unikt – jag glömde att säga det – med det nordiska är att vi hjälper varandra, att vi inte låser in elen och att vi inte spelar med varandra. Därför kan vi ha en bättre elförsörjning och en billigare el än vi annars skulle ha haft. Även om vi med viss avund kan titta på vattenkraftstillgångar har vi också stora vattenkraftstillgångar i . När vi får in mer av vindkraft i det svenska systemet kommer det att påverka hur den svenska vattenkraften körs. Den kommer att köras väldigt lite då vi har god tillgång till el, och den kommer att köras betydligt mer när vi har mindre tillgång till el. Vattenkraften i och är som ett enormt batteri som kan bidra till att trycka ut fossil elproduktion i resten av . Jag tror att har en fossil elproduktion som är en femtedel av den vi hade . Och vi bidrar mer än till att trycka bort fossil elproduktion i resten av . Det är naturligtvis glädjande. Det är också glädjande – det kan jag säga till – att de reaktorer vi har ger ett viktigt bidrag till den svenska elförsörjningen . Trots ett ganska högt tonläge i debatten levererade kärnkraften i princip lika mycket 2019 som 2010, eller till och med mer. Det är naturligtvis glädjande. 38 (L): Herr talman och statsrådet! Det är en känd debatteknik att vara lugn och sävlig. Den har Ygeman bemästrat till fullo. Men sanningen är den, herr talman, att det inte är läge att vara lugn när står inför en elkris. Sanningen är den att det inte är läge att vara lugn när man från regeringens sida gång efter annan säger detta. Från Liberalernas håll påpekar vi att eller under de mest intensiva timmarna eller när det av något annat skäl blir en kris i systemet är beroende av import av el från andra länder. är dessutom inte sällan delvis framställd med fossila medel. Det regeringen har sagt tidigare är: Nej, nej, ni behöver inte vara oroliga för kol- och oljebaserad energi från till exempel , för nästan all energi kommer från vattenkraften i . Men, herr talman, det som händer nu är att bygger ut sin förmåga att leverera el till andra länder. När priserna stiger finns det risk att kommer att konsumera mer fossil energi. Problemet, herr talman, är ju att ett land som inte ska använda fossil energi. Vi måste ta ansvar i hela världen för klimatförändringarna. Det är det största hotet mot människors frihet. Vi måste också ta ansvar för och se till att människor i alltid har tillgång till el och energi som är ren. Det är också en frihetsfråga. Då säger statsrådet att det är lugnt, för vi har vattenkraft även i . Men grejen är att med de investeringar som vi vet att till exempel planerar i norra kommer inte vår vattenkraft ens att räcka till norra behov. Det är som om regeringen har krupit in under en sten för ett antal mandatperioder sedan och aldrig krupit fram igen, för verkligheten har ju förändrats. utbyggnad som gör att priserna riskerar att gå upp tillsammans med stora investeringar i elektrifiering gör att behovet ökar väldigt kraftigt, och vi kommer att behöva mer reglerbar energi som också kommer från . Problemet med den här regeringen är att man lägger ut en massa dimridåer, liksom Ygeman har gjort i talarstolen . Det är klart att jag håller med om att det är bra att vi har en gemensam marknad med andra länder, men vi måste ju göra vad vi kan för att bidra med fossilfri energi så att vi inte hamnar i ett läge där vi tvingas att använda smutsig energi. Jag skulle fortfarande vilja ha ett svar från statsrådet angående den situation som vi har med och vårt inbyggda beroende av norsk vattenkraft. Kommer risken att vi inte kan lita på den att få regeringen att jobba på snabbare med frågan om slutförvaret? Det är klart att om regeringen skulle komma till skott och lösa frågan om slutförvaret, som ju tekniskt och juridiskt är löst men saknar ett regeringsbeslut, vore situationen med lite mindre akut. Därför undrar jag helt enkelt ifall regeringen kommer att jobba på snabbare med den frågan, dels efter vad vi kunnat läsa i och , dels med tanke på situationen med den norska vattenkraften. 39 Statsrådet (S): För ordningens skull ska jag bara säga att den frågan sorterar under statsrådet . Jag är övertygad om att jobbar på med den frågan i ett högt tempo, och jag hoppas att den kommer att få en lösning. Dock påverkas den inte av eventuella framtida exportskillnader med , utan den bereds enligt de regler som ställs upp i den svenska grundlagen. säger att verkligheten har förändrats. Här måste jag verkligen ge rätt, herr talman. Verkligheten har förändrats, men kanske inte riktigt på det sätt som gör gällande. , när parti satt vid regeringsmakten, importerade vi 80 gånger så mycket el från mot vad vi gör . , när parti satt vid regeringsmakten, var vi nettoimportörer av el. Vi var beroende av elimport för att klara den svenska försörjningen. är vi nettoexportörer. Det är till och med så att vi aldrig har varit med och bidragit så mycket till att trycka undan fossil energi i andra länder som . Annat var det när Liberalerna satt vid regeringsmakten. Då var vi beroende av fulel från andra länder. är vi med och trycker bort fulel från andra länder. har vi kraftigt skurit ned den svenska elproduktionen som är beroende av fossila energikällor. Det är en femtedel mot vad det var 2010 – en femtedel! Det finns alltså all anledning att glädjas. När använder det faktum att är nettoimportör av el som ett tecken på elkris, då måste man fråga sig när inte hade elkris. Det är väl så att vi har varit beroende av detta jag vet inte hur , och jag tror faktiskt att vi oavsett energimix kommer att vara beroende i ett ömsesidigt system även . Jo, för att om varje stad, varje kommun, varje region och varje land ska dimensionera sitt elsystem för den timme eller minut som har den högsta elförbrukningen blir elen mångdubbelt dyrare. I stället för att göra det har vi valt två saker. För det första har vi en energimarknad tillsammans med våra grannländer där vi hjälps åt och köper och säljer el, vilket gör att vi har lägsta elpris för medelstora och stora företag och bland de lägsta för konsumenterna. För det andra har vi en försäkring, en effektreserv, som kan pumpa igång om det skulle behövas. Trots att vi har haft en ganska kall vinter, tycker i alla fall jag, har effektreserven inte varit med och bidragit till effekt i det svenska systemet. Den körs på sparlåga för att vara med och bidra om det skulle behövas. I genomsnitt körs den svenska effektreserven . Då kan man säga något hemskt ord som jag tror att gjorde i tv – jag kommer inte ihåg vad det var för ord – om att den här körs på fossil energi. Det gör den; den är oljedriven. Jag kan hålla med om att det är ett problem att den går på olja, även om vi har valt att ta större utsläppskällor och även om den bara drivs . Men detta går ju att ändra på! parti gjorde det inte när de satt vid makten. Vi kanske kan vara med och bidra tillsammans för att se till att effektreserven i stället går på bioolja eller biogas så att även den lilla, lilla resten av fossila drivmedel stampas ut ur det svenska elsystemet. 40 (L): Jag vill börja med att notera att statsrådet återkommer till att det skulle ha varit en så exceptionellt kall vinter. Det är ju inte sant. Det måste vi ändå slå fast: Det här är inte en exceptionellt kall vinter. Den är kanske kallare än vintern innan, vad vet jag, men det är inte en exceptionellt kall vinter, och vi har inte en så kall vinter att våra system ska vara så på bristningsgränsen som de ändå har varit. Det är också ytterligare en märklig sak som rör sig i Ygemans argumentation, och det är att han inte verkar vara särskilt flerdimensionell utan faktiskt ganska platt. Det är klart att även om det är sant att vi , alltså över året, kan exportera och inte har elbrist är det i rum så att vi har elbrist i delar av landet. Det är också sant att vi har en gemensam nordisk elmarknad, men det är klart att det är en kris när man inte har grön el där den behövs och när den behövs i hela landet året runt. Då är det en kris. Jag har inte suttit i någon regering. Ygeman har däremot suttit i regering , och det är klart att den här krisen ska hanteras av sittande regering. Vi har gång på gång hört från regeringen att det är lugnt. Vi behöver inte ha all försörjning av el från , för vi kan när som helst köpa in billig vattenkraft från . Detta håller på att förändras, därför att när den norska elmarknaden byggs ihop så att de kan exportera till och kommer det som regeringen har använt som argument inte längre att gälla på samma sätt. Det är klart att ett statsråd med Ygemans ansvarsområden då borde vara oroat. Han verkar dock inte bry sig. 41 Statsrådet (S): får nog gå tillbaka till protokollet. Jag sa att vi har haft en ”ganska kall” vinter. säger att statsrådet hävdar att vi har en ”exceptionellt kall” vinter. Ganska kall – exceptionellt kall. Jag ska inte anklaga för att vara endimensionell, men det finns nog fler dimensioner i det svenska språket än så. Ganska kallt är ganska kallt; exceptionellt kallt är något helt annat. Vore det exceptionellt kallt skulle vi väl ha en hundraårsvinter, och det är vi långt ifrån. Jag tror ändå att många med mig tycker att det är en ganska kall vinter, särskilt här i södra och . Sedan blir det lite avslöjande för . Jag ställde ju frågan tillbaka: Om vi nu har elkris i , vilket har upprepat i den här debatten, när hade vi då inte elkris i ? När vi hade de tio reaktorer som håller så högt var vi en nettoimportör. är vi en stor nettoexportör. När, , är jag nyfiken på, hade vi inte elkris? Har vi haft av elkris? Har vi haft av elkris? Har vi haft av elkris? av elkris har vi absolut haft, och – absolut. Men om vi har haft elkris undrar jag om elkris verkligen är rätt benämning. Det har varit en ständigt pågående elkris i hela historia. blev svaret skyldigt, och det är kanske inte så konstigt. Situationen har kraftigt förbättrats. I stället för att vara beroende av utländsk polsk el som vi hade 80 gånger så mycket av 2010 som är vi nu nettoexportör och är med och bidrar till klimatförändringen i och runt om i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:397 om ersättningsenergi för bensin och diesel 42 Statsrådet (S): har frågat mig följande: Är det min uppfattning att en omställning av fordonsparken till elektrifiering skulle innebära att skulle behöva producera mer fossilfri el och, i så fall, vilka åtgärder kan då bli aktuella? Avser jag att vidta några åtgärder för att öka produktionen av fossilfri el till konkurrenskraftiga priser ? Avser jag att vidta några åtgärder för att minska import av el från fossila källor? Jag vill inledningsvis framföra att har en bra utgångspunkt för en ökad elektrifiering. Vi har nettoexporterat el med mycket låga utsläpp av koldioxid till våra grannländer, och hade vi ett elöverskott på omkring . Det är alltså lika mycket som hela , och sammanlagda förbrukning, och det är mer än elbehovet för transportsektorn i de flesta scenarier över transportsektorns utveckling . En elmotor har en verkningsgrad som är 3–4 gånger högre än en bensin- eller dieseldriven motor. Det betyder att den totala energianvändningen i inrikes transporter och arbetsinsatser skulle minska vid en övergång från fossila drivmedel till elektricitet. Regeringen har tagit flera initiativ när det gäller elektrifieringen av transportsektorn. är ett exempel som ska påskynda utvecklingen, och vidare kommer vi att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna för energisektorn. Vid sidan om elektrifieringen kommer också biodrivmedel att spela en stor roll för omställningen av transportsektorn. En lagstiftningspromemoria med förslag på successivt ökade reduktionsnivåer i reduktionsplikten för bensin och diesel är just nu ute på remiss. Reduktionsnivåerna föreslås att öka successivt till för bensin och för diesel . Den förnybara elproduktionen ökar och kommer att fortsätta att göra det. Exempelvis skickade regeringen ett förslag på remiss om att bygga ut transmissionsnätet till havs för att ytterligare bidra till att målet om förnybar elproduktion nås genom att minska anslutningskostnaderna för havsbaserad vindkraft. har en betydande nettoexport av el med mycket låga utsläpp av koldioxid. Elproduktionsanläggningar omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, och priserna på utsläppsrätter har ökat så pass mycket att energiproduktionen från kolkraft nu minskar i snabb takt.