prot · H809103 · 2021-04-07 00:00:00 — För är det kanske inte primärt storleken på kostnadsbesparingarna som är det viktigaste i denna rapport. Som vi ser det är det ett problem om inte goda exempel sprids och effektiva tillvägagångssätt tas till vara inom myndigheten. Detta gäller inte bara resurseffektiviteten utan även i fråga om erfarenhetsutbyte av insatser som minskar risken att intagna återfaller i brottslighet. Det visar är att kunskapsutbyte, spridande av goda exempel och tillämpande av best practice brister inom . Denna brist är enligt särskilt allvarlig. Av detta skäl tycker att Kriminalvården dels borde få i uppdrag att utveckla rutinerna för en systematisk datainsamling som gör det möjligt att på ett smart sätt följa upp effektiviteten på de olika enheterna, dels ska utveckla arbetet med erfarenhetsutbyte av insatser som minskar risken att intagna återfaller i brottslighet. Syftet med dessa båda åtgärder är att öka spridningen av goda exempel och tillämpa de mest kostnadseffektiva metoderna och tillvägagångssätten i hela verksamheten. Jag yrkar bifall till reservation 1. 34 (KD): har lämnat en rapport om effektiviteten vid anstalter. I rapporten konstaterar att det finns effektivitetsbrister i svensk kriminalvård. välkomnar riksrevisionsgranskningen och menar att Kriminalvården, som all annan skattefinansierad verksamhet, bör vara så kostnadseffektiv som möjligt. kriminalvård är en av de dyraste i . Kostnaderna har ökat . Det har också beläggningen, som har legat kring . För att Kriminalvårdens arbete ska fungera tillfredsställande behöver beläggningen vara lägre. Det finns goda skäl att anta att fängelsepopulationen kommer att öka kommande decennier eftersom den grova brottsligheten gör det. har dessutom en ambition att höja straffen avsevärt, och för detta krävs fler fängelseplatser. Granskningen är därför viktig. Kriminalvården har delvis ändrade förutsättningar som hänger samman med förändringar i klientsammansättningen. Därför fanns det skäl att göra en samlad analys av kostnadsutvecklingen inom olika verksamheter. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte därför 2014 utredningen flexibel och effektiv kriminalvård med uppdraget att analysera kostnadseffektiviteten i Kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas, bland annat genom nya former för samverkan med andra myndigheter och aktörer. om effek-tiviteten vid anstalter Utredaren fick i uppdrag att redovisa hur Kriminalvårdens kostnader för anstalt, häkte, frivård respektive transporttjänst hade utvecklats . Vidare skulle utredaren analysera om fördelningen av kostnaderna var ändamålsenliga och avspeglade regeringens prioriteringar. En internationell jämförelse skulle göras, och framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande åtgärder skulle studeras. Uppdraget skulle redovisas års utgång. Den rödgröna regeringen lade tyvärr ned utredningen. tillkännagav dock för regeringen att utredningen skulle återupptas i enlighet med betänkande 2017/18:JuUl6 Kriminalvårdsfrågor. Det har snart gått . Att regeringen fortsätter att trotsa beslut är oacceptabelt. Regeringen måste tillsätta en utredning i enlighet med det som beslutat i syfte att få den effektivitet och resursanvändning inom som kan fås om de goda exemplen får bli normgivande och till exempel stordriftsfördelar utreds. I mitt tidigare arbete inom industrin var det självklart att kontinuerligt utvärdera och sprida goda exempel för att få ökad effektivitet. Det borde också regeringen inse och göra. Regeringen meddelar att den inte delar bedömning att en kostnadsbesparing går att göra. Vi noterar att denna bedömning görs utan att regeringen genomfört åtgärder för att genomlysa Kriminalvårdens kostnader, kostnadsutveckling eller besparingsmöjligheter. Det finns således goda skäl att åter kräva att utredningen ska återupptas med tillägget att den ska ta slutsatser i beaktande och undersöka och föreslå effektiviserande åtgärder i linje med den best practice som hittat, såsom förbättringspotentialen i större och färre anstalter. har ett antal reservationer. En gäller bland annat effektiviteten inom . Rapporten visar att kunskapsutbyte, spridande av goda exempel och tillämpande av best practice brister inom . Myndigheten bör därför få i uppdrag att dels utveckla rutinerna för en systematisk datainsamling, dels utveckla arbetet med ett erfarenhetsutbyte av insatser som minskar risken att intagna återfaller i brottslighet. Vi har även en reservation om Kriminalvårdens kapacitet. Det är viktigt att säkerställa att kapaciteten finns och att det finns en konkret och långsiktig plan för expansion och framtida fängelseetableringar. Reservation 6 handlar om utredningen effektiv och flexibel kriminalvård. Den ska analysera kostnadseffektiviteten i Kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas. Som jag har sagt anser vi att utredningen bör återupptas, och det gör att jag nu yrkar bifall till reservation 6. Jag stöder naturligtvis yrkanden och reservationer, men det är alltså till reservation 6 jag yrkar bifall. 35 (L): om effek-tiviteten vid anstalter När vi nu talar om kriminalvården vill jag börja mitt anförande med att tacka alla de människor som jobbar inom den och som ser till att personer som kommer dit förhoppningsvis är bättre när de kommer ut än när de kom in. Alla dessa människor gör ett fantastiskt viktigt arbete, och det är kopplat till det vi har debatterat . Om vi går samman mot brott kan vi också se till att risken för återfall minskar. Med detta sagt kan man konstatera att det dock är kris inom kriminalvården. Åren , innan vi fick den senaste regeringen på plats inom ramen för januariöverenskommelsen, bestod ledarskapet av att man stoppade huvudet i sanden och sköt upp det mesta. Det var ju inte så att det inte skedde någon utbyggnad av polisen eller att det blev skärpta straff. Vi såg också att den internationella brottsligheten fick ett allt starkare grepp även i . Om man av effektivitetsskäl stänger gamla anstalter som ibland har funnits måste man också bygga nytt. Detta har skjutits upp på grund av ovilja att ta dessa investeringar och oförmåga att hantera de två statliga entiteterna Kriminalvården och Specialfastigheter. Men vi kan nu konstatera att har man, inte minst genom att Liberalerna drivit på, satt igång att bygga fler anstalter än man gjort på 50–. Det byggs enormt många nya anstalter. De tar dock 5–att bygga, och sedan ska de ha personal och så vidare. Det är en enorm apparat att öppna ny kriminalvård. I väntan på att det ska bli klart är kriminalvården väldigt pressad. Man använder vilrum, kloster, kursgårdar och sommarstugor till fängelseplatser. På några av de gamla anstalterna har man slängt ut den nya verksamhet som etablerats och dragit gång kriminalvård igen. Detta är helt nödvändigt, för effekterna av den bristande hanteringen från regeringens sida är sämre behandling, sämre förutsättningar för utbildning och sämre möjligheter till arbete. Som också nämndes i förra debatten pratar vi om människor som kanske aldrig har arbetat och som måste lära sig hur man får mat på bordet på ett hederligt sätt. Det här innebär att en del intagna hamnar på fel plats, det vill säga att personer trycks ut i den lägsta säkerhetsklassen på våra kriminalvårdsanstalter, vilket gör att risken för brott eller rymningar är ganska stor. Än värre är att det har uppstått köer. Trots alla dessa vilrum och kloster och dubbelbeläggning på våra anstalter är det kö, soningskö, in i kriminalvården. Vad händer då, fru talman? Jo, hör och häpna, ibland begår människorna i kön nya brott. De kan begå ganska allvarliga brott, och med nuvarande straffrätt i är det i stort sett straffritt. Vi pratar om människor med mycket svag självkänsla, låg empatisk förmåga och inte sällan drogmissbruk, så det är också synd om de människor som är på väg in på få hjälp med sitt liv – resten av sitt liv, förhoppningsvis. De begår nya brott, och det blir nya brottsoffer som drabbas. Det är så att säga stopp i systemet. Det är inte bra. Liberalerna kommer att fortsätta driva på för att man ska fortsätta bygga nya anstalter. En hel del av det som tas till som nödåtgärder är ju sådant som leder till att även nästa rapport från kommer att visa på effektivitetsbrist. När vi bygger om kursgårdar till fängelser är det ju inte helt självklart att det blir större effektivitet vad gäller vare sig kostnad eller innehåll med tanke på att rehabiliteringen är viktig. om effek-tiviteten vid anstalter Reservationerna i betänkandet bygger mycket på just effektiviteten. Liberalerna står bakom reservation nummer 1, som egentligen inkluderar en hel del andra reservationer. Det handlar om att häkten, frivård och transporter inte är med i utredningen från men också om frågan om stordriftsfördelar. Den senare är också en fråga om effektivitet och hur man mäter och om man mäter effektivitet . Om vi hade tre fängelser – Nord, Mitt och Syd – och 1 500 eller 2 000 i varje enhet skulle det såklart bli billigare. Men skulle det bli bättre vad gäller förutsättningarna att samverka med program för att ta sig utanför murarna, villkorlig frigivning ihop med frivården och så? Det är inte säkert. Jag yrkar dock bifall endast till reservation 1. Det finns mycket mer att göra, och vi i Liberalerna ska göra vad vi kan för att se till att utbyggnaden av kvalitativa platser med stort innehåll fortsätter också framöver. Vi är dock imponerade av det arbete som görs av alla medarbetare i kriminalvården under ganska tuffa förhållanden. 36 (S): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget och avslag på motionerna. I mitt uppdrag har jag haft förmånen att besöka häkten och anstalter runt om i . Det är starkt berörande att komma till en så sluten och främmande miljö och få ta del av människors livsöden och det arbete som utförs av personalen i verksamheten med målet att klienten ska komma bättre ut efter avtjänat straff. Tyvärr har fysiska besök inte varit möjliga , av förklarliga skäl. Smittspridningen har kunnat hållas nere tack vare besöksförbud och permissioner i begränsad omfattning. har klarat sig bra relativt andra länder när det gäller att begränsa smittspridningen på anstalter. Det finns 45 fängelser i landet, indelade i tre säkerhetsklasser. har beläggningen på häkten och anstalter ökat kraftigt. var platsbristen så stor att myndigheten tillsatte en krisledningsstab för att med korta beslutsled öka arbetet med att få fram fler platser inom befintlig struktur. redovisar Kriminalvården en rapport om platskapaciteten –2030. Planen för platstillskott revideras upp kraftigt jämfört med , då beläggningen har fortsatt öka. Det innebär en uppräkning från 2 000 till 3 400 fasta platser, fördelade på 900 i häkte och 2 500 på anstalt. Planering pågår för ny- och ombyggnation av anstalter. Trots detta räknar myndigheten med att det kommer att finnas fortsatt behov av tillfälliga platser och dubbelbeläggningar. Med utökad platskapacitet följer också ett växande kompetens- och utbildningsbehov. har granskat resurseffektiviteten på Kriminalvårdens anstalter –2018 samt analyserat om verksamheten arbetar på ett ändamålsenligt sätt när det gäller att etablera och sprida goda arbetssätt i organisationen. rekommenderar Kriminalvården att intensifiera arbetet med att göra anstalterna större och färre samt att utveckla rutiner för att möjliggöra systematisk uppföljning av effektiviteten i anstaltsverksamheten. om effek-tiviteten vid anstalter Utskottet delar regeringens bedömning att kommer att bidra till Kriminalvårdens fortsatta arbete med att effektivisera, utveckla och förbättra verksamheten. De beräkningar som gjorts när det gäller möjliga kostnadsbesparingar med färre och större anstalter ska dock tolkas med försiktighet. De utgör en värdefull vägledning och är något som Kriminalvården redan har med i sin plan när det gäller framtida behov av platser och anstalter. Men att följa förslaget fullt ut är orealistiskt, fru talman, eftersom det förutsätter att organisationen görs om från grunden och att två tredjedelar av anstalterna läggs ned och ett antal nya byggs. Till detta ska också läggas att platsbristen har ökat som granskat. Effektivitet mäts i pengar men också i kvalitet. Kriminalvården bedriver en verksamhet med människor och för människor. Det handlar om att så långt som möjligt säkerställa att varje gemensam skattekrona används så effektivt som möjligt samt att utveckla och förbättra verksamheten för dem den är till för. Det gäller att ta till vara medarbetarnas kompetens och erfarenheter och sprida goda arbetssätt. Detta utvecklingsuppdrag är ett ansvar för alla, och ledningens särskilda ansvar är att ha tillit till den personal som jobbar närmast klienterna. Kriminalvården behöver förbättra systemstödet och ta vara på digitaliseringens möjligheter för en mer effektiv verksamhetsutveckling. Kanske kan den period vi nu lever i, med hälsokris och pandemi, påskynda den utvecklingen också i Kriminalvårdens verksamhet. På det senaste insynsrådet fick vi ta del av Kriminalvårdens arbete med att ta ett samlat grepp om viktiga framtidsfrågor. Det handlar om att förbättra och stärka kapaciteten för uppdraget och utveckla kvaliteten i verksamheten, om ytterligare kompetensförsörjning och ett aktivt ledar- och medarbetarskap samt om behovet av ökad samordning och effektivitet, som några bärande delar. Till detta, fru talman, ska också läggas det arbete som görs när det gäller att fördjupa och utveckla samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter, exempelvis polisen och , där ett mer formaliserat samarbete syftar till att rättsväsendets olika delar tydligare länkar i varandra och där delarna tillsammans bidrar till ökad effektivitet i hela rättskedjan. Jag utgår från att och iakttagelser kommer att vara ett stöd i Kriminalvårdens fortsatta arbete med detta. 37 (M) replik: Först vill jag haka på det som från Liberalerna sa. Jag sitter också i Kriminalvårdens insynsråd, precis som Ödebrink. Kriminalvården jobbar väldigt hårt med att försöka få fram så många platser som det bara går, och de jobbar också väldigt mycket med detta med covid och har klarat det ganska bra. De gör alltså vad de kan. Men det går inte att komma ifrån att fängelseplatserna är oerhört dyra i . Som jag sa i mitt anförande har Statskontoret med data jämfört och kostnader per fängelseplats. Man fann då att platserna var dyrare i än i . Samma jämförelse gjordes 2018 och visade att anstaltsplatser kostade mer än . Skillnaderna har alltså ökat ytterligare, från . om effek-tiviteten vid anstalter Då kan man fråga sig: Är det rimligt att fängelseplatserna i kostar mer än de kostar i ? Det tycker inte vi moderater. Enligt kan anstalterna i genomsnitt bli bättre på att använda sina resurser. Det är regeringen som har huvudansvaret för att resurserna används väl. Jag skulle därför vilja fråga hur regeringen tänker göra för att anstaltsplatserna inte ska vara så dyra och så mycket dyrare än i till exempel . Hur ska man göra för att pengarna helt enkelt ska användas bättre? 38 (S) replik: Jag lyssnade noga på inlägg, och fick jag känslan av att den som stod i talarstolen var den gamle socialdemokraten , som talade om att varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Men det var ju inte utan ledamoten . I detta sammanhang delar jag dock ledamoten uppfattning: Vi ska använda pengarna så effektivt som möjligt. Men innan man rakt av gör den jämförelse som finns i rapporten mellan kostnaden i respektive behöver man nog gräva lite djupare i detta för att se att det verkligen är rätt saker som jämförs. Min uppfattning, utifrån den information jag får från insynsrådet, där också är med, är att man kontinuerligt jobbar med dessa frågor för att bedriva verksamheten så kostnadseffektivt och med så god kvalitet som möjligt. Man har tagit fram planen för kapacitet och behov av platser . Den kommer att revideras . Vi fick också på det senaste mötet en dragning som handlar om att man måste ta ett mer samlat grepp kring viktiga interna framtidsfrågor, men naturligtvis också kring frågan om relationen med andra myndigheter, för att bedriva en så bra verksamhet som möjligt. I dessa delar finns det inga åsiktsskillnader mellan mig och . Men det jag skulle vilja fråga är: Om man nu ska kunna spara eller 300 miljoner, som det talas om i rapporten, förutsätter det att man har ett blankt papper – är det detta tycker att vi ska göra? 39 (M) replik: Jag kan börja med att säga att jämförde mig med en socialdemokrat – hjälp! Nej, jag bara skojar. När det gäller vad man ska göra är det faktiskt regeringen som har huvudansvaret, så det är som ska ha svaret på hur man ska effektivisera detta. Jag tog också i mitt anförande upp att det man kan göra här och är att påtagligt öka överföringarna av intagna med utländskt medborgarskap till deras egna länder; detta tog även från upp. Det är alltså av alla intagna i svenska fängelser som är utländska medborgare. kostade varje fängelseplats, enligt siffror som fanns då, 1,2 miljoner . Förmodligen har det blivit dyrare nu när det har gått . Det är alltså väldigt mycket pengar. om effek-tiviteten vid anstalter Vi vill att man ska överföra dessa intagna till deras egna hemländer. Det gagnar dem också – de har lättare att återanpassa sig när de är i sina hemländer, där de kan språket och kanske har nära till familj och så vidare. Vi vill gärna att man lägger väldigt mycket kraft på att öka detta. Hur tänker regeringen göra när det gäller detta? Tänker ni öka överföringarna påtagligt? Ser ni att det är ett problem att av alla som sitter i fängelse är utländska medborgare? 40 (S) replik: Nej, kan vara lugn. Jag kommer nog aldrig någonsin att förknippa med en socialdemokrat. Vi har olika uppfattningar. kanske det låter som att vi har mer olikartade uppfattningar än vi egentligen har, och det tycker jag kan vara viktigt att understryka. I många av de viktiga frågorna på vårt område råder det oftast större samsyn än det kanske låter som i den allmänna debatten. Det kan jag tycka är lite olyckligt. Frågan om överföring av verkställighet av straff är prioriterad för regeringen. Den kommer regeringen naturligtvis att fortsätta arbeta hårt med, för det är en pusselbit i att se till att vi kan ha en kapacitet som motsvarar det behov vi har . Regeringen har varit tydlig. Det har tillförts resurser till Kriminalvården, men i regleringsbrev har regeringen också varit tydlig med att den vill få en redovisning av hur kapaciteten och behoven ser ut och hur resurserna används. Därför har planen för platskapaciteten, som mycket väl känner till, tagits fram. I regleringsbrevet till Kriminalvården är detta också en prioriterad fråga för regeringen. Arbetet med att lösa de utmaningar som Kriminalvården faktiskt har pågår och fortsätter alltså. 41 (V): Situationen på anstalter har varit ansträngd. Läget är akut. Det börjar bli farligt för de anställda och för klienterna. Det har påpekat i sin rapport är bra och nödvändigt. Det handlar om eventuella stordriftsfördelar och om spridning av goda arbetssätt. Det finns alltid förbättringspotential inom myndigheter. Men vad som också behövs är ett politiskt långsiktigt perspektiv. Regeringen har i sin iver att verka handlingskraftig höjt straffen åt både det ena och det andra hållet. Vet fru talmannen vad som händer när straffen förlängs? Jo, tiden som en klient sitter på anstalt blir just lång. Det blir färre tomma platser. Personer som är dömda för brott kan inte inställa sig utan får gå fria på våra gator. har påpekat att anstalterna behöver rustas upp och att den enda lösningen inte är inlåsningsstraffet. Det behöver finnas flera olika slags alternativa straff som domstolar kan utdöma. Det är farligt för både personal och klienter när överbeläggningen är så stor som den är. Det finns andra mer långsiktiga lösningar när det gäller överbeläggning, till exempel att bygga modulbyggnader, som man gjort på Anstalten , som ligger hemma i . om effek-tiviteten vid anstalter Frivården måste byggas ut, och det måste bli fler former av straff i frihet. Elektronisk övervakning med fotboja och olika former av digital övervakning fungerar utmärkt som straff som det frigör platser så att allvarligt kriminella snabbt kan få en plats på anstalt. Det går också att påbörja den villkorliga frigivningen för att frigöra platser på anstalter så att dömda personer kan komma in på anstalter och personer som nästan har avtjänat sitt straff kan släppas ut. Men det finns två stora reformer som kommer att göra situationen på anstalterna ännu mer ohanterlig och samhället mer otryggt. Det är att ta bort ungdomsreduktionen, den så kallade straffrabatten för unga, och att börja talla på när den villkorliga frigivningen ska kunna infalla. Om den villkorliga frigivningen tas bort kommer tre saker att hända: Överbeläggningen på anstalterna blir ännu större. Personer kommer att lämnas med en plastpåse utanför anstaltsstängslet utan möjlighet till hjälp och stöd från Kriminalvården. Och kriminaliteten kommer att öka. Om ungdomsreduktionen tas bort kommer tre saker att hända: Överbeläggningen på anstalterna blir ännu större. De unga personerna kommer att låsas in med långa straff och komma ut som vuxna gängledare. Och kriminaliteten kommer att öka. Vad Kriminalvården behöver är tre saker: att personer inte längre behöver sitta på anstalt utan kan bli villkorligt frigivna med en utbyggd frivård, att fler verkställer sitt straff i frihet i stället för på anstalt och att man renoverar och bygger nya anstalter. Det finns val att göra mellan det som funkar och minskar kriminalitet och det som ökar kriminalitet. Jag står bakom utskottets förslag i betänkandet. 42 (MP): Även om det är omtvistat om verkligen var den som sa att varje förslösad skattekrona är en stöld från folket är nog de flesta politiker både nu och historiskt eniga om att det är viktigt med kostnadseffektivitet i offentlig verksamhet. Vi ska få ut så mycket som möjligt av de skattepengar som staten och kommunerna tar in. Därför är det välkommet att har granskat effektiviteten vid anstalter. Kostnadseffektivitet är dock en av flera aspekter på välfärden och offentlig verksamhet. Verksamheten är ett viktigt mål i sig själv. Staten har inget vinstintresse men ett intresse av att verksamheten blir så bra som möjligt på ett kostnadseffektivt sätt. För Kriminalvårdens del handlar det om att de som är dömda till fängelse i så låg utsträckning som möjligt ska återfalla i brott efter att straffet är avtjänat. Ur det perspektivet är det bra med ett underlag om vilken storlek som är optimal för anstalter så att man i möjligaste mån kan individanpassa åtgärder. Det gäller dem som är intagna i fängelse och som vill ta igen missad skolgång eller på andra sätt förbereda sig för att kunna komma ut till ett hederligt jobb. bedömning är att ungefär 300 platser är en optimal storlek på ett fängelse. Man ska dock komma ihåg att frågan är komplex. , för , var jag fritidspolitiker i . Då förde vi ofta debatter om hur sjukhusstrukturen borde se ut. Hur skulle ett optimalt sjukhus vara? Det handlade om antal vårdplatser och anställda och om vilka befattningar det skulle vara och så vidare. Att göra en modell av det är en sak, men verkligheten ser inte alltid ut som modellerna. Det gäller sjukvården, och det gäller fängelser. om effek-tiviteten vid anstalter Varken sjukhus eller fängelser är något som man bygger i en hast, på en kafferast eller så. Det är väldigt långa ledtider. Det är planering och beslut, och ofta överklaganden, innan spaden sätts i marken och det till slut är invigning av det som byggts. Man får räkna med att det tar från planeringsstadiet till att ett nytt fängelse står färdigt. kan det ta . lades flera fängelser ned i . Det var överskott på platser. Lokalerna som användes var slitna. Vad som har hänt är att fler har dömts till fängelse, framför allt till i fängelse. Behovet har alltså på ändrats. Behovet av platser har ökat.