prot · H80976 · 2021-02-04 00:00:00 — Hur kommer regeringen att säkerställa dels användning av hälsodata, dels att tillgång till precisionsmedicin ges till varje patient oavsett var i landet patienten bor? 80 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan. Vi har precis presenterat för en forsknings- och innovationsproposition om mycket stora investeringar i svensk forskning och innovation på 3,6 miljarder . blir det 3,4 miljarder. Det är en mycket stor satsning. Vi gör också breda och stora satsningar på hälsa och välfärd, också på precisionsmedicin. Det är såklart enkelt att önska mer. Men jag är väldigt stolt över det vi kan göra gemensamt i mitten av svensk politik. Vi inrättar också en rådgivande funktion i när det gäller hälsodata. Vi ska komma ihåg att man får dela hälsodata för forskning, förutsatt att man har etiskt godkännande. Den rådgivande funktionen på kan alltså komma att spela en praktisk och viktig roll. Det är i alla fall min bedömning. Om vi behöver göra mer ska vi naturligtvis fortsätta att titta på det. Översyn av den arbetsintegrerade lärarutbildningen 81 (L): Jag vill uppmärksamma problemen med den stora lärarbristen och med stora avhopp på flera inriktningar på lärarutbildningen. En viktig konsekvens blir en pedagogisk segregation i utsatta områden. De elever som behöver de mest och bäst utbildade lärarna får inte det. Vi har också en stor andel obehöriga lärare, inte minst i viktiga ämnen som matematik och naturkunskap. Det är därför bra att regeringen försöker arbeta med det på olika sätt, till exempel med kortare pedagogisk utbildning och arbetsintegrerad lärarutbildning. En verksamhet som jag särskilt vill lyfta fram är TFS, Teach for , som bidrar tillsammans med . Jag har en fråga till statsrådet med anledning av att vi ser att avhoppsfrekvenser och genomströmning skiljer sig åt. Är regeringen beredd att göra en översyn av den arbetsintegrerade lärarutbildningen för att stödja dem som har god genomströmning och hög kvalitet och som bidrar till att minska lärarbristen, inte minst i matematik? 82 Statsrådet (S): Vi delar verkligen engagemanget för att det ska kunna utbildas fler lärare och för att vi ska ha en lärarutbildning som håller hög kvalitet och som fler vill och kan söka. Särskilt Liberalerna bidrar mycket aktivt i regeringens arbete i den frågan. Vi har också gemensamt sett till att bygga ut den högre utbildningen, inte minst lärarutbildningen, över hela landet och att det finns flera olika vägar in till lärarutbildningen. Den arbetsintegrerade lärarutbildningen är en sådan väg. Det finns även den kompletterande pedagogiska utbildningen, som vi också ska utveckla ytterligare. Det förslaget har skickats på remiss. Och vi förstärker arbetet med lärarledda timmar och så vidare. Jag tycker att vi har ett bra arbete på gång i mitten av svensk politik. Jag ser fram emot att fortsätta det. 83 (S): Min fråga går till statsrådet . svors in som president i efter en så att säga intressant tid på olika sätt. De viktiga frågorna hamnar i nytt ljus, och framtiden känns aningen mer hoppfull. Det får mig att fundera på hur möjligheterna för Stockholmsinitiativet gällande kärnvapennedrustning kommer att arta sig med Biden som president. Vilken förhoppning har statsrådet inför den om icke-spridning och nedrustning som är planerad att hållas ? 84 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! Det så kallade Stockholmsinitiativet inför som har tagit tillsammans med 15 andra länder är ett viktigt och ett av få fungerande nedrustningsinitiativ som finns just . Det handlar om att minska kärnvapens roll i doktriner, om att öka transparensen kring arsenaler och nukleär teknologi och om att återuppbygga samarbete och kommunikationskanaler. Vi har haft tre ministerkonferenser, senast i , för att få upp stödet för detta. Utöver de 16 länder som utgör grunden i Stockholmsinitiativet har vi nu fått fler att ansluta sig, bland annat , , , , , och . Jag är förhoppningsfull i fråga om att den nya Bidenadministrationen ska ha en mer konstruktiv inställning till NPT. 85 (M): Min fråga går till , som är representant för regeringen. Den handlar om de inskränkningar som regeringen har fått möjlighet att göra i och med pandemilagstiftningen och som får stora effekter för verksamheter. Vi har hört här i kammaren om bland annat restaurangbranschen, att man inte får åka över gränsen och så vidare. Jag undrar hur regeringen planerar för detta. Det är naturligtvis mycket som händer under en pandemi. Men i en krissituation är det extra viktigt att vara ännu mer grundplanerad och att sedan fortsätta att förändra den planering man har. Det är svårt för verksamheter att från den ena veckan till den andra helt stänga sin verksamhet och säga upp sin personal. De får förhålla sig till det här. Dessutom kan man även som anställd förlora halva sin inkomst. Hur planerar regeringen? 86 Infrastrukturminister (S): Tack för frågan, ! Det stämmer att pandemin är svårförutsägbar. Det gäller även hur viruset sprids. Inte minst har vi, med tanke på den muterade varianten av viruset, varit tvungna att agera väldigt snabbt. Då är det svårt att ha framförhållning. Det handlar exempelvis om flygstopp under jul‑ och nyårshelgen och stängda gränser från flera länder. Det handlar om att både ha beredskap att agera snabbt och hitta bra och omfattande stödsystem för dem som drabbas, vilket vi har enats om i . Det kan gälla a-kassa eller stöd direkt till näringarna för att rädda jobb och företag. Regeringen arbetar utifrån flera olika scenarier som beskriver. Det finns också en tydlig vaccinationsstrategi utifrån tillgången till vaccin. Vi ska också ha en väl fungerande kommunikation om vilka olika handlingsalternativ som finns. Till exempel kunde förslag om reglering av alkoholförsäljning redovisas vid dagens presskonferens. Undantag från covid-19-test för asylsökande 87 (SD): fattade regeringen äntligen, långt efter många andra länder, beslut om att det ska krävas ett negativt testresultat för covid-19 för att en utlänning ska få komma in i . Denna förändring är välkommen. Man kan bara föreställa sig hur många tusentals svenskar som hade varit i livet om en sådan regel hade kommit på plats . Dock förekommer vissa undantag från kravet på negativt testresultat. Vissa är självklara, såsom svenska medborgare och personer som är bosatta i . Men asylsökande – personer som vi inte vet vilka de är, varifrån de kommer och om de verkligen har ett skyddsbehov eller bara hittar på – ska släppas in utan att ta test. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister om det verkligen är rimligt att vem som helst ska kunna säga ”Jag behöver skydd” och då få komma in i , trots att man kan sprida coronasmittan? 88 Justitie- och migrationsminister (S): är liksom alla andra länder bundet av de internationella regelverk som finns för asylsökande. Det innebär att den som kommer till gränsen och söker asyl för att man behöver skydd också ska tas emot av det landet. I det avseendet skiljer sig inte från några andra länder, såvitt jag vet. Om vi skulle börja säga något annat och utestänga människor på grund av pandemin skulle vi bryta mot de internationella regelverken. Syftet med regelverken är faktiskt att ge människor skydd. låter det på som att det är hejsan svejsan och att det kommer människor som över huvud taget inte har något behov av skydd. Så är det inte. De människor som kommer hit och som efter en prövning beviljas uppehållstillstånd har flytt från förtryck, krig och andra umbäranden. Dem måste vi kunna fortsätta att ta ansvar för, också i en pandemisituation. Kollektivtrafik i hela landet 89 (C): Min fråga går till infrastrukturminister . Det finns en stor oro bland landets regionala kollektivtrafikmyndigheter för att resandet ännu inte ska ha återhämtat sig så att intäkterna blir i nivå med vad de var före pandemin. Risken finns att det blir försämringar i utbudet, vilket inte minst kan komma att drabba landsbygden. är berett att verka för goda förutsättningar för kollektivtrafik i hela landet. Jag vill fråga ansvarigt statsråd: regeringen någon plan för hur man inom det som är statens ansvar kan bidra till att snabbt öka resandet i kollektivtrafiken igen, eller har man förslag på åtgärder för att överbrygga de förlorade biljettintäkterna tills resandet har återhämtat sig? 90 Infrastrukturminister (S): Tack, , för en väldigt bra fråga! Vi gör omfattande insatser för att säkerställa det som är samhällsviktiga transporter. När pandemin inträffade var naturligtvis den första prioriteringen att stoppa och förhindra smittspridningen och se till att sjukvården hade rätt insatser. Men att rädda jobb och företag och se till att samhällsviktiga transporter fungerar har varit en viktig prioritering. Godstransportsystemet fungerar väl. Utöver de generella statsbidrag som kommuner och regioner, som är ansvariga för kollektivtrafiken, har fått har vi dessutom fattat historiska, nya beslut med öronmärkta statsbidrag från regeringen till kollektivtrafikmyndigheterna. Först blev det 3 miljarder, och har det blivit . Dessa är villkorade i någon mening för att upprätthålla volymen så att människor kan åka smittsäkert. Jag utesluter inte att vi kommer att behöva göra ytterligare insatser. Kollektivtrafiken är ju otroligt viktig för dem som inte kan köra bil eller jobba hemifrån och vill ta sig till jobbet på ett säkert sätt. Statligt stöd till kollektivtrafiken 91 (V): Jag har en fråga på samma tema, nämligen kollektivtrafiken i vårt land. kom Svensk Kollektivtrafik med sin senaste prognos där de pekade på att kollektivtrafiken tappade . Prognosen är att man troligen kommer att tappa lika mycket till, 7,5 miljarder, det här året. Detta är en direkt följd av våra uppmaningar om att man ska undvika att resa kollektivt om man kan det. Ministern nämnde de direkta statliga stöd som regeringen har gått in med. Det gäller 3 miljarder , och har man aviserat ytterligare 2 miljarder. Men, , i ljuset av att prognosen är att kollektivtrafiken kommer att tappa och då man har tappat lika mycket räcker inte . Eller anser ministern att räcker? Kollektivtrafiken ska ju utvecklas, inte avvecklas, så vad mer avser ministern att göra för kollektivtrafiken? 92 Infrastrukturminister (S): Jag delar engagemanget för kollektivtrafiken. Den är otroligt viktig, inte minst i detta läge. Som jag sa tidigare: Det gäller de som inte kan ta bilen till jobbet eller jobba hemifrån och ändå vill kunna resa på ett säkert sätt. Det gäller också dem som arbetar inom kollektivtrafiken. Vi ska dock komma ihåg att huvudansvaret för kollektivtrafiken vilar på landets regioner och kommuner. De har huvudansvaret. Vi har därför ökat de generella statsbidragen mer än någonsin för att man ska kunna täcka upp det inkomstbortfall eller det biljettintäktsfall som finns. Därutöver ger vi nu öronmärkta statsbidrag på . De sista 2 miljarderna sätts i relation till vilken volym man har. Vi har ju sett att man i några regioner har dragit ned i kollektivtrafiken, trots att behoven är stora och vi inte ska bidra till ökad smittspridning. Jag utesluter som sagt definitivt inte att vi kan komma att behöva återkomma med ytterligare stöd. Kollektivtrafiken är nämligen otroligt viktig för många. Vi ska värna den. 93 (S): Jag vill ställa en fråga till ministern för högre utbildning och forskning, . Många företag och offentliga verksamheter uppger att de har allt svårare att hitta folk med rätt kompetens och kunskaper till sina tjänster. ökar behovet av att vidareutbilda dem som redan är anställda. Digitalisering och robotisering gör att förändringarna på arbetsmarknaden går allt snabbare. I coronapandemins spår finns mycket som talar för att strukturomvandlingen kommer att gå ännu snabbare. förmåga att konkurrera med kunskap och kompetens på en alltmer globaliserad marknad är beroende av att människor i vårt land kan ställa om under arbetslivet. Vi behöver också ha ett utbildnings- och studiefinansieringssystem som möjliggör livslångt lärande. Jag är övertygad om att en allt snabbare teknisk utveckling på arbetsmarknaden kommer att kräva ett mer utbyggt och flexibelt utbildningssystem. Jag vill fråga ministern vad regeringen gör för att ge människor i hela landet möjlighet att hänga med i denna utveckling. 94 Statsrådet (S): Tack för frågan! Ja, jobb och utbildning genom livet och i hela landet är verkligen prioriterat för regeringen. Det är det för att vi vet att förändringar på arbetsmarknaden försätter människor i situationer där de behöver utbilda sig kanske i livet. Då måste vi ha ett utbildnings- och studiefinansieringssystem som möter det. Det här försökte jag också ge uttryck för vid en tidigare fråga från . Om man på riktigt och på allvar ska känna hur viktigt det är att man har rätt utbildning för rätt jobb måste man ha de erfarenheterna och kunskaperna med sig. Då vet man hur viktigt detta är. Vi vet det. Vi har byggt ut utbildningsplatserna med 144 000 . Vi har förstärkt utbildningsmöjligheterna och studiestödsmöjligheterna. Vi har även förstärkt tilläggslånet. Dessutom möjliggör vi snart för studiemedel högre upp i åldrarna. 95 (M): Min fråga handlar om vägunderhåll och går till infrastrukturminister . Menar vi allvar med att hela landet ska leva behövs också vägar till hela landet. Vägnätet är samhällets blodomlopp där transporter måste ut till varje del. bilnätverk anordnade i går ett seminarium om potthål och eftersatt vägunderhåll. Allvarliga potthål finns i hela landet, från söder till norr och även i . larmar om undermåliga vägar i en skrivelse till . I stället för att stärka vägnätet har hastigheterna sänkts för hela i vårt vägnät. Jag vill därför fråga infrastrukturministern vad han planerar för att ta tag i vägunderhållsskulden så att vägarna uppdateras till framtida behov av fler transporter. 96 Infrastrukturminister (S): Det är en mycket angelägen fråga. Vi har valt att satsa mycket på vägunderhåll. har aldrig haft så mycket resurser som . I den nationella planen avsatte vi till vägunderhåll av underinvesteringar när inte minst en moderatledd regering valde att lägga pengar på skattesänkningar i stället för på nödvändig infrastruktur. har vi i nästan varje budget skjutit till resurser för potthålsbekämpning. I den senaste budgeten aviserade vi – och det har nog fattats beslut om nu – 1,5 miljarder i öronmärkta resurser för vägunderhåll på landsbygden. Det är otroligt viktigt ur trafiksäkerhetssynpunkt och för att det ska finnas en tillgänglighet i hela landet att vi har bra resurser för våra vägar. På detta sätt säkerställer vi också att infrastruktursatsningar görs i hela landet, i stad såväl som på landsbygd. 97 (SD): Jag vill rikta min fråga till infrastrukturminister . Jag fortsätter på samma tema men vill tala om vinterväghållning. har vi sett att E20, E4, , och så vidare har haft stopp i trafiken på grund av att framkomlighetsproblemen har varit omfattande. Detta påverkar industrier och viktiga transporter till livsmedelsbutiker och sjukvård. Så här kan vi inte ha det i ett modernt samhälle, vilket har påtalats tidigare. Statsrådet säger att har tillräckligt med pengar för att klara det hela. Vi kan konstatera att de inte gör det. säger också att de har ett modernt sätt att sköta väghållningen . Vi kan konstatera att inte heller det fungerar. Facebook översvämmas av bilder på folk som åker skridskor ute på de stora Europavägarna. Det här duger inte. Min fråga till statsrådet är: Vad avser ni att göra för att förbättra läget? 98 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för en mycket angelägen fråga. Vi ska komma ihåg att det först och främst inte finns några budgetrestriktioner. Hur snön faller pendlar mellan åren, och därför ska det inte vara några budgetrestriktioner när det gäller snö- och halkbekämpning. Här finns alla möjligheter för att göra rätt insatser, nu med hjälp av modern teknik där man mäter och tittar på var insatserna gör bäst nytta. Dessutom har den här regeringen infört vinterdäckskrav på tunga fordon. Det var tidigare inte ett lagkrav. Vi överväger om vi ska gå vidare med ytterligare krav när det gäller EU-trailrar som blockerar vägarna. Här är det naturligtvis viktigt både att polisen gör rätt insatser i form av kontroller på våra vägar och att den som köper transporter har ett ansvar att säkerställa att transporterna följer de regler som finns. Jag blir bekymrad när jag ser inte minst östeuropeiska trailrar stå längs våra vägar med dåliga däck. Det är inte acceptabelt. Det är fråga om ökade kontroller och ökat ansvar för dem som beställer transporter. Sexuellt våld mot barn på nätet 99 (S): Jag ställer min fråga till justitie- och migrationsminister . Många har farit illa på grund av pandemin. Tyvärr utnyttjas också barn och ungdomar sexuellt på olika sätt av vuxna. Det är inget nytt, men polisen har sett en ökning . Om en gärningsman tvingar ett barn att våldta sig självt, och det sker över internet, hänger dagens lagstiftning inte riktigt med. En gärningsman tar kontakt med en flicka på sociala medier. Där instrueras flickan att stoppa in saker i sitt eget underliv och skicka videor av sig själv till gärningsmannen. På grund av att det skickas en video och inte sker en livestreamning döms gärningsmannen för sexuellt övergrepp mot barn, inte för våldtäkt mot barn – ett brott med lägre straffvärde. Jag menar att det är samma övergrepp. Filmer skickas fram och tillbaka. Vad ska regeringen göra åt detta? 100 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan bara instämma i det säger, nämligen att denna lucka måste åtgärdas. Vi gjorde mycket under förra mandatperioden när det gäller att bekämpa sexuellt våld. Mest känt är kanske samtyckeslagstiftningen, som jag menar är den viktigaste straffrättsliga reformen som vi genomförde. Lagen utgick från den enkla men självklara principen, nämligen att sex ska vara frivilligt. Är det inte frivilligt handlar det om ett övergrepp. En sådan lagstiftning fick vi på plats, vilket har lett till att antalet fällande domar i våldtäktsärenden har sett ut att öka kraftigt . Det har också rekryterats över 350 särskilda utredare till polisen, som jobbar med fokus på brott mot kvinnor och barn samt relationsnära våld. Det satsar vi mycket på. Precis som säger måste vi göra mer också i den här delen. Vi tillsätter därför en utredare som ska se över sexualbrott på nätet. Jag får ett betänkande från utredaren , och då kommer vi naturligtvis att gå vidare till för att täppa till den lucka som pekar på. 101 HANS (M): Jag vänder mig till utrikesministern. Det naturliga hade varit att vi hade ställt frågor om och Navalnyj, men vi är några ledamöter som kommer att ha en särskild debatt med utrikesministern , så jag sparar den frågan till morgondagen. Därför tänkte jag ställa en fråga med anledning av det svaga parlamentariska stöd som regeringen har i riksdag och de ganska stora säkerhetspolitiska utmaningar vi står inför. Det handlar om att vi fortsätter att fördjupa det säkerhetspolitiska samarbetet med , och det handlar om vår relation med nu när landet har lämnat EU i och med brexit. Det handlar om en eventuell så kallad solidaritetsförklaring som ska rikta sig mot . Det handlar om utarbetandet av en ny nationell säkerhetsstrategi från regeringens sida, och slutligen handlar det om att en stor majoritet av riksdag har ställt sig bakom tanken på en Nato-option. Borde inte en regering med svagt parlamentariskt underlag bjuda in till partiöverläggningar? 102 Utrikesminister (S): Jag tackar för frågan, och jag ser fram emot interpellationsdebatterna om och Navalnyj. Det finns en rad olika vägar där regeringen har samråd, information, diskussion och konsultation med , till exempel i utrikesutskottet och inför , där många utrikesfrågor som har föregåtts av diskussioner i utrikesutskottet tas upp. Vid särskilda tillfällen har vi också möjlighet att informera och rådgöra med i . Sedan finns naturligtvis också Försvarsberedningen, där den typen av diskussioner förs. Jag anser att det finns en bra relation när det gäller att diskutera säkerhetspolitiska frågor så som det ser ut mellan regeringen och . Det är ett välfungerande och uppskattat samarbete, och jag hoppas att det är ömsesidigt. Regeringens syn på övergreppen i Afrin 103 (SD): gick tillsammans med allierade jihadister, bland annat den så kallade Syriska nationella armén, till angrepp mot den i huvudsak sekulära kurdiska provinsen i nordvästra . Resultatet blev en etnisk rensning där fördrevs för att i stället ersättas med i huvudsak sunniaraber från i . Den så kallade Syriska nationella armén är en gerillagrupp som bildades av den så kallade syriska interimsregeringen, som har fått EU:s samt stöd. Som enda parti motsatte sig de rådsslutsatser som uttryckte stöd för dessa förövare. Av den anledningen undrar jag varför det är så tyst från regeringen om denna etniska rensning och om utrikesministern ångrar att uttryckt stöd för dessa förövare. 104 Utrikesminister (S): Utvecklingen när det gäller offensiv mot de norra delarna av har fördömts av regeringen och av mig när det hände och vid ett flertal tillfällen efteråt. Det är inte så att vi har varit tysta om de övergrepp som har skett, och det är inte så att vi ser lätt på det här, som antyds i frågan. Tvärtom är det mycket allvarligt och något som regeringen jobbar emot. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer måste naturligtvis gälla i även de här områdena. 105 (S): antog en lag för att komma till rätta med de så kallade bilmålvakterna. De används för att undkomma trafik- och fordonsrelaterade skatter och avgifter. Den lagen gick ut på att kronofogden kan beslagta själva fordonet, och lagen visade sig i mångt och mycket vara verkningslös. var det totala skuldberget 1,9 miljarder, och de 100 mest skuldtyngda stod tillsammans för 370 miljoner och var registrerade ägare för över 25 000 fordon. Detta var en av anledningarna till att regeringen lade fram ett förslag, som fattade beslut om, om att ge fordon med obetalda felparkeringsavgifter på mer än körförbud. Det är angeläget att komma till rätta med bilmålvakterna eftersom det handlar om organiserad brottslighet. Jag har följande fråga till infrastrukturministern: den nya lagstiftning som har gällt att lösa problemen med bilmålvakter? 106 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för en bra fråga. Bilmålvakter är ett gissel och är ett sätt att bedriva organiserad brottslighet – ekonomisk brottslighet – i , och det har varit brist på insatser för att stoppa denna brottslighet. Vi har successivt arbetat med att täppa till de luckor som finns och försvåra möjligheten att använda bilmålvakter. Senaste exemplet på lagstiftning vi har drivit igenom har visat sig ge resultat. Vi pressar på och ökar intäkterna genom ökad indrivning av skulder. Med det utredningsarbete som inte minst har lett och lämnat förslag på, har vi skaffat oss ytterligare verktyg som jag hoppas att kommer att ställa sig bakom för att ordentligt stoppa bilmålvakterna. Det är illegal verksamhet, och det är ett sätt att utnyttja människor. Här har vi äntligen skaffat oss med hjälp av gediget utredningsarbete möjlighet och verktyg för att pressa tillbaka bilmålvakterna. Det är inte en mänsklig rättighet att äga tusen bilar. På det här sättet skapar vi möjligheter att stoppa den illegala handel som det innebär med bilmålvakter. Plastpåseskatten och nedbrytbara påsar 107 (M): Min fråga går till som representant för regeringen. Världen översvämmas av plastprodukter. Helsingborgsföretaget Gaia Biomaterials har utvecklat nedbrytbara påsar, som ser ut som plastpåsar. De kan användas upp till 50 gånger och sedan komposteras, även i en enkel hemmakompost. anser i sin dom att påsen ska beskattas som en plastpåse. Innovationen är utvecklad tillsammans med EU:s miljöprogram Life, och materialet kan beskrivas som ett nytt ersättningsmaterial för plast. Det väntas kunna ersätta av alla volymplaster, ungefär globalt på årsbasis. Det borde vara självklart att denna påse ska undantas från plastpåseskatt. Jag undrar hur statsrådet ser på detta och vilka åtgärder han anser att regeringen ska vidta.