prot · H809102 · 2021-04-06 00:00:00 — Några av dem greps varav en fängslades. Det är inte rimligt att sådant sker utan att man ökar trycket. Ett sätt att öka trycket vore också att ta upp frågan och kräva att Magnitskijlistningen också ska omfattas av systematisk korruption och penningtvätt, för om det är någonting som göder systemen är det just korruption, fru talman. Om det är någonting som är förtryckarnas blodomlopp i systemen är det korruption. Jag hoppas att ett eventuellt korruptionsintresse i EU inte skulle hindra EU från att agera här. Därför är min fråga: Är ministern beredd att driva kravet på att också träffa dem som ägnar sig åt systematisk korruption? 44 HANS (M): Den tråkiga bieffekten av att vara utrikesminister är väl att man får möta parlamentariker som tar upp den ena konflikthärden och det andra sorgliga exemplet efter det andra. Det är ju sällan som vi kan komma med muntra saker. Vi diskuterade , där mycket indikerar att det går i fel riktning, i ännu mer. Om ligger oss nära värderingsmässigt ligger det långt borta geografiskt. , fru talman, pratar vi . är vi precis hemma. Det här är i det omedelbara närområdet. Det var så många svenskar, så många politiska företrädare inklusive undertecknad och utrikesministern, som gladde sig åt den frihetstörst som synliggjordes på Minsks gator – det röda, det vita, det hoppfulla och det glada – och inte minst också de många kvinnor som stod i täten för kampen för rättfärdighet i . Men månad har adderats till månad, och allt har blivit glåmigare, tristare, mörkare och brutalare med övergrepp, våldtäkter och förföljelse. Människor tvingas i exil eller går i frivillig exil. Jag började lite glåmigt med att säga att en utrikesminister har mycket hårt framför sig men, håll i er , ska ha beröm. Det är som utrikesminister vi har fått Magnitskijlagstiftningen på plats i . Jag kan märka en förändrad attityd från sida till utrikesminister fördel. Det är bra. Låt mig också understryka det jag har gjort gentemot ett antal gånger: Jag tror att regeringen ska bereda sig på att det i de fortsatta processerna nog finns en majoritet för det är ute efter, vilket är att till regelverket för den europeiska Magnitskijlagstiftningen addera den omfattande korruptionen och penningtvätten. beskrivning är passande. Detta är blodomloppet i förtryckarnas ådror, och då kan det här behövas som nästa steg. Jag tror att det är centralt att man kan komma till val i . Vilken bedömning gör utrikesministern? Kan vi förmå de politiska processerna i att landa i det? Det är bra om vi kan sända ett budskap till alla de frihetskämpar som nästan har hyvlats ned av och hans mördarmaskiner och kan erbjuda något som är hoppfullt. Tanken på fria och öppna val skulle vara en sådan sak. Jag undrar också hur vi på olika sätt kan hjälpa och bistå de belarusiska grupper som frivilligt eller ofrivilligt har behövt omgruppera. Huvudsakligen finns de i , men de finns även i . Jag vet att den litauiska regeringen ser hur man kan ge exilbelarusierna någon from av diplomatisk status och vikta upp deras närvaro i . Jag tror att det är en väsentlig symbol att visa att vi står på de förtrycktas sida och inte på förtryckarens, , sida. och har här en stor likhet, och det är att tiden är diktatorns bästa bundsförvant. 45 Utrikesminister (S): Jag tackar för interpellationen. Det är viktigt att i riksdag ta upp situationen i . är ett viktigt datum i historia, för då har oppositionen hållit fredliga manifestationer. Inför årets manifestation försökte man kraftsamla och få mer folk att gå ut, men oppositionen möttes av trakasserier och gripanden. frihetsberövades Ihar Barysau, som är ordförande för det socialdemokratiska . Jag träffade honom senast i , och jag har kontinuerligt talat med honom i telefon sedan allt hände. Han var en av de få personer som lämnade in en officiell ansökan om demonstrationstillstånd för . Han blev ytterligare en i raden som fängslades. Han satt i sin bil med sin fyraåriga dotter och sin fru. Han släpptes i går, och , som är Belarushandläggare på Palmecentret, har översatt den långa intervjun med honom om vad som hände. Jag ska läsa upp lite ur den: När jag har dömts överförs jag till en annan byggnad. Där har de en egen metod. Alla utsätts för klorförgiftning. slänger de undan alla , häller en hink med blekmedel över golvet och går därifrån. En kille som suttit sa att detta händer . Du bör snabbt andas genom en trasa eller t-shirt. Alla har huvudvärk. Det är helt enkelt outhärdligt. Högtalarna spelar ständigt Lyssna på lillefar och hela jordbrukslagen så att huvudet spricker. Man får sova med ljuset tänt, och det är ständiga nattliga upprop, ibland . Det psykiska och fysiska trycket är . Det är tortyr. Alla som vill kan läsa denna långa och mycket detaljerade intervju om denna på ett sätt förfärligt vardagliga situation för alla de tusentals politiker, människorättsförsvarare och kvinnor som har berövats sin frihet för att de kräver ett demokratiskt . Det är helt förfärligt. Jag kan säkert återkomma mer detaljerat till sanktionerna i nästa svar. Det är dock viktigt att säga att de särskilda sanktionerna för inte går på MR-sanktionsregimen utan på en särskild regim som har funnits länge och som är bredare. Denna regim tillåter att man listar personer som drar nytta av eller stöder Lukasjenkoregeringen. Frysningen för företag och viktiga affärsmän som står nära regimen är en allvarlig skärpning av sanktionerna och skickar en stark politisk signal till regimen om att den måste ändra på sitt agerande. 46 (C): Jag ser att det finns ett tydligt engagemang för människorna i , de modiga som i ur och skur fredligt stått upp mot regimens övervåld. Det väcker nog starka sympatier hos alla i att se hur de agerar. Det har varit en inspirationskälla för människor nära , i till exempel, som ser att detta är ett sätt att agera. Förtrycket ökar, och dess råhet har blivit alltmer synlig. En del är dock inte synligt, och det hör vi också om i många berättelser. Även om jag inte ägnar mig åt att läsa partiföreträdares texter har jag både hört och sett dylikt. Det är viktigt att vi agerar och gör det gemensamt. Det handlar också om att visa våra baltiska grannar ett starkt stöd, inte minst . ligger nära både och men är ändå modigt och står upp för frihet och människornas krav på demokrati. Att Lukasjenkoregimen kräver att ska utlämnas är häpnadsväckande, och givetvis ska vi stå upp för skyddet av henne och säkra hennes möjligheter att verka. Utrikesministern säger att det finns beredskap att utöka sanktionerna. Är det utrikesministerns krav på kommande utrikesråd att frågan lyfts upp och är beredd? Sedan den senast behandlades, , har det hänt ytterligare saker. Som jag uppfattar det finns det ett litet fönster . Även i hoppas man på en vår, och man hoppas att den våren ska innebära en möjlighet att flytta fram positionerna, inte för utan för människorna som har kämpat för att deras röst ska höras och räknas. De vill ha frihet, demokrati och för sig själva. De behöver vårt stöd, och då måste man visa att man taggar upp och också träffar med sanktionsregimer. När det gäller det entourage som omger sig med finns det saker kvar att göra. Det gäller också de stora företagen, inte minst inom industrin för pottaska, som är stor och ger staten stora inkomster. Belaruskalij är ett av de företag som borde stå i fokus för ytterligare sanktioner. Jag hoppas att utrikesministern är beredd att göra ytterligare förberedelser inför kommande utrikesråd så att man inte hamnar i ett läge där det inte finns något förberett eller upptaget på agendan, för detta är det svar vi vanligen får när vi kräver mer vid utrikesrådets möten. 47 HANS (M): Jag tror precis som de föregående att vi alla i denna kammare är röda och vita i dessa frågor. Jag kan inte hitta någon i riksdag som inte tar parti för den belarusiska motståndsrörelsens frihetskämpar. Jag tycker att det är glädjande att det Socialdemokraterna närstående Palmecentret och den närstående har arbetat nära och uppmärksammat olika former av samvetsfångar och politiskt förföljda. Därför är det rätt av utrikesministern att citera ur en fångad persons beskrivning av sin tillvaro. Och, fru talman, den som kan sin historia känner igen det. Så har mördarregimer och diktaturer uppträtt , oavsett om det varit fascistkuppjuntaledare eller kommunistiskt förtryck. Det är det här som gör att det är oerhört väsentligt att vi står sida vid sida och att EU förmår att driva på för att inte knäcka den utsträckta rödvita ros som kommer från . Jag vill upprepa mina frågor, nämligen: Kan vi förmå detta och hoppas att det går att organisera riktiga och rättvisa val som bekräftar att det är demokratianhängarna som i grunden har det belarusiska folkets förtroende och inte ? Och: Kan vi göra mer för att stärka och uppmärksamma frihetskämparnas ställning utanför , till exempel de som befinner sig i och , genom att förstärka deras diplomatiska status? Jag delar bedömning att det är de baltiska länderna, särskilt , som har varit pådrivande här. Jag är glad över att min partivän kan jobba med utrikesminister i dessa frågor. 48 Utrikesminister (S): Jag delar verkligen syn på att det är jättebra att hans partivän , som jag har en väldigt bra relation med, fortsätter det fantastiska arbete som och hans socialdemokrater har gjort när det gäller , vilket han nu har fått ett av de högsta MR-priserna som finns för. Jag är väldigt glad att de från era partier fortsätter med detta i . Vi fortsätter att driva en konsekvent politik i EU och för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . Som ledamöterna känner till har vi arbetat aktivt för att komma ur de låsningar som funnits och som till viss del finns när det gäller att ha restriktiva åtgärder, det vill säga sanktioner, mot . Vi fick – alldeles , men ändå – det första sanktionspaketet mot ansvariga i . Vi har tagit upp detta på varje utrikesråd sedan situationen började, och enades utrikesministrarna om att överväga ytterligare sanktioner. Det är alltså en linje som vi har. EU stöder precis som det belarusiska folkets legitima krav på demokrati och stöd till civilsamhället. frågade om det finns en chans att uppnå det som vi kräver, nämligen att välja ledare i fria och demokratiska val. Jag kan inte svara på den frågan . Vi har i erbjudit oss att facilitera en genuin dialog mellan regimen och oppositionen som skulle leda till bland annat fria val. Från regimens sida har man sagt att man ska ha konstitutionella förändringar som man har gjort way back och som man återkommer till , men det blir ingenting av det. När man verkligen kommer fram till hur det ska se ut och vad det ska bli så har det inte blivit något, trots att man har sagt det. Jag tror att jag skulle vara lite för optimistisk om jag sa att det nog kommer att bli så, men däremot utesluter jag det inte. Vi har sagt att vi är beredda att delta i och facilitera en sådan dialog och göra allt vi kan. Och vi gör allt vi kan också nu för att detta ska bli verklighet. 49 (C): Jag hoppas att belarusierna, när vi möter , ska få gå ut på gatorna och fira sin frihet. Jag hoppas att EU då ska ses som en del av lösningen och inte som en del av problemet. Det handlar om att EU vågar göra mer än att överväga att känna oro. Jag tycker att det måste komma till utvidgade sanktioner, som måste träffa korruption och entourage. Detta bör göras tydligt. Det är viktigt att agera för att komma fram. Lokalval ska hållas i , tror jag. Man pratar om att samordna en konstitutionell folkomröstning. Låt oss inte hamna i en rysk lösning, som gjorde när han gav sig själv evinnerlig presidentmakt. EU måste agera under det fönster som vi har , fram i princip. Det är bra om man kan facilitera en dialog, om man visar att en dialog verkligen är meningsfull och att man kan föra den med oppositionens tydliga närvaro och inte med val av opposition. Politiska fångar måste naturligtvis vara fria. Det är inte rimligt att kräva dialog med dem som sitter i fängelse. Detta har har fått en fin bild på, men det är inte en väg om man vill acceptera en dialog, fru talman. Den typen av fototillfälle får EU eller inte ställa sig bakom. 50 Utrikesminister (S): Regeringen har gjort demokrati till en av sina huvudprioriteringar . Det förfalskade valet och de brutala övergrepp som regimen i har begått är oacceptabla. Som ordförande i fortsätter att verka för att alla deltagande stater, inklusive , ska leva upp till våra gemensamma åtaganden och principer. Inom görs en tydlig koppling mellan respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och säkerheten inom och mellan stater. Med anledning av rapporter om allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter vid presidentvalet aktiverade 17 deltagande stater inom den så kallade Moskvamekanismen för att låta en expertkommission undersöka situationen. Denna expertkommission som tillsattes presenterade en rapport som slår fast att det förekommer allvarliga brister i hur presidentvalet genomförts och att valet inte levt upp till etablerad standard. Man pekade på allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och att har brustit i att följa sina internationella förpliktelser, däribland OSSE-åtaganden. 88 rekommendationer gavs i rapporten till , deltagande stater och det internationella samfundet. Vi har en dialog om hur man ska följa upp detta, och vi kommer att fortsätta att stå upp för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer inom , i och i världen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:555 om en europeisk strategisk autonomi 51 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag instämmer i statsministerns uttalande att EU:s säkerhets- och försvarssamarbete kan riskera att hota andra länder och i så fall vilka länder. har vidare frågat hur jag vill att EU ska verka för att minska spänningarna i närområde, och om EU därvidlag bör ha en annan uppgift än Nato. har även frågat om jag instämmer i statsministerns uttalande att målsättningen måste vara gemensam säkerhet i ett globalt perspektiv, och i så fall vad detta innebär. Avslutningsvis har frågat om jag anser att EU ska utveckla en strategisk autonomi inom EU:s säkerhets- och försvarspolitik. Regeringens hållning är tydlig: Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. EU är vår viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform. Genom ett starkt EU som bidrar till säkerheten i vår del av världen och globalt stärks också säkerhet. Regeringen bejakar arbetet med att stärka den samlade europeiska försvarsförmågan och att EU:s förmåga att agera stärks. Utgångspunkten är att , i ljuset av rådande omvärldsläge, behöver ta ett större ansvar för sin egen säkerhet på ett sätt som stärker både EU och dess medlemsstater, som samarbetet med strategiska partner främjas. Som statsministern uttalat och jag själv anfört , bland annat i denna kammare, behöver EU till exempel kunna samarbeta med både FN, Nato och . Likaså välkomnar regeringen att EU utvecklar samarbetet med europeiska partner såsom och . Den transatlantiska länken är avgörande för säkerhet. Regeringen betonar därför att EU:s säkerhets- och försvarssamarbete bör utformas på ett sådant sätt att det europeiska och det transatlantiska samarbetet blir ömsesidigt förstärkande. EU-samarbetet utgör en solidarisk gemenskap men är till skillnad från Nato inte en militär allians med ömsesidiga försvarsförpliktelser. Som konstaterats i regeringens totalförsvarsproposition är det tydligt att ingen europeisk stat på egen hand kan möta alla dagens allvarliga och komplexa säkerhetspolitiska utmaningar, eller få genomslag som global aktör. Att stärka EU:s handlingsförmåga som säkerhetspolitisk aktör och därmed unionens förmåga att ta ansvar för sin egen säkerhet och säkerheten i dess grannskap är avgörande. Låt mig också understryka: ett stärkt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inom EU står inte i motsatsförhållande till andra multilaterala, regionala och bilaterala samarbeten. Regeringen understryker kontinuerligt att användandet av begreppet strategisk autonomi inte ska uttolkas som att EU nu sluter sig mot omvärlden. Begreppet strategisk autonomi har inget egenvärde i sig. Fokus behöver läggas på att uppnå väl avvägda och ändamålsenliga åtgärder som bidrar till att stärka EU som global utrikes‑ och säkerhetspolitisk aktör, en ökad konkurrenskraft och minskade sårbarheter. Inom det säkerhets- och försvarspolitiska området innebär det att vi gemensamt behöver agera för att öka EU:s handlingsförmåga som samarbetet med partner stärks. Regeringen understryker också att det är av största vikt att EU inte hemfaller åt protektionism. Framtagandet av innovativa och kostnadseffektiva produkter på teknikens framkant – som är nödvändiga för att och dess medlemsstater ska kunna möta dagens och framtidens hot – förutsätter globala leveranskedjor. 52 (M): Jag tackar utrikesministern för ett långt och utförligt svar. Det innehöll en hel del rätt så välkända positioner kopplade till regeringens syn på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Många av dem har vi en bred politisk samsyn kring i denna kammare. Men det var inte fullt ut ett svar just på de explicita frågor som jag ställde i min interpellation. Jag ställde två tydliga frågor kopplade till statsministerns uttalande om EU:s strategiska autonomi. Han har bland annat sagt att EU inte får bygga upp en militär förmåga som blir hotfull. Han har även sagt att målet för EU ska vara gemensam säkerhet i en global kontext. Jag ställer mig mycket frågande till vad statsministern egentligen verkligen menar med dessa uttalanden. Jag hörde inte i det mycket omfattande svaret att man refererar till begreppet gemensam säkerhet och inte heller till statsministerns resonemang om att EU:s militära förmåga skulle kunna hota andra länder. I grunden kan naturligtvis inte en regering och en statsminister ha två olika positioner. Men jag ser fram emot att utrikesministern kan förtydliga och vägleda mig här. Ända sedan EU presenterade sin globala strategi 2016 har begreppet strategisk autonomi florerat. Det har växt i styrka och omfattning efter att britterna lämnade EU. I grunden handlar det om att EU ska göra sig mer oberoende och autonom i förhållande till andra internationella partner. Det är klart att den som man har närmast internationellt partnerskap med är framför allt . Jag tror att det i grunden ligger i allas intresse att EU har bättre militära resurser för att kunna ta ett större politiskt och militärt ansvar för säkerheten i och kring . Men jag tror också att vi noga behöver tänka igenom implikationerna och de långsiktiga konsekvenserna av den strategiska autonomin. Framför allt får vi inte landa i en situation där EU:s ambitioner på något sätt skulle hota eller duplicera Natos roll och inte heller hota det mycket viktiga försvarspolitiska samarbetet över . Det är ändå så att Nato och den transatlantiska länken är oersättliga på det försvarspolitiska området och sannolikt kommer att vara så i grunden, eftersom de europeiska länderna inte har den nödvändiga militära förmågan och en stark krigsavhållande förmåga gentemot . Jag vågar påstå att Natos roll för både och säkerhet nu är viktigare än den kanske någonsin har varit efter slut. Det tror jag är ett faktum som kommer att bestå. En annan sak som är viktig är vi behöver mer och inte mindre transatlantiskt samarbete för att ta oss an de globala utmaningarna. Det handlar givetvis om att hantera klimatförändringarna och om att möta hot mot frihandeln men också om att stå upp mot auktoritära och aggressiva stater som och . Världen tenderar helt enkelt att bli bättre när och samarbetar. Jag har inget behov av att vare sig märka ord, vantolka eller misstolka någon. Men jag lyssnar mycket noga på när statsministern pratar om utrikes- och säkerhetspolitik. Sådana uttalanden kräver en hög grad av precision. I Ekot sa statsministern när han kommenterade strategisk autonomi att vi inte i vår iver får skapa ett så starkt försvar som bygger upp en situation som blir mer hotfull. Jag har svårt att se att EU på något sätt skulle hota andra länder. Jag tror att de som arbetar med militära frågor oftast landar i synpunkten att problemet med EU inte är att man är för stark på det militära området utan för svag. Därför skulle jag vilja ha ett förtydligande av utrikesministern. Vad är det egentligen statsministern menar när han är orolig inför att EU ska bygga upp en militär förmåga? 53 Utrikesminister (S): Jag tror att förstår att jag inte kommer att stå här i kammarens talarstol och tolka vad statsministern säger. Det finns en säkerhetspolitik i regeringen, och både jag och statsministern ger naturligtvis uttryck för den. Den handlar om att säkerhet byggs tillsammans med andra. Vår politik är baserad på gemensamt ansvarstagande, engagemang och solidaritet. Betoningen på gemensam säkerhet innebär att vi fördjupar våra samarbeten, både bilateralt och multilateralt. Vår utrikes- och säkerhetspolitik vilar på sammanhållningen i EU och samarbeten på bred front. Just när det gäller EU–Nato-samarbetet är regeringen positivt inställd till ett fördjupat EU–Nato-samarbete. Jag kan också berätta att jag och den finska utrikesministern , eller möjligen , var inbjudna till tillsammans med EU:s höge representant för att delta i Natos Rysslandsdiskussion, vilket visar just att man önskar ett sådant fördjupat samarbete. Vi samarbetar om en rad olika frågor. Det handlar om operativt samarbete i fält och gemensamma övningar men också hybridhot och annat. När vi säger att vi har en gemensam säkerhet betyder det också att vi vill stärka det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet i EU men också understryka den transatlantiska länken. Jag kan väl avslöja för att det inte finns en färdig definition av vad strategisk autonomi är. Vi har diskuterat det i olika omgångar med EU:s utrikesministrar. Det är ett favoritdiskussionsämne i politiska tankesmedjor. Jag har själv varit inbjuden och kan konstatera att olika länder har olika synpunkter. Till exempel sammanfaller vår syn inte alltid med syn på vad strategisk autonomi är. För oss är det viktigt att säga att vi vill att strategisk autonomi ska vara med partner när helst det är möjligt, på egen hand om nödvändigt. Det tycker jag är en väldigt bra sammanfattning av hur vi ser på EU:s strategiska autonomi. 54 (M): Om inte utrikesministern kan ge mig vägledning om hur jag ska tolka statsministern när han gör ett uttalande i Ekot om att ett kraftfullt EU militärt skulle kunna hota andra länder, då vet jag faktiskt inte vem som ska vägleda mig. Låt oss då ta begreppet gemensam säkerhet. Det var ju det statsministern refererade till i återrapporten från Europeiska rådets möte – att EU ska verka för avspänning och gemensam säkerhet i ett globalt perspektiv. Utrikesministern var förvisso inne på vad man lägger i begreppet gemensam säkerhet, men när statsministern talar om avspänning förutsätter jag att det är avspänning i förhållande till relationen med . Vi vet ju båda varifrån begreppet gemensam säkerhet kommer historiskt. Det kommer naturligtvis från . Då handlade det mycket om att återupprätta kärnvapenfria zoner, om kärnvapennedrustning och konventionell nedrustning och om trupptillbakadraganden. Det var också kraftigt influerat av , dåvarande förbundskansler i , som talade om Ostpolitik och så vidare. Vi kan säkert ha olika uppfattningar om detta var en bra idé då. Men när vi pratar om gemensam säkerhet skulle jag vilja ha lite bättre vägledning om hur regeringen resonerar om det. Vi har tidigare inte haft någon skiljelinje i den här kammaren i fråga om Rysslandspolitiken. Det förutsätter jag att vi fortfarande har samsyn kring. Den ska vila på de fem grundläggande principer som EU har i sin gemensamma Rysslandspolitik. Det handlar om att vi ska stå upp för de mänskliga rättigheterna, att vi ska fördöma folkrättsbrotten och den illegala annekteringen av och att sanktionerna ska vara kvar.