prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Det ger också utrymme för att tillföra nya projekt, nya objekt. Det tror jag behövs, såklart. vet jag att och hans parti konsekvent är emot vägar. Men man måste också se att hela vårt land ska fungera. Vi kommer aldrig att kunna bygga tåg så att varje medborgare i vårt land har en järnvägsstation att gå till. Många kommer fortsatt att behöva vägen för att kunna transportera sig. Godstransporterna kommer även fortsättningsvis att behöva göras på väg. Sedan är det klart att det är bra och viktigt att de kan göras så hållbart som möjligt. Snarare måste vi se till att vi får en omställning, men att helt ta bort väginvesteringar löser inga problem utan skapar bara nya. Man får heller inte glömma bort att nya vägar och investeringar i vägar också ger möjligheter för nya sätt att transportera sig på ett klimatsmart sätt. Utan vägar kommer heller inte bussen fram. kanske vi reser uteslutande med elbussar i stället för med bussar som går på fossila bränslen. Jag skulle inte alls vara så bekymrad. Låt mig vara tydlig när det gäller hastigheten. Vi socialdemokrater kommer, i alla fall så länge vi har regeringsmakten, att se till att Norrbotniabanan byggs. Men att säga ett specifikt årtal för när den ska vara färdigbyggd är såklart lite problematiskt. Det tar tid att bygga järnväg. Det är betydligt mer komplicerat än vad försöker göra gällande här. Men den kommer att byggas så länge vi får vara med och bestämma. Om detta råder inget tvivel. 46 (M): Det är mycket annat som tar uppmärksamhet som denna, men trots detta måste det här vara mandatperiodens viktigaste debatt, i alla fall för oss i trafikutskottet. Infrastrukturen är en förutsättning för att ska fungera och för att människor ska kunna ta sig till och från sina jobb och hämta barn på förskolan. Den är också en förutsättning för att företag ska kunna få tillgång till råvaror och transportera sina slutprodukter ut till kunderna. En effektivt planerad och välfungerande infrastruktur är förutsättningen för jobb och tillväxt i hela landet. Vi är överens med regeringen om vikten av att satsa mer pengar på infrastruktur. Faktum är, herr talman, att vår ram är densamma som regeringens. Vi har dock valt att göra en lite annan prioritering inom ramen. var mycket tydliga i sitt underlag till infrastrukturpropositionen: Det behövs mer och bättre underhåll. Att underhålla de anläggningar vi har i form av vägar, järnvägsräls, hamnar och flygplatser är också det mest samhällsekonomiskt lönsamma vi kan använda pengarna till. Det vi gjort är att omprioritera från nyinvesteringar till underhåll. Det är pengar som snabbt kan göra skillnad – skillnad för alla som kör på de väg där sänkt hastigheten på grund av vägens dåliga skick. Det kommer att göra skillnad för alla som sitter fast på tåg som står stilla på grund av växelfel som beror på bristande underhåll av våra järnvägsanläggningar. står bakom de övergripande transportpolitiska målen. Där betonas vikten av att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. I en värld där den tekniska utvecklingen går med en rasande hastighet och vi faktiskt kan se att alla trafikslag har en fossilfri framtid måste denna utveckling bejakas, men man måste också ta hänsyn till detta när man gör prioriteringar av framtidens infrastruktursatsningar. värnar skattebetalarnas pengar – det är inte okänt – och vill utforma en modern infrastrukturpolitik som tar hänsyn till miljö, jobb och tillväxt. För att säkra jobb och tillväxt i hela landet behövs en välfungerande infrastruktur. plan handlar om hur vi skapar förutsättningar för hela . Människor och företag ska kunna lita på att grundläggande funktioner i samhället fungerar och levererar den tilltänkta nyttan som planerat. Vi prioriterar därför vård av den befintliga infrastrukturen som vi gör satsningar på att stärka transportsystemet där det behövs för att säkerställa att vi får en fungerande infrastruktur i hela . Frågan om höghastighetståg har tagit nästan allt syre i infrastrukturdebatten . Kritiken är omfattande, från ledande forskare och andra experter men även från . Prislappen bara växer, och tidsplanen skjuts fram. När ska regeringen inse att vi är för få i för att det ska vara lönsamt att bygga höghastighetsbanor? Dessutom sjunker ju miljö- och klimatargumenten ihop som en misslyckad sufflé när övriga trafikslag går mot fossilfrihet. Vi ser gärna investeringar i järnväg men prioriterar att bygga på det vi har, komplettera och optimera för att öka kapaciteten. Vår målsättning är ett väl fungerande järnvägsnät där det på viktiga stråk går att köra . Vi vill också se en effektivare och mer sammanhållen process där man ser till helheter och snabbare kan få ut nyttan av de olika investeringar som görs. Svensk infrastruktur har stora och allvarliga problem. En majoritet av alla större projekt tenderar att bli kraftigt fördyrade och mycket försenade. analys är att det behövs en mer omfattande genomlysning av arbetet med upphandling och genomförande av såväl underhåll som nybyggnation. Vi behöver se över möjligheten till förbättrad organisation, bättre upphandlingsunderlag och bättre kontroll på anläggningarnas status. Det behövs en plan för att komma till rätta med underhållsskulden och också en plan för att finansiera beslutade projekt. Vi behöver ta ett större samlat grepp kring alla dessa processer för att säkerställa att vi får en effektiv framdrift och valuta för våra skattepengar. Regeringen valde när den tillträdde att sänka den anslagskredit som hade. Jag ska erkänna, , att vi hade fel i vår motion. Vi skrev , men det var , vilket var max enligt budgetlagen, precis som tog upp i sitt anförande. Generaldirektören själv har varit ute och sagt att för stora projekt och stora underhållsprojekt som löper innebär den låga nivå som regeringen har satt för anslagskrediten, , att man är tvungen att avsluta ett arbete därför att pengarna tar slut för att sedan starta upp arbetet igen när man har passerat . Detta leder till ökade kostnader och förseningar. Det är glädjande att det nu finns en majoritet. pratade om att det var en motion från , men vi andra partier hade också med det i våra motioner. Därför har vi nu en majoritet för ett förslag om ett tillkännagivande att regeringen ska se till att anslagskrediten ökas. Där har finansutskottet inte velat uttala sig, vilket tyder på att alla de anklagelser som kom med i sitt anförande inte riktigt stämmer. Annars hade de velat uttala sig. Elektrifieringen av trafikslagen är viktig för omställningen. För att människor och företag ska våga köpa ett eldrivet fordon krävs att de kan känna sig trygga med att de kan ladda överallt. Man ska inte behöva välja bort att köpa en elbil, elbuss eller mindre lastbil som drivs av el av oro för att inte kunna ladda den. Här har vi också ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen. Min bild av hur arbetet med elektrifieringen går till i det här landet är att det är mycket snack och lite verkstad. Infrastrukturministern åker land och rike runt och tar åt sig äran för det som regionerna gör. Man har tillsatt en med en massa kompetenta människor, men det är väldigt lite verkstad. Det är ju verkstad som vi behöver se för att människor ska våga köpa elbil. Förslaget om ett tillkännagivande tyder på en otålighet hos en majoritet här i . Vi vill se en finansierad plan. Att köpa bil är något som man gör långsiktigt. Därför måste människor kunna känna sig trygga med att det löser sig, att de vågar satsa på en elbil och att de kan räkna med att ladda hemma större delen av tiden. Man behöver veta hur planen ser ut. Det behöver bli verkstad, helt enkelt. Flyget svarar, utöver höghastighetstågen, för en stor del av konfliktytan inom infrastrukturområdet. Flyget behövs i för att stärka jobb och tillväxt i hela landet. Trots flygets betydelse för upptar det en väldigt liten del av infrastrukturpropositionen. Reaktionerna på regeringens sorgliga hantering av Brommafrågan och det engagemang detta har utlöst runt om i landet är en tydlig indikation på hur viktigt flyget är för att hela ska leva och utvecklas. Även flyget har en plan för fossilfrihet, och det övergripande arbetet med att förbereda allt inrikesflyg för framtida fossilfrihet behöver intensifieras. Introduktionen av elflyg kommer att förändra flygmarknaden, och behovet av de regionala flygplatserna kommer att öka. De är viktiga , både för att människor ska kunna resa men inte minst för samhällsviktigt flyg och för krisberedskap. Det har inte minst pandemin visat oss. vill långsiktigt göra alla flygplatser till beredskapsflygplatser. Slutligen vill vi moderater när det gäller flyget bygga ut och infrastrukturen kring flygplatsen med målet att den ska bli ledande flygplats med fler direktflyg ut i världen. Sjöfarten är en viktig och underutnyttjad resurs för godstransporter. Vi har vatten runt stora delar av vår kust och dessutom en hel del inre vattenvägar. startade en pendeltrafik med pråm mellan och . Det är en spännande utveckling som, om den får fart, kan avlasta både väg och järnväg. Svensk sjöfarts konkurrenskraft behöver stärkas genom en översyn av våra nationella krav och kostnader så att det säkerställs att detta inte sammantaget innebär betydande konkurrensnackdelar. Sjöfarten är unik i så måtto att rederier kan flagga sina båtar i vilket land de vill. Om ger sämre villkor för sjöfarten riskerar vi att svenskflaggade båtar flaggas i ett annat land med lägre klimatkrav och sämre arbetsmiljö. Ett annat problem för sjöfarten är de kostnader som är förknippade med att köra fartyg i svenska vatten, inte minst farledsavgifterna. Den modell för finansiering av som vi har är inte hållbar. Och det finns ett tillkännagivande från om att se över det, ett tillkännagivande som regeringen ännu inte har tagit tag i. För att sjöfarten i norra ska fungera krävs isbrytare. Den svenska flottan av isbrytare består av tre fartyg byggda . De behöver i närtid bytas ut för att säkerställa godstransporter från norra även , och organisationen behöver i grunden utredas. Även här har vi ett tillkännagivande, vilket var en viktig markering från en majoritet i utskottet. Jag tror att vi alla hade väldigt mycket kontakt med företag i norra och med olika branschorganisationer kring just frågan om att man behöver ha signalen att isbrytarna är på gång. Dessutom pågår ett arbete tillsammans med som det är viktigt att vi inte tappar fart i. Då riskerar våra isbrytare att bli betydligt dyrare än nödvändigt. Avslutningsvis står vi naturligtvis bakom alla våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 32. 47 (S) replik: Jag tänkte först att jag bara skulle ställa frågor. Men jag blev apostroferad om att jag kom med anklagelser kring anslagskrediten. Det gjorde jag faktiskt inte. Möjligen anklagade jag för att inte kunna räkna och att de inte har koll på hur budgetlagen fungerar. bekräftade också att man hade fel på . är inte så noga, det handlar ju bara om hit eller dit. Det är detta som är själva bekymret med frågan om anslagskrediten. Jag tycker att budgetlagen fungerar ganska bra som den är . Jag tycker att det är viktigt att inte minst som jobbar med stora projekt har en möjlighet att gå till regeringen och få en utökad anslagskredit. Men att de per definition alltid ska få gå över sin budget i stället för som gäller alla andra myndigheter är jag inte så säker på är seriös ekonomisk politik. Men det verkar vara, och det spelar ingen roll om det är 6 eller 9 miljarder hit eller dit. Men det är ganska mycket pengar även för ett land som och för statskassan, skulle jag vilja säga. Dessa slarviga påståenden kommer från ett parti som faktiskt gör anspråk på regeringsmakten. Jag tycker att man kanske borde tänka till både en och två gånger innan. När det kommer till just kopplingen till mitt eget anförande och de nya satsningar som vill lyfta in här måste jag återigen upprepa min fråga som jag ställde tidigare i talarstolen. Vilka projekt är det som vill lyfta ut? Vad är det som inte kommer att ingå i ”lagt kort ligger” för ? 48 (M) replik: tycker jag att med sina enorma projekt har lite av en särställning i förhållande till andra myndigheter. Därför finns det anledning att se över deras anslagskrediter. Sedan kan jag tycka att detta med att kunna räkna är väsentligt när man sitter i regeringsställning. Då är detta med ”lagt kort ligger” lite intressant. Den befintliga planen är underfinansierad. Det krävs ett antal miljarder till för att klara av att bygga dessa projekt. På presskonferensen när propositionen presenterades var både infrastrukturministern och miljö- och klimatministern tydliga med att höghastighetsbanorna ska in inom plan. Dessutom åker infrastrukturministern nu land och rike runt och pratar om alla nya projekt som ska in i planen, exempelvis –och Öresundsförbindelsen. Jag kan säga att det inte krävs särskilt avancerade kunskaper i matematik för att förstå att denna ekvation inte går ihop. Vi väljer bort höghastighetstågen. är vad experterna säger att kostnaden för dem kommer att landa på. Egentligen är det rimliga som jag vill säga till att det är regeringen som kommer att behöva prioritera bort. Regeringen kan absolut inte lägga till några nya projekt. Men det handlar om , i princip hälften av denna ram. Hälften av projekten måste alltså bort, . Vilka projekt är det som ska bort? 49 (S) replik: Min fråga rörde inte detta. Detta handlar om att ni nu vill lyfta in isbrytarna inom ramen för infrastrukturplaneringen. Ni vill lyfta in elinfrastrukturen inom ramen för infrastrukturplaneringen. Det betyder att den totala ramen blir mindre för allting annat. Det säger sig självt. När man läser er budgetmotion ser man att ni vill dra ned på nyinvesteringar för att ni är emot höghastighetståg. Att göra det betyder per definition att stambaneprojekten –, –och –faktiskt på allvar är i gungning. Vilka projekt är det som ni vill ta bort? Till vilka i landet vill ni nu lämna besked om att de inte ska få möjlighet att på ett lättare sätt transportera sig och att regionaltrafiken inte ska fungera på ett bättre sätt? I planeringen just nu finns inte resurserna för sträckorna här emellan. De finns inte där. Ni måste därför ta bort något som redan finns. Men det vill ni inte tala om. Detta kan jag tycka är ett väldigt stort bekymmer. Det är väldigt lätt att göra anspråk på regeringsmakten och att stå här och lova guld och gröna skogar men inte tala om var pengarna ska komma ifrån. Vilka projekt ska bort, ? Jag vill att du svarar på den frågan. Och jag vill att du inför hela svenska folket svarar på vilka projekt som vill stryka ur infrastrukturplaneringen. 50 (M) replik: och jag måste ha lärt oss matematik på väldigt olika sätt. Vi moderater har gjort en omfördelning med . parti vill lyfta in hela höghastighetsbanan med . Jag tror att det är som är svenska folket svaret skyldig när det gäller vad som ska prioriteras bort. Vi vill bygga nya sträckningar – de som ligger i befintlig plan. Men vi vill inte ha höghastighetsstandard på dem. Det är en viss skillnad kostnadsmässigt på att bygga för höghastighetståg och att bygga för vanlig järnvägstrafik. Det är en stor del. Därför kan vi ha råd med nya isbrytare och med laddinfrastrukturen. Jag tror till och med att vi har råd med nya infrastrukturpolitiska projekt, till exempel –. Det kommer inte Socialdemokraterna och denna regering, om de sitter kvar, att ha råd med i och med att för höghastighetsbanor enligt både infrastrukturministern och miljö- och klimatministern ska in i denna plan. Det är hälften av pengarna i planen. Det innebär att det inte finns pengar till de projekt som redan ligger där. Det är som är svaret skyldig. Det är som ni måste plocka bort. Det innebär att de som vill ha Norrbotniabanan byggd kan titta i stjärnorna efter att det kommer någon ny räls på plats där. Ska höghastighetsbanorna ha företräde kommer norra inte att få någon ny järnväg. 51 (SD): debatterar vi framtidens infrastruktur. Ska vi satsa på rymdturism, flygande bilar eller kanske hyperloop, som kan komma upp i hastigheter ? Nej, herr talman, riktigt så rolig blir inte denna debatt. Om Socialdemokraterna får fortsätta att styra det här landet kommer – dock om – att ha världens nyaste, världens mest omoderna och världens långsammaste höghastighetsjärnväg. Det är ingenting att skryta om direkt. Frågan är när regeringen lägger det förslaget i malpåse. vill bygga mer järnväg, men då smart järnväg – en järnväg som kan nyttjas maximalt, med både godstransporter och persontransporter. Än mer övertygad blev jag när vi på trafikutskottets senaste möte talade om att man i försöker samsas om en gemensam struktur och göra det enklare för resenärer att byta tåg. Då handlar det om taktfasta tidtabeller enligt knutpunktsprincipen. Med enklare ord ska tågen enligt tidtabell vara inne på en station då andra tåg också är där, för att folk ska kunna byta linje och resa vidare. Detta innebär att det inte är någon större fördel med supersnabba tåg. Mer viktigt är att tågen kommer , och här kommer det viktiga med ett sådant system: att tågen går. Vad behövs för att tågen ska gå? Jo, underhåll i massor. Vi måste ha en järnväg vi kan lita runt, året om. I går läste jag följande i tidningen: ”Även ersätts tågtrafiken mellan och , samt mellan och , med buss . Risken för solkurvor och bränder i skog och mark är för stor.” Solkurvor kan man undvika genom att ha bra sliprar med bättre befästningar, herr talman, samt genom att det finns ballast mellan sliprarna. Bränder är lite svårare, men jag återkommer till det senare i anförandet. är det inte mycket bättre – lite snö så står både järnväg och vägtrafik stilla. Vi måste kunna lita på vår infrastruktur. När man bokar en resa tror jag att det är mer viktigt att det som är avtalat hålls. Det blir en stor oro när tåget är sent, herr talman: Hur ska jag hinna med nästa anslutning? Hur kommer jag ifrån stationen? Vi sverigedemokrater anser att man bör knyta ihop transportslagen när man bygger infrastruktur. Men man måste också vårda infrastrukturen. Det kostar massor av skattemedel att bygga våra vägar och järnvägar, och underhålls de inte är det som att kasta pengarna i sjön. För att befintlig järnväg ska bli bättre bör vi inte bara underhålla utan också bygga ut och trimma systemet så att vi kan få mer trafik i anläggningen. Det kan handla om att bygga mötesspår, dubbelspår eller fyra spår eller om längre perronger och att bygga ut bangårdar så att vi kan ta emot framtidens tåg. De är , medan vi endast har tåg i . Det är väldigt korta tåg internationellt sett. är sårbart; vi har bara en fast förbindelse till övriga , nämligen . vill att ska utreda ytterligare en fast förbindelse för godståg, persontåg och vägtrafik – speciellt nu när Fehmarn byggs. Jag är inte helt säker på att vi kan lita på att regeringen hedrar utskottets tillkännagivande om att ha en redundans i järnvägsfärjorna från och till och . har ingen järnvägstrafik via fartyg, och vad jag har hört har de företag som kör järnvägsfärjor inte fått ekonomiska medel av regeringen för att säkra järnvägsfärjorna. Jag sa tidigare att jag skulle återkomma till bränderna. Här har vi ett problem. Vi har blivit varse att skogsbränderna har ökat i antal och omfattning, och det brinner just nu i skogar. I behöver vi ha en god beredskap, och det vore en stor fördel om man dessutom hade stor kapacitet i form av egna plan eller helikoptrar så att man snabbt kan släcka bränderna. För detta behöver vi de regionala flygplatserna, herr talman. Vi behöver dem för att resa, för att släcka bränder och för att hantera ambulansflyget och försvaret, med mera. borde göra de regionala flygplatser som är villiga att ställa upp till beredskapsflygplatser och dessutom betala vad det kostar att hålla dessa i beredskap. Man kan undra varför folk köper stadsjeepar när de bor i stan. Men det kanske inte är så konstigt med tanke på bristen på underhåll av vägarna, potthål med mera. Stadsjeepar klarar den miljön mycket bättre. Och handlar hastighetssänkningar på vägarna om en nollvision, eller är det bara en effekt av uselt underhåll? Vi sverigedemokrater har blivit nedringda av arga medborgare, och jag gissar att vi inte är det enda partiet. sänker hastigheten på massor av vägar och skyller på att det handlar om att rädda liv, men i själva verket beror det på att det inte finns ekonomi att upprätthålla vägstandarden. I stället för att underhålla vägen sänker hastigheten. får man gå till bilhandlaren och fråga: Hur sakta går den här bilen att köra? Skämt åsido – vi måste hålla efter vår infrastruktur. Finns det någon sjöfart? Läser man de ekonomiska planeringsramarna –2033 börjar man undra. Det står visserligen att transporter ska flyttas från väg till järnväg eller sjöfart. Men var finns satsningarna på sjöfarten? En utskottsmajoritet kände stor oro för isbrytningen. De svenska isbrytarna lever på övertid, och åtminstone tre av dem behöver bytas ut . Vi föreslog ett tillkännagivande om att de ska finnas med i en nationell plan som kommer 2022. Regeringen tillsammans med och Liberalerna motsätter sig detta förslag. Isbrytare är som ni vet inga billiga båtar. När ska man få fram dessa summor om inte nu när regeringen har lagt fram den största budgeten under åtminstone min tid? Den är på närmare 900 miljarder. Inte heller vill regeringen och dess samarbetspartier öka anslagskrediten från dagens till för att ge möjligheten att göra färdigt projekt i stället för att låta dem vänta till nästa budget. Jag ser att min talartid rinner ut, herr talman. Jag har fått det mesta sagt, så jag vill bara snabbt passa på att säga att vi står bakom alla våra reservationer men att jag yrkar bifall endast till reservation 25. 52 (C): Huvudpjäsen i denna debatt är givetvis den proposition som är lämnad till för ställningstagande . Huvudpjäsen är ju dock någonting helt annat; det kanske ges utrymme att ställa frågor om detta också. Infrastrukturpropositionen är framtagen av , Liberalerna och regeringen tillsammans. Den är bra. Är den tillräckligt bra? Jag har sagt i denna kammare och i dessa sammanhang att den dag då någon regering eller riksdag fattar ett beslut som innehåller tillräckligt mycket av precis allting går inte solen upp. Men den kanske är tillräckligt bra för att kunna gå vidare. Vi i hade några ingångsvärden som parti när vi satte oss ned med regeringen och förhandlade fram denna proposition. Det handlade om klimatansvaret och om att gjorda nationella och internationella åtaganden gäller och ska färga in den här propositionen. Check på det! Detta är en mycket tung del av denna proposition. Vi försöker att på olika vis möta, möta upp och ge förutsättningar för full tillgänglighet i hela landet och för alla transportslag med ett stärkt klimatansvar. Det handlade om de riktigt stora åtaganden som har legat för att få järnvägens huvudpulsådror i vårt land att fungera bättre, som nya stambanor i söder, Norrbotniabanan i norra och ytterligare järnvägssatsningar i norra . Check på det – det finns med! Det handlade om vägunderhållet, med fokus på bärighet och tjälsäkring samt funktionalitet och tillgänglighet året om, på både de stora och de små vägarna i hela landet. Även detta får gedigen uppmärksamhet i den här propositionen. Check på det, herr talman! underhåll har ofta diskuterats. Under mina tio i trafikutskott har den mest diskuterade frågan varit: Hur underhåller vi järnvägssystemet bättre? Detta är gediget framskrivet i en proposition som pekar ut både huvudpulsådrorna och de mindre, regionala järnvägarnas utomordentliga betydelse tillsammans, eftersom det är ett system. Väldigt mycket av de industristrukturer som finns i vårt land är helt beroende av till synes rätt lågt trafikerade järnvägssystem för att nå ut till sin marknad i och utom . Dessa industrier är inte sällan av stor betydelse för att vi ska klara den omställning vi gjort med anledning av klimatåtaganden, och de är spridda över hela landet. Check på det, herr talman!