prot · H80974 · 2021-02-02 00:00:00 — Detta tycktes komma som en chock för många, trots att det är välbelagt att flertalet partier blivit infiltrerade av personer med egna särintressen som företräder sin grupp – må det vara en klan eller inte – snarare än partiet vars mandat han eller hon erhållit. I SVT:s Agenda ville inte svara på frågan huruvida någon klan har representation i . Konstateras kan dock att klanliknande röstning har fört in företrädare för egna särintressen i tidigare och att minst en av dagens ledamöter har beskyllts för att vara en del av det, även om det kanske skett genom lokala trossamfund snarare än genom släktnätverk, i den mån dessa från första början ska särskiljas. Med andra ord är det tydligt att klansamhället påverkar utfallet i de allmänna valen och oberoendet hos våra folkvalda. Ett exempel på detta som uppmärksammades i är hur Socialdemokraterna i påstås ha skänkt mark till en lokal syrisk-ortodox församling i utbyte mot dess röster. Utifrån de uppgifter som framkom i den granskningen står det enligt mig bortom alla tvivel att Socialdemokraterna direkt eller indirekt genom byggbolaget köpte röster av den religiösa församlingen – en religiös församling som, enligt valresultatet i dess berörda bostadsområde, tycks ha haft stort inflytande över hur de enskilda församlingsmedlemmarna röstat. Det tycks alltså vara som så att det inte var tal om hemliga och fria val för de enskilda individerna. I stället togs ett kollektivt beslut om var rösterna skulle placeras utifrån vilka fördelar det skulle generera den egna gruppen. Det är ett agerande som åtminstone enligt mig bör falla inom begreppet klanröstning. Detta är endast ett exempel, men det är onekligen en allvarlig problematik som av allt att döma redan etablerat sig i områden runt om i landet. Om vi inte agerar omgående kommer klanstrukturerna i vårt samhälle att växa sig starkare, så även risken för klanröstning. Mot den bakgrunden bör därför åtgärder vidtas omgående för att minimera klanröstningens potentiella påverkan på valen 2022. I sitt svar på min interpellation betonar att regeringen tillsatt en kommitté som ska ”se över och överväga förändringar i delar av valsystemet” och att denna bland annat ska ”föreslå metoder för att motverka förekomsten av så kallad familjeröstning”. Det är naturligtvis bra. Jag menar dock på att familjeröstning inte är att likställa med den potentiella klanröstning som riskerar att följa i klansamhällets spår. Jag önskar därför fråga om hon och regeringen avser att vidta några andra åtgärder på området. 96 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att slå fast att jag helt instämmer med om att otillbörlig påverkan på individer att rösta på ett visst sätt är något oacceptabelt. Det står i strid med demokratins principer och med vår lagstiftning. Det är lika oacceptabelt precis var det än sker – inom ett trossamfund, i föreningslivet, i familjen, i någon annan social struktur eller i något annat sammanhang. Men det verkar som att har missat den andra delen av mitt svar. Jag pratar om två saker, och jag tror att vi måste prata om båda de sakerna. Den ena handlar om lagstiftningen, som måste vara ändamålsenlig. Vi måste skruva åt och justera med tanke på de utmaningar som dyker upp. Vi måste jobba för att stärka säkerheten runt vår demokrati och runt röstningsförfarandet. ställde frågan om jag ämnar agera för att motverka påverkan på valet. För mig är detta självklart en viktig del. Otillbörlig påverkan när en person avlägger sin röst är en sak man har pekat på och som kan bli ett problem. Det är naturligtvis fundamentalt att vi minimerar det. Därför är jag glad över de förändringar vi har gjort i vallagen och de förslag som den parlamentariska kommittén lade fram. De kommer att innebära ett mer robust valsystem som minimerar möjligheten för påverkan när själva rösten läggs. Det är jätteviktigt. Den andra, som jag också ägnade en del av mitt svar åt att berätta om, är att vi naturligtvis behöver fortsätta det demokratistärkande arbetet. Vi ska värna att varje person i , oavsett vem man är och var man kommer från, ska känna att man har möjlighet att vara en aktiv del i vår demokrati, till exempel genom att kunna vara en del av ett parti och bli förtroendevald, men också genom att kunna göra sin röst hörd i den allmänna debatten och sedan naturligtvis också fritt kunna avlägga sin röst på valdagen. Det här är ett arbete som regeringen och jag nu har intensifierat i och med att vi högtidlighåller att demokratin firar . Vi har gett en mängd olika uppdrag till olika myndigheter för att just jobba demokratistärkande. Vi har också ett intensivt arbete mot hot och hat, som vi vet är en viktig faktor när det gäller att vi måste sänka trösklarna för att människor ska våga vara en del av samhällsdebatten. Vi som tillhör partier har naturligtvis ett väldigt stort ansvar för att se till att alla som står på våra listor faktiskt företräder de idéer som vi står för. Det här är en utmaning som alla våra partier har behövt hantera, oavsett vad orsaken är till att det kommer in en person som inte delar de värderingar partiet har. Detta är viktigt. Men det kanske allra viktigaste är att se till att inkludera människor som står långt ifrån vår demokrati och få dem att känna att det finns en röst för dem, att det finns en väg in i den svenska demokratin och att de kan delta i debatten. Jag tror också att det är viktigt att det även i den här frågan, precis som i den vi diskuterade i den förra debatten, finns en utmaning. Det finns en utmaning i att skilja på å ena sidan tvång och otillbörlig påverkan, vilket är helt fel, och å andra sidan något som redan förekommer i vår demokrati och har gjort det väldigt länge, nämligen att det finns situationer där människor med liknande bakgrund, gemensamma erfarenheter, släktband och gemensamma sociala strukturer röstar på ett likartat sätt. Det som är viktigt för mig som demokratiminister är att säkra att varenda människa i ska känna att den här demokratin är någonting för den. Den ska kunna göra sin röst hörd och kunna lägga sin röst fritt från otillbörlig påverkan, oavsett vem den människan är. 97 (SD): Jag tackar åter för svaret från ministern. Som sverigedemokrat får jag tillstå att jag har viss erfarenhet av vikten av att granska vad våra företrädare på listorna har för åsikter och värderingar och säkerställa att dessa är överensstämmande med våra. Det är jag den första att tillstå. Ministern väljer att primärt tala om otillbörlig påverkan på valet, något som jag tycker är centralt. noterar jag att ministern inte explicit uttrycker det som klanröstning eller dylikt. Jag återkommer till det. I mitt förra anförande berörde jag det enligt mig uppenbara fallet av klanröstning i , som tycks vara orkestrerat av Socialdemokraterna. Liknande företeelser har sannolikt skett på många andra orter i landet. har exempelvis även avslöjat att en lokalpolitiker för i förmedlade kontakt till en man som inför valet erbjöd 3 000 röster i utbyte mot att församlingen som han var aktiv i skulle få bygglov för en moské. fick inför valet utesluta , vilket av allt att döma skedde för att han annars till synes genom klanröster hade kuppat in sig i på ett centerpartistiskt mandat. För gick det så långt att klanröstning förde en klanpolitiker in i . Detta föranledde att kontakta den dåvarande gruppledaren , vilket sedan ledde till att personen uteslöts. Jag kan fortsätta med exempel likt dessa, men jag vill hävda att vi redan nu kan konstatera att detta är ett reellt problem som redan nu underminerar vår demokrati. Alla vänner av demokratin motsätter sig självklart detta och står redo att bekämpa klanröster och i förlängningen klanstrukturer. tycks det vara som så att vissa partier inte ser lika allvarligt på detta. Jag beskyller inte för det. Men regeringspartner har satt i system att kampanja med valbudskap på andra språk. Toppolitiker inom partiet har även gått så långt som att värva röster utomlands, vilket uppdagades 2018 när riksdagsledamoten tiggde röster i , och partiets ungdomsförbund har kuppats av islamister i utan att man agerat. fortsätter miljardrullningen till ytterst tveksamma civilsamhällesorganisationer med kopplingar till islamism. Detta är onekligen, fru talman, något anmärkningsvärt. diktator påstås ha fått 80–i det gångna valet. Det är en siffra som alla logiskt resonerande människor förstår är kraftigt överdriven. I ett flerpartival där fri vilja råder och invånare tillåts att utifrån sin egen logik och sina egna personliga preferenser och intressen landa i vilket parti, eller vilken företrädare, som borde föräras med ens röst, ter det sig osannolikt att invånarna skulle resonera så unisont. och andra diktatorer är dock inte ensamma med sådana röstsiffror, utan liknande stöd återfinns för Socialdemokraterna i flertalet invandrartäta förorter. Partiet fick bland annat i Herrgården i och i Rinkebysvängen östra i . Jag vill naturligtvis inte tro att vårt största regeringsparti verkar för klanröstning. Men jag anser mig ha tillräckligt på benen för att säga att det åtminstone inte har tillräckligt aktivt har motarbetat det, samt att det i viss utsträckning tycks gagnas av det. I det ljuset vore det betryggande att höra explicit erkänna att klanröstning är ett problem som behöver bekämpas och att hon inte bara pratar brett som otillbörlig valpåverkan. 98 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tycker att detta är ovärdigt . Vill herr riksdagsledamot fråga Socialdemokraterna som parti någonting hör det hemma utanför den här kammaren. Det hör inte till mitt ämbete som demokratiminister att kommentera sådana saker. blev det än mer uppenbart vad det är som vill prata om. Detta är en viktig fråga som man ska ta på allvar. Det är viktigt att ta på allvar de problem som finns när det gäller eventuellt tvång om att avlägga sin röst. Det måste vi bekämpa å det yttersta. Det var ett skäl till att vi tillsatte den parlamentariska utredningen. Det handlar om att på olika sätt undvika risken för så kallad familjeröstning eller andra typer av otillbörlig påverkan som kan ske när rösten ska avlämnas. Det är en viktig del. Den andra viktiga delen är det demokratistärkande arbetet. Varje fall där någon otillbörligt påverkas när den ska välja och rösta är ett problem för demokratin. Det är naturligtvis ett problem om det handlar om en koppling till någonting som vi definierar som klan, någon annan social struktur, ett trossamfund, eller för den delen en förening eller en familj. är det också viktigt att inse att det finns en gränsdragning här. Det handlar om att olika grupperingar i samhället naturligt precis som tidigare kan välja att lägga sin röst på ett parti som gynnar deras egna intressen. Det är någonting som är väl belagt i forskning, fru talman. Så ser röstningsmönstren ut, bara för att klarlägga detta. Sedan noterar jag att är väldigt bra på att ställa frågor till mig. Han är väldigt bra på att försöka ringa in en form av problembild. Men han pratar väldigt lite om lösningarna. Jag är besjälad av att varje person som bor i ska känna att demokratin är någonting för den. Det handlar om att känna att det är du som själv fritt och utan otillbörlig påverkan kan avlägga din röst på det parti som du tycker bäst stämmer överens med din uppfattning. Sedan får det naturligtvis vara ett egenintresse som avgör det eller att du känner en person eller en riksdagsledamot. Det är ett ganska vanligt skäl för att lägga sin röst. Man känner sig bekant med en person och litar på den. Vi har ett personvalssystem som möjliggör detta. Det kan också vara ideologi eller någonting annat som avgör. Det står naturligtvis varje person fritt. Men det ska vara ett informerat val. Man ska kunna känna sig delaktig och också kunna vara en aktiv del av demokratin och ta plats i den på olika sätt. Det är någonting som jag har jobbat med från dag ett som demokratiminister. Det innebär självklart att allting som handlar om otillbörlig påverkan är fel. Det är helt oacceptabelt. Det hör inte hemma i vårt samhälle vare sig förr, nu eller framåt. Det som gör mig väldigt bekymrad är genuina, som det verkar, oengagemang för att involvera alla människor i vår demokrati. står och säger att det är ett problem att partier kampanjar och ger ut valmaterial på olika språk. Vad är det för syn? Det är väldigt många partier som jobbar på det sättet. Även de som ännu inte har fullgott lärt sig svenska ska ha möjlighet att ta del av vår demokrati, lära sig om olika partiers ideologier och åsikter och därmed kunna vara en del av vår demokrati. Jag undrar hur menar här. Menar han att det är fel och farligt att alla människor i blir en aktiv del av vår demokrati? 99 (SD): Tack för det något bitska svaret från ministern! Det förtjänade jag säkerligen. Jag vill betona att det viktiga är att vi säkerställer att de som kommer till och som successivt ska bli en del av vår nation genomgår en fullgod process för att bli svenska medborgare. Den dagen de väl går och röstar hoppas jag att de har tillgodogjort sig det svenska språket i sådan utsträckning att de kan ta del av den allmänna valkommunikationen och informationen som ges ut på det svenska språket. Jag beskriver ett problem som drabbar alla partier eller åtminstone flera partier, sett till empirin som finns. Därför blir det något märkligt när tycker att mina frågor snarare skulle riktas till det socialdemokratiska partiet. Jag instämmer i bild av att det är Socialdemokraterna som till syvende och sist i störst utsträckning har drabbats av klanröstning eller gagnats av densamma, hur man nu ser på problematiken. Det är onekligen så, vilket jag redogjorde för i mitt tidigare inlägg, att flertalet partier har drabbats av klanröstning och inte bara Socialdemokraterna. Det hör lite till sakens natur att jag ställer frågor till ministern. Det ligger inom min granskningsmakt i förhållande till regeringen att göra just så. Jag får vara ärlig att tillstå att jag har ett stort intresse av att även diskutera lösningar med ministern. Det hade naturligtvis varit positivt för såväl mig som mina partikollegor som också jobbar med frågorna att sitta ned med ministern i något sammanhang och diskutera dessa frågor. Jag anser inte på något sätt att det faktum att jag här och ställer frågor till och försöker att få besked om hur man avser att agera för att begränsa klanröstningens påverkan på nästa års val skulle stå i konflikt med att ha ett konstruktivt idéutbyte om lösningar. Just lösningar är något som jag uppmärksammat har saknats i den här interpellationsdebatten. 100 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag uppskattar om inte riksdagsledamoten lägger ord i min mun. sa här: Det tycks vara orkestrerat av Socialdemokraterna. Den typen av konspirationsteorier och idéer får ta med Socialdemokraterna om det är viktigt att reda ut det. Han ska inte stå och sprida sådant i kammaren. Jag tycker att det är ovärdigt. Med det sagt vill jag ändå tacka för en intressant debatt. Det är en viktig fråga att val till sker genom fria, hemliga och direkta val, att det följer regeringsformen och att vi säkrar de utrymmen där valen sker så att man kan avlägga sin röst på ett sätt där man inte riskerar att bli påverkad när rösten läggs. Det är grundläggande i detta. Sedan bygger de allmänna valens legitimitet i hög grad på att det finns en tillit till valsystemet. Det är också viktigt. Det bygger också på att det finns en tillit till vår demokrati att involvera alla grupper i samhället och att alla ska känna att demokratin är någonting för dem. Jag vill vara tydlig med att jag instämmer helt med . Otillbörlig påverkan på individer att rösta på ett visst sätt är helt oacceptabelt. Det står i strid med demokratins principer. Vi måste jobba både med lagstiftning och med det demokratifrämjande och demokratistärkande arbetet. Där får vi aldrig slå oss till ro. Det är själva grunden i demokratijubileet som vi har. Demokratin är någonting som vi måste försvara . Jag vill återigen säga att jag tycker att det är beklämmande att ger uttryck för att valinformation på olika språk skulle vara ett problem för vår demokrati. Jag menar att det är tvärtom så att fler som involveras i vår demokrati gör den starkare och bättre oavsett vem du är, varifrån du kommer eller var i landet du bor. Överläggningen var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2020/21:329 om nordiskt samarbete med anledning av coronapandemin 101 Statsrådet (S): har frågat mig hur det nordiska samarbetet har påverkats övergripande, på mellanfolklig nivå och ur ett medborgarperspektiv under det år som präglats av pandemihanteringen – givet olika dödstal, olika strategier och olika restriktioner i länderna. har också frågat mig hur jag blickar framåt och vilka åtgärder som kan sättas in för att inte nordiskt samarbete, särskilt i gränsbygder, ska tillfogas långsiktiga skador. Det nordiska samarbetet har ställts inför stora utmaningar och fortsätter att påverkas av de restriktioner som införts för att bekämpa smittspridningen. På ett övergripande plan vill jag dock först framhålla att de nordiska kontakterna har varit täta under krisen – på ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Vi har delat information och erfarenheter och nått fram till pragmatiska lösningar i en rad kritiska frågor. Till exempel har den viktigaste arbetspendlingen över våra gränser kunnat fortsätta. Som också lyfter fram har vi haft ett mycket gott konsulärt samarbete. har också tagit på sig rollen i EU att vidareförsälja vaccin till och . behöver vi utvärdera hur vårt samarbete kan fungera bättre, både för att ta oss an de utmaningar vi står inför och för att kunna stå bättre rustade inför nästa kris. Ur ett medborgarperspektiv har de nordiska ländernas hantering av krisen bitvis framstått som okoordinerad, inte minst för boende och företag i gränsregionerna, som har drabbats hårt av de restriktioner som vidtagits för att bekämpa smittan. Jag ser mycket allvarligt på rapporter om växande missämja och diskriminering från våra vanligtvis så integrerade gränssamhällen. Nära och tillitsfulla mellanfolkliga relationer är en central byggsten för ett starkt nordiskt samarbete. Att återuppbygga förtroende för nordiskt samarbete, särskilt i gränsregionerna, har hög prioritet för mig. Vid möten med mina samarbetsministerkollegor har jag, sedan krisens början, drivit frågan om att vi behöver stärka vårt samarbete i gränshinderfrågor. Jag har särskilt pekat på behovet av att tydliggöra samarbetsministrarnas ansvar och vikten av dialog inför beslut om gränsrestriktioner. Frågan kommer att stå på dagordningen igen vid mitt nästa möte med mina samarbetsministerkollegor . innehar ordförandeskapet i . En av prioriteringarna kommer att vara hur det nordiska samarbetet kan utvecklas i kölvattnet av pandemin, bland annat vad gäller krisberedskap och mobilitetsfrågor. Det är viktiga prioriteringar, som jag ser fram emot att arbeta med . Bland annat kommer ett forskningsprojekt att genomföras som undersöker de samhälleliga konsekvenserna av inresebegränsningar mellan de nordiska länderna under pandemin. Min förhoppning är att resultatet blir ett viktigt underlag för att bedöma hur vi kan stärka vårt samarbete i dessa frågor. Inom kommer de nordiska länderna nu att arbeta tillsammans i flera covid-19-relaterade projekt, bland annat på arbetsmarknadsområdet, på kulturområdet och genom forskningsprojekt. ska också ett nytt mandat till tas fram. Det arbetet ska beakta hur gränsregionalt samarbete kan värnas även i kristider. Det gäller till exempel bättre informationsdelning, beredskap och konsekvensbedömningar av vilka effekter olika åtgärder får i gränsregionerna. För mig fortsätter situationen i gränsregionerna att ha hög prioritet. Vi politiker har bjudit in nordborna att bosätta sig och investera i gränsregionerna. måste vi ta ett gemensamt ansvar för att återuppbygga förtroendet för det nordiska samarbetet. Tätt sammanvävda gränsregioner, där ömsesidigt utbyte kan leda till grön tillväxt på båda sidor om gränsen, är en av nycklarna för att kunna nå visionen om att vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. 102 HANS (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det finns två verkligheter och en bakgrund. Jag tror att den verklighet som också ger uttryck för är alldeles korrekt, nämligen att det finns ett ganska väl fungerande samarbete på nivån mellan regeringar, mellan departement och mellan myndigheter. Det är den ena verkligheten. Sedan finns den andra verkligheten, den människor möter, med stängda gränser, affärer som inte längre har några kunder och pendling som inte fungerar – i , i , i , i . Båda verkligheterna finns, och jag tror att det är viktigt att man håller båda sakerna i huvudet . Sedan, fru talman, är ju bakgrunden den att på ett dramatiskt sätt sticker ut: Vi kommer de kommande dagarna att notera över 12 000 döda i pandemin. Det finns alltså en förklaring till att olika länder agerat på ett visst sätt mot . Alltså: två verkligheter och en bakgrund. spreds en nyhet om att lastbilar som skulle transportera sjukvårdsmateriel till stoppades i och att det fanns någon lag som förhindrade detta. Det blev ett ganska stort rabalder. Folk blev väldigt upprörda. Jag fick mejl och flera synpunkter och kommentarer på Facebook. Jag tycker att det hedrar statsrådet , fru talman, att hon väldigt snabbt var ute och tog reda på fakta och också försökte dementera detta. Sedan kan man väl säga att nyheten om den inte helt korrekta uppgiften kanske spreds på ett mer braskande sätt än det som sedan kom att bli dementin med sanningen. Det säger väl också något. Detta visar dock att det finns en grund för upprördhet. Folk blir ilskna över sådant här, sant eller osant. Det finns en växande känsla av att det nordiska samarbetet inte fungerar. Jag ska jag också säga, fru talman, att statsrådet sedan var väldigt förekommande. Jag kallade till ett digitalt möte bara någon dag . ställde upp tillsammans med sin gode kollega från . Vi hade med oss de båda ambassadörerna – den danska i , , och vår svenska, . Vi var också över 25 ledamöter från som ställde upp med ganska kort varsel. Det här visar att på den nivån fungerar det. Det går snabbt, det finns en tillit och det finns också en ärlig ambition att försöka rätta till det som är fel. Problemet är den andra verkligheten, med de stängda gränser som människor nu möter och den frustration de känner över att ha blivit inkapslade. Här tror jag att det är oerhört viktigt att vi funderar igenom vad man ska göra. Jag tycker att det är ett balanserat svar, fru talman, som avger. Hon anger också att ett möte med samarbetsministrarna i ska ske . Jag tror att det är viktigt att man då inte bara inventerar problemen utan också funderar igenom vad man måste göra, hur vi kan läka och hela de ganska stora, dramatiska sår som har rivits upp i gränsregionerna. I eller i kanske man inte alls känner på samma sätt som man gör i gränsregionerna i , i , i och i där man har levt ett liv med öppna gränser, med fri handel, med pendling och med glädjen över att ha bekanta, vänner och släktingar på andra sidan gränsen och där nu den gränsen har stängts. Vi har alltså två verkligheter, fru talman, och en bakgrund. Och bakgrunden är mörk: 12 000 döda i covid-19. 103 (M): Även jag vill tacka för ett mycket utförligt svar och också för en mycket angelägen interpellation. säger i svaret att de nordiska kontakterna har varit täta på ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Utan att på något sätt förringa det tror jag ändå att det är en ganska klen tröst för de tusentals människor i gränsbygder som verkligen hamnat i kläm i kölvattnet av pandemin. Det handlar om människor som förlorat sitt livsförvärv och sina inkomster och i många fall inte kunnat träffa familjemedlemmar som bor på andra sidan gränsen. Familjer har dragits isär, och det är naturligtvis djupt tragiskt.