prot · H90945 · 2021-12-14 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:154 Interpellation 2021/22:154 Återinförande av skatter av Boriana (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:160 Interpellation 2021/22:160 Ekonomisk jämställdhet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:162 Interpellation 2021/22:162 En förstärkning av av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till justitieutskottet: RiR 2021:30 – arbetet mot den organiserade ekonomiska brottsligheten § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:4341 till skatteutskottet 2021/22:4342 till utbildningsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:KU6 Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning 2021/22:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2021/22:AU6 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen 2021/22:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2021/22:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration 2021/22:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd § 6 En möjlighet för vissa försäkringsföreningar att tillämpa anpassade rörelseregler betänkande 2021/22:FiU35 En möjlighet för vissa försäkringsföreningar att tillämpa anpassade rörelseregler (prop. 2021/22:37) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Utbildning och universitetsforskning betänkande 2021/22:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2021/22:1 delvis) 1 (S): Jag tänkte börja med det där som jag alltid glömmer, nämligen att önska god jul, eftersom detta kanske är sista gången jag står i talarstolen för det här året. God jul, alla som tittar! Utskottets kanslipersonal vill jag också önska god jul och tacka . fastställde budgetramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som är det som vi ska debattera . Då blev det majoritet för ett ändringsförslag från M, KD och SD. En budget är en helhet, och det som vann majoritet var en väldigt liten del av helheten. Resten är man uppenbarligen inte överens om, utan det är en väldigt liten bit som man har enats om. Det duger inte riktigt, menar jag. har vi sett en S-ledd regering som har samtalat, kompromissat och nått enighet till och med över blockgränserna. Så leder man ett land. Jag är ändå glad, för den lilla delen innebär ändå att det vi debatterar i stort handlar om den S-ledda regeringens budget, och den är ganska intakt. Inom utgiftsområde 16 ligger fokus på fyra saker som vi lägger resurser på och pekar ut riktningen för. Det handlar om väldigt mycket pengar, nästan 100 miljarder. Det första av de fyra områdena handlar om resurser till mer kunskap och ökad jämlikhet i förskolan och i skolan. Vi lägger till exempel en ny skolmiljard. Vi förstärker likvärdighetsbidraget, som är så oerhört viktigt och ger mest till dem som behöver det allra mest. Vi inför ett socioekonomiskt viktat statsbidrag för förskolan. När det gäller förskolan lägger vi också pengar på uppsökande verksamhet och satsar på språkutveckling. Vi stärker elevhälsan i det gemensamma skolvalet. Det är viktigt att ha en mötesplats där barn med olika bakgrund möts, och därför vill vi ha ett gemensamt skolval där alla verkligen kan välja skola. Vi ger mer stöd, så att man kan undervisa i mindre grupper, och vi ökar tillgången till skolbibliotek. Detta var några exempel från det första området. Det andra området handlar om stärkt kompetensförsörjning och utbildning som leder till jobb. Där fortsätter vi att bygga ut det stora , som handlar om utbildningsplatser. Det kan till exempel gälla kombinationsutbildningar där man kan både jobba och plugga om man har kommit hit till från ett annat land. Det handlar om fler platser i folkhögskolan. Det handlar om yrkessvenska för anställda i välfärden som kommer från andra länder och mycket, mycket mer. Den tredje området handlar om en tillgänglig högskola, livslångt lärande och ett nytt omställningsstudiestöd. Ett högskolepedagogiskt lyft för att man verkligen ska kunna bo överallt i hela och ändå plugga på högre utbildning är jätteviktigt. Vi gör satsningar på fler lärare. Vi vet ju att lärare är det som leder framåt, och därför behöver vi satsa på att få fler lärare. Vi gör också en frihetsreform som handlar om att kunna plugga mitt i livet av lönen under . Det är en fantastisk reform. En stärkt studenthälsa hör också till området. Det fjärde området handlar om höjda anslag till forskning vid våra lärosäten och rymdforskning. Det handlar om höjda direkta anslag och om en nivåhöjning på rymdforskningen. Det är klart att har vi utmaningar när det handlar om utbildningen. Vi har en likvärdighet som brister, och det försöker vi att göra någonting åt. Vi har ökad segregation. Vi har en lärarbrist. Det är ett faktum att det för dina resultat och din väg framåt i livet spelar en roll vilken familj du är född i. Det är fullständigt oacceptabelt att det ser ut. Vi har ett skolval som sorterar barn. Vi har en resursfördelning som segregerar och som är orättvis utifrån det ansvar man tar. Vi har en skola där barns och ungas resultat är affärshemligheter. Vi har ett skolsystem där resursstarka hem kan välja bort andra barn. Och vi har politiska partier som inte vill göra någonting åt de systemfel som vi ser i den svenska skolan . Vi har en skola där alla barn inte tillåts att lyckas. Men det finns också ljusglimtar, och dem tänkte jag fokusera det sista av mitt anförande på. Vi riksdagsledamöter har ju förmånen att kunna göra många studiebesök när det inte är pandemi. Under pandemin gjorde vi många digitala studiebesök. Jag har själv gjort många studiebesök, både digitala och andra, och jag tänkte ta upp två av dem. Det ena gjorde jag på i . Det var ett fantastiskt studiebesök. Jag var tillsammans med mina kollegor från . ligger i ett utsatt område. Eleverna på skolan pratar 49 olika språk. hade man en gymnasiebehörighet på . Skolan ingår i ett projekt som finns i och som heter Skolan mitt i byn. Det betyder att skolan är öppen och , och man har mycket föreningsverksamhet. Det är många vuxna som alltid är där. Man har en skolledning med rektor som verkligen har satsat på relationer. Alla har relationer oavsett om man är vuxen eller om man är barn. Alla pratar med alla. Alla är måna om alla. Alla barn är allas barn. Man har höga förväntningar på alla barn. Skolan har personal som har stannat kvar och som har jobbat där . Och man satsar på språket. Man har ett forskningsprojekt – ett ULF-projekt – om språket. Man använder nämligen de språk som barnen har med sig in i skolan. Det ställs inte krav på att barnen ska kunna svenska först, utan man använder hemspråket. Och forskningen visar att det är väldigt lyckosamt. Jag blev mycket imponerad när jag var där. De har en bit kvar. Men med sina förutsättningar har de kommit väldigt långt. Det andra exemplet som jag tänkte ta upp är från Forshagaakademin i i . Där har man startat en individbaserad yrkesutbildning för elever med funktionsnedsättning och en språkstörning. Fokus är kunskap, att alla barn och unga faktiskt har förmågor och att alla barn och unga kan någonting. Eleverna på detta nystartade program har av tradition vårdats hela sitt liv. Men får de en chans att faktiskt ta plats på en arbetsmarknad, självklart med stöd. är de ute på praktik. De har med sig personal. Målet är att de ska ta plats på den ordinarie arbetsmarknaden efter att de har gått på Forshagaakademin. Skolan gör skillnad. Per som är skolchef på och Monzer som är rektor på gör verkligen skillnad här och , trots de förutsättningar som de har och trots utmaningarna. De ser utanför boxen. Jag tycker att det är fantastiskt. Vi behöver faktiskt visa att det finns de som lyckas med barn också. Jag vill tydliggöra att vi socialdemokrater inte deltar i beslutet om anslag till utgiftsområde 16, och jag hänvisar till vårt särskilda yttrande. Avslutningsvis: De högerkonservativas kaksmula till budget – jag måste ändå kalla den så – visar vad kommande val kommer att handla om. Det är ett val mellan mer till dem som redan har och ökad jämlikhet samt mer rättvisa. Och det är du som väljer. 2 (M) replik: Socialdemokraterna medger att det finns utmaningar i svensk skola. När jag i går funderade på vilka nödvändiga beslut vi har fattat i denna riksdag som förbättrar svensk skola kunde jag inte komma på ett enda konkret beslut som gör att fler barn klarar svensk skola och att fler lärare går till en trygg arbetsplats. Jag tycker att det är sju förlorade år i svensk skola. De som blir lidande är hela samhället, tillväxten i och självklart de enskilda individerna. Men det som gjorde mig upprörd och som gjorde att jag måste ställa en fråga var när talade om det gemensamma skolvalet och antydde att Socialdemokraterna tänker fortsätta med det gigantiska sociala experimentet att låta ta över skolvalet och ta bort besluten från köksborden. I vår budget talar vi om att inte ska genomföra Socialdemokraternas förslag till förändrat skolval. Vi säger nej till det i vårt budgetförslag. Skolvalet ska fortfarande skötas av kommunerna och av familjerna hemma vid köksborden. Min fråga till är helt enkelt: Tänker Socialdemokraterna obstruera mot beslut, eller är det bara så att inte har läst vårt budgetförslag? 3 (S) replik: Jag tycker att det är ganska fräckt av ledamoten att stå här i talarstolen och säga att ingenting har hänt , att ingenting har blivit bättre och att allt är precis lika dåligt som det var . Jag tycker faktiskt att det är ganska fräckt, inte minst med tanke på att ledamoten sitter i en mängd olika insynsråd för våra skolmyndigheter. Jag sitter i ett av dem och har tidigare suttit i ett annat. Varje gång vi är där får vi redovisningar av vad man har gjort från myndigheten och vad som leder framåt. Men ledamoten har uppenbarligen inte hört någonting av det. Denna regering har gjort en mängd olika insatser , bland annat samverkan för bästa skola. Vi har likvärdighetsbidraget, och vi har en mängd olika saker. Inte minst har vi i stället för att sänka skatterna, som gör, satsat på att ge kommuner och regioner mer i statsbidrag. Det är ganska mycket pengar. Vi är uppe i 22 ½ miljard kronor just nu som gör skillnad inte minst för skolan och äldreomsorgen. Kom därför inte och säg att vi inte har gjort någonting under dessa år som har lett framåt och som har gjort det bra. När det handlar om skolvalet pratar jag om vad Socialdemokraterna vill, och jag pratar om vad folket vill. Det finns en stor motvilja mot det skolsystem som vi har . Jag tror inte ens att väljare tycker om den segregation och brist på likvärdighet som det skolvalssystem som vi har innebär, där vissa skolor helt enkelt kan välja bort barn. Jag vill skicka tillbaka frågan: Ser inte någonting som inte är bra med det skolvalssystem som vi har ? Är allting tipptopp? 4 (M) replik: Vart fjärde barn i klarar inte skolan. Mer än vart fjärde barn i årskurs 6 har icke godkänt i något eller några ämnen. Det kan väl ändå inte vara ett bevis på att skolan går åt rätt håll? kan inte säga ett enda konkret beslut som vi har fattat här – inte en enda proposition – för att verkligen förbättra skolresultaten och se till att alla barn klarar skolan. Det har tillsatts en massa utredningar, men inga konkreta beslut har fattats här. Regeringen kan inte ens presentera ett förslag om resursskolor för barn med olika neuropsykiatriska diagnoser som gör att familjer slipper oroa sig. svarar inte på om Socialdemokraterna tänker obstruera. De vill föra ett gigantiskt experiment och flytta hela skolvalet från kommunerna till , där man ska besluta om var barn ska placeras. Och det ska inte vara överklagningsbart. Inte ens Socialdemokraterna i SKR, Kommuner och Regioner, stöder detta. 5 (S) replik: Jag vill tala om att vi i mitt parti är ett parti. Vi har en partikongress som fattar beslut om vad vi ska jobba med framöver. Så ser det ut hos oss. Vi har alltså inte socialdemokrater i SKR kontra socialdemokrater i , utan vi har samma socialdemokrater som har ett partikongressbeslut att jobba utifrån. kallar det som är på gång ett gigantiskt experiment. Vad är friskolesystemet om inte ett gigantiskt experiment, som det dessutom inte fanns något som helst underlag kring – det var 28 sidor? När vi tar fram utredningar är det tusentals sidor med bakgrundsfakta, forskning och nuläge. Men när friskolesystemet infördes var det 28 sidor som togs fram. Vad är det om inte ett gigantiskt experiment? Återigen: När står och säger att det inte har hänt någonting och att man inte har sett en enda proposition är det skandalöst dåligt. 6 (SD) replik: Jag kan fortsätta på ämnet från föregående replikskifte. pratar mycket om att det satsas på mer kunskap och mer jämlikhet. Men vad är det egentligen som har hänt under de år som Socialdemokraterna har haft makten och har kunnat styra skolan? Har det varit fantastiska skolresultat, som höjts till skyhöga nivåer? Har vi kunnat se att som kunskapsnation träder fram starkt och har en ljusnande framtid? Vi ligger stilla, och i vissa ämnen går vi till och med bakåt. Har regeringen lyckats lösa lärarbehörigheten? Har man lagt fram skarpa förslag för att komma till rätta med det? I stället ser vi ett problem med att många lärare som är verksamma i skolan inte vill arbeta i skolans värld. Varför vill de inte det? Ja, det är det tredje området som Socialdemokraterna inte har lyckats lösa, nämligen ordning och reda i klassrummen. Ska det vara så svårt att ta fram regelverk och riktlinjer för vad som ska gälla i ett klassrum? Ska det vara så svårt att inte skydda dem som stökar, bråkar, mobbar och utövar våld och hot mot andra elever eller mot lärare? Detta borde vara prio nummer ett för en handlingskraftig regering, men det har partikamrater inte lyckats med under de här sju åren. Har man lyckats höja läraryrkets status? Har man gjort krafttag där? Det finns punkt efter punkt som vi kan rada upp där ingenting händer. Detta är den mest handlingsförlamade regering som det här landet någonsin har sett. 7 (S) replik: Nej, det här är inte den mest handlingsförlamade regering som någonsin har setts, . Precis som jag sa har vi haft med mycket samtal, mycket diskussioner över blockgränserna och ett avtal som innehöll 73 punkter – i praktiken var det 243 punkter – som vi kom överens om. Det som finns i avtalet betar vi nu av undan för undan. Eftersom vi tycker att det är viktigt att ha ordentliga underlag som är baserade på forskning tar det tid att få fram de propositioner som ska komma fram, speciellt när det är flera partier som ska vara med och delta. Jag tycker nog alltså att vi har gjort ett väldigt gott arbete utifrån de förutsättningar vi har haft. Däremot kan man titta på den, som jag uttryckte det förut, lilla kaksmula till ändringsförslag för budgeten som M, KD och SD lade fram. I det finns det till exempel ingenting om ordning och reda i klassrummet, vilket anklagar oss för att inte ha. Ledamoten vet mycket väl att en sådan proposition är på väg fram. Det fanns med i januariavtalet, och propositionen kommer . Det finns dock inte med i det som ni blev sams om och som ni lade fram, . Man kan ju ställa frågan varför det inte finns med där? Sedan måste jag ändå ställa frågan till , som säger att det inte har hänt någonting, att allt är uruselt och att många lärare inte vill jobba i skolan längre: Funderar aldrig på om det kan vara skolsystemet som gör att lärare inte längre känner att de vill jobba i skolan? Kan det vara själva systemet som gör att de känner att det inte går? Vad de än gör blir det ju inte rätt, för resurserna fördelas fel. Funderar aldrig i de banorna? 8 (SD) replik: Där har vi och Socialdemokraternas riktigt stora problem: Man vill bara prata system. Socialdemokraterna pratar bara system. Man pratar inte om de saker som är viktiga för lärare och elever, som att det ska vara ordning och reda i klassrummen, att läraren ska ha auktoritet och kunna utöva den i klassrummet, att läraryrket ska ha hög status och så vidare. Det är bara systemen. Allt är friskolans fel. Det är av eleverna som går i friskolor, så de styr över resten av eleverna. Det är bara systemtänk hos Socialdemokraterna, och detta är det stora problemet. Tänk i stället så här: Man har haft på sig i den här rundan, men det var ju många fler år som vi såg problemen. Ändå får vi samma svar: Det kommer förslag. Men det är nu vi behöver förslagen – inte i går, inte i förrgår och framför allt inte . 9 (S) replik: kan efterfråga att det ska komma saker, men uppenbarligen är det inte så enkelt att få till det man själv vill när man ska samarbeta med flera olika partier. har ju själv inte lyckats få till det han tycker är viktigt i den lilla kaksmulan till ändringsbudget. Det är alltså inte så himla enkelt. säger att vi vill prata system. Ja, det är klart att vi måste prata system, för systemet påverkar vad som händer i klassrummet. Så är det ju: Systemet påverkar vem som vill bli lärare, systemet påverkar ledarskapet och systemet påverkar finansieringen. Systemet är jätteviktigt för att vi ska ha den bästa skolan, och därför måste vi prata om systemet. 10 (L) replik: Jag har en konkret fråga om något som är väldigt viktigt för att man ska lära sig något i skolan, nämligen fysiska läromedel. Det hörs så att säga på namnet att det är ett medel för lärande. uppger nio av tio lärare att de saknar resurser att köpa in de läroböcker som eleverna behöver, och detta trots att läroböcker av hög kvalitet har bevisad betydelse för elevernas inlärning. Bristen på resurser till läroböcker innebär – håll i er nu – att en lärare i i genomsnitt lägger på att göra hemgjorda läromedel. Denna avsaknad av resurser, vilken vi inte minst märker nu under pandemin, gör att det är väldigt svårt för föräldrar att till exempel hjälpa barn med skolarbetet hemmavid. Trots detta prioriterar regeringen inte läroböcker i skolan, fru talman. Det är smått obegripligt att man inte gör det. Den summa som i snitt läggs per elev i skolan motsvarar ungefär vad en prenumeration på kostar i , men regeringen prioriterar inte detta. Vi i Liberalerna har i vår budget en mycket stor satsning på att ge kommuner och skolor möjlighet att köpa in tryckta läroböcker; vi ökar anslaget med motsvarande per elev de kommande tre åren. Min enkla fråga till är: Varför gör regeringen ingenting åt detta? Är det rimligt att lärare ska lägga på att producera hemgjorda läromedel? Hur kvalitetssäkrar man i sådana fall dem? Det är väl bättre med läromedel som är framtagna av läromedelsföretag och bokföretag som är kvalitetssäkrade och så vidare. Det är klart att det gynnar alla i förlängningen. 11 (S) replik: Jag har absolut ingen annan åsikt än den har i den här frågan. Jag tycker också att läromedel är oerhört viktigt, och vi har en utredning på gång som jag tror kommer att visa det. Vi har haft ett januariavtal ihop med parti . I det har olika partier listat vad som har varit viktigt i skolan, och jag har inte sett att parti har listat den här frågan som viktig under de år vi har jobbat med frågan. Men jag tycker att det är bra att vi är fler partier som vill göra någonting åt det här, för jag tycker precis som att det inte är rimligt att man ska sitta och göra egna läromedel. Jag hoppas därför verkligen att partierna i den här kammaren kommer fram till att detta är viktigare att lägga pengar på än till exempel på sänkta skatter eller någonting annat. 12 (L) replik: Det är förstås väldigt positivt att Socialdemokraterna instämmer i detta. Problemet är att man inte gör någonting åt det. Det händer ju ingenting. Det rimliga är väl att de hundratusentals elever som går i svensk skola får tryckta läroböcker och att lärarna inte ska behöva sitta hemmavid och i praktiken göra egna läroböcker. De borde ha möjlighet att köpa in detta. Det är väl också rimligt, och extra viktigt, att det finns fysiska läroböcker nu när vi är på väg in i en ny våg under pandemin. Det finns ju en risk att det kan bli distansundervisning igen framöver, och därför är det oerhört viktigt. Jag är bekymrad över att regeringen till synes tar så lätt på detta. De kommunala anslagen går uppenbarligen till andra saker, för många kommunpolitiker prioriterar tyvärr inte detta. Det är därför de riktade anslagen behövs. 13 (S) replik: Som jag inledde med förut har vi ingen annan åsikt. Ifall Liberalerna tyckte att det här var det allra viktigaste kanske man skulle ha kunnat använda en del av det som man stred allra hårdast för i januariavtalet, nämligen att ta bort värnskatten, till att säga att det är viktigare med skolböcker till alla barn. Men det gjorde man inte. Det här är ett nytillkommet påfund som är allra viktigast. Jag tycker också att det är jätteviktigt att alla barn, inte minst ur likvärdighetssynpunkt, har fysiska skolböcker. Jag hoppas att vi kommer att landa i detta gemensamt här i kammaren , när utredningen kommer. 14 (C): Jag vill börja med att önska alla i utbildningsutskottet, det fantastiska kansliet för utbildningsutskottet och all personal runt om i Skolsverige som arbetar med elever och studenter en riktigt god jul. deltar inte i beslutet med anledning av att vårt budgetförslag föll i , och jag hänvisar till vårt särskilda yttrande. För är det viktigt att varje elev möts av höga förväntningar och ges det stöd som krävs för att kunna nå kunskapsmålen i skolan och förverkliga sina drömmar. Alldeles för många elever lämnar utan behörighet till gymnasiet, och alldeles för många lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg. Vi har en lärarbrist i svensk skola som har blivit än mer påtaglig, och lärare tvingas ägna alltför mycket tid åt annat än att förbereda och genomföra undervisning. Många skolor präglas också av en otrygg och stökig miljö. Det här är en utveckling som måste vändas. Det behövs reformer som syftar till att höja kunskaperna i skolan, ge eleverna och lärarna arbetsro i klassrummet och säkerställa att alla skolor håller en hög kvalitet och ger alla elever möjlighet till en god undervisning. För att lyckas med det krävs det att vi får fler lärare, och det kan vi få genom att höja statusen i yrket och se till att de har en god arbetsmiljö och bättre möjlighet till kompetensutveckling, till exempel via professionsprogrammet som håller på att införas. Det behövs tidiga insatser, bland annat i förskolan, för att möta de elever som har svårast förutsättningar och riskerar att senare i skolan inte lyckas med kunskapsresultaten. På så sätt kan vi få en likvärdig skola. Även där är personalen viktig, och därför är det viktigt att vi säkerställer att det finns karriärvägar och möjlighet till kompetensutveckling för förskollärare. Vi från vill också se ett barnskötarlyft för att få fler utbildade i förskolan. ser också ett behov av bättre statistik, uppföljning och insatser för att möta problematisk skolfrånvaro. När vi diskuterar skolan vill jag särskilt lyfta fram att ungas psykiska hälsa är ett växande problem som vi behöver möta. Vi behöver göra mer insatser, inte minst för att stärka elevhälsan som spelar en nyckelroll i sammanhanget. Med bättre hälsa kan eleverna också få bättre kunskaper. Skolinspektionens granskning av trygghet och studiero i skolan visar att den upplevda tryggheten i skolan har minskat . För att skapa mer trygghet och studiero i skolan vill stärka lärarens position i klassrummet, ge bättre möjligheter att agera mot stökiga elever och stärka inspektionerna av de skolor där tryggheten brister allra mest. elever har rätt till en utbildning av hög kvalitet som ökar individens möjligheter i samhället och den personliga friheten och som leder till jobb.