prot · H80989 · 2021-03-05 00:00:00 — Arbetet för integration och nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet är en grundläggande del av regeringens målsättning om ett samhälle som håller ihop och ger lika förutsättningar för alla. står sig väl i många internationella jämförelser. Men de visar också på utmaningar, inte minst då mycket pekar på att den pågående pandemin medför försämrade förutsättningar för integration och etablering. Ingen skulle tjäna på att vi blundade för de integrationsutmaningar vi står inför, tvärtom. Men de är inte heller statiska sanningar. Det går att vända utmaningar till möjligheter med politisk vilja och reformer. Många viktiga steg för bättre integration togs under föregående mandatperiod. Bosättningslagen infördes så att mottagandet av nyanlända styrs utifrån förutsättningarna att komma i arbete. Det finns ett system på plats för tidiga insatser , för att främja framtida etablering. Kraven på nyanlända att ta del av insatser som leder till jobb har skärpts, och en utbildningsplikt har införts. Förändringar i föräldraförsäkringen har genomförts, liksom flera satsningar för att stärka skolans arbete med nyanlända elever. Vi kommer att fortsätta arbeta stenhårt för att sluta resultatgapet i skolor och på arbetsmarknaden genom fortsatta satsningar på långsiktiga arbetsmarknadsinsatser, genom satsningar på en jämlik skola, genom att knäcka segregationen och genom att öka jämlikheten. Människor som startar på nytt i ska få så bra förutsättningar som möjligt för att etablera sig och bidra till vår gemensamma välfärd. Så kan vi bygga ett tryggt och starkt samhälle med fria och självständiga invånare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2020/21:503 om regeringens handlingsplan mot segregation 185 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag anser att migrationen på något sätt bidragit till segregationen i och om jag kommer att göra något för att undersöka hur det sambandet ser ut eller skulle kunna se ut. Segregation och ökade klyftor i samhället är stora utmaningar som behöver mötas. Det finns dock ingen enskild insats som ensam kan bryta segregationen. Krafttag behöver tas genom såväl generella som riktade insatser. Arbetet behöver bedrivas nationellt, regionalt och lokalt. Skillnaderna mellan områden med socioekonomiska utmaningar och i som helhet har i vissa avseenden minskat , bland annat vad gäller förvärvsfrekvens och behörighet till gymnasieskolans nationella program. har skillnaderna i disponibel inkomst vuxit och skolsegregationen ökat. Den handlingsplan för arbetet mot segregation som regeringen beslutade bygger på regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation. Handlingsplanen samlar och synliggör de insatser som regeringen genomför eller planerar att genomföra för att motverka och minska den socioekonomiska segregationen i . Arbetet har blivit än mer angeläget på grund av coronapandemin, som riskerar att fördjupa den ojämlikhet och segregation som redan finns. Det är angeläget att säkerställa en väl fungerande integration och snabb etablering i arbets- och samhällslivet för nyanlända. Nyanländas etablering har successivt förbättrats . Utrikes födda har dock generellt en svagare ställning på arbetsmarknaden än inrikes födda, inte minst utrikes födda kvinnor. Integration och segregation är skilda företeelser, om än i viss mån sammankopplade. Förenklat handlar integration om i vilken utsträckning människor som har invandrat till är etablerade i arbets- och samhällslivet, medan segregation handlar om åtskillnad av grupper. God integration bidrar sannolikt till att minska vissa negativa effekter av segregation men behöver inte ha någon direkt påverkan på segregation i förhållande till exempelvis boende och skola. En utgångspunkt för regeringens arbete med att minska och motverka segregation är att arbetet är baserat på kunskap och erfarenhet. Därför har Delmos, Delegationen mot segregation, i uppdrag att främja kunskapsutbyte samt följa och sprida forskning och annan kunskap. Regeringen har även beslutat om att inrätta ett nationellt forskningsprogram om segregation. Detta kan förbättra förutsättningarna för att få till stånd evidens- och kunskapsbaserade reformer som kan bidra till att minska och motverka segregation i . Vad gäller uppföljning har , , regeringens uppdrag att presentera registerstatistik om integration. Regeringen gav SCB och Delmos i uppdrag att utveckla arbetet med att följa upp och utvärdera utvecklingen av integration och segregation i hela landet. Uppdragen ska vara genomförda . Vad gäller frågan om huruvida jag anser att migrationen bidragit till segregationen i vill jag vara tydlig. Att ta emot människor som söker sig till skapar inte i sig segregation. Regeringens arbete för att nå målet om minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla fortsätter. Utvecklingen med ökande socioekonomisk segregation i måste vändas, och integrationen måste fungera bättre. Regeringens satsning på ett nationellt forskningsprogram om segregation, liksom pågående arbete med att utveckla statistiktillgången, kommer att ge ökad kunskap om socioekonomisk segregation och förbättra möjligheterna till uppföljning av den. Jag har därmed inte för avsikt att ta initiativ till ytterligare åtgärder i denna del. 186 (SD): Regeringen presenterade en handlingsplan med syftet att minska och motverka segregationen, och den ska uppenbarligen ge sken av att ha en hög ambitionsnivå. Men vid närmare granskning blir det uppenbart att det praktiska innehållet är precis samma politik som har orsakat den skenande segregationen från början, dock kanske i en ny förpackning. Det här dokumentet är ett skyltfönster in i alternativa verklighet, där ett gäng statsråd arbetar och lever helt isolerade från den faktiska samhällsutvecklingens orsaker och konsekvenser. I planen används i vanlig ordning ord som långsiktigt arbete, utsatta grupper, bredd av aktörer, förebyggande insatser och ett kunskapsbaserat och sektorsövergripande arbetssätt. Men bakom dessa trötta myndighetsfloskler saknas minsta antydan till probleminsikt, nytänk eller ens en analys av vad det egentligen är som har gjort att segregationen i har blivit ett skräckexempel för våra grannländer. De konkreta förslag som planen innehåller handlar om minskade krav på personer som väljer att leva på bidrag, ökade bidrag till korrupta studieförbund, ökade bidrag till invandrarföreningar som arbetar för just segregation, uppsökande insatser, bidrag till samlingslokaler, skattefinansierade nöjen för asylsökande, subventionerade låtsasjobb och så vidare – precis det som har orsakat problemen från början. Den fråga som gör sig direkt gällande när man läser det här dokumentet är om det är ren slump att allt det som vill ha inom andra politikområden också på något magiskt sätt ska just motverka segregationen, för det är ju så det ser ut. Men nej, så är det naturligtvis inte. Tanken med den här planen är uppenbarligen att om man pratar om sådant som man tycker är trevligt och vill göra i alla fall och sedan kallar det för politik mot segregation slipper man prata om sådant som man inte tycker är trevligt och sådant som man inte vill göra. Och, herr talman, det som och hennes regering allra minst av allt vill göra är att prata om det här problemets verkliga orsaker. Migration och invandring nämns inte över huvud taget i det här dokumentet. I stället påstås att det saknas tillräcklig kunskap om segregationens orsaker. Man säger att någonting har hänt , men man kan inte riktigt sätta fingret på vad det skulle vara. Svaret på frågan är ganska enkel. har tagit emot miljontals människor från fallerade stater. Det här är människor som har mycket svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden och som ofta har med sig kulturer och värderingar som helt enkelt inte passar in här och som gör det väldigt svårt att smälta in på ett naturligt sätt i . Att statsrådet inte har märkt detta kan ju bara bero på att hon har huvudet väldigt långt nere i sanden. Hur är det möjligt att leva som en vuxen, normalt fungerande människa i utan att se det uppenbara sambandet mellan den massiva invandring som vi haft och den skenande segregationen? Hur är det möjligt, herr talman? 187 Statsrådet (MP): Det är alltid spännande att debattera med och höra hur man beskrivs. Bristfällig kunskap om segregationens orsak är ett faktum. Där vill jag ändå ge ledamoten rätt i ansatsen, så som jag åtminstone hoppas att den var i frågeställningen, nämligen att den samlade kunskapen om segregationens orsaker är bristfällig. Det fastslås också i regeringens handlingsplan mot segregation. Medel tillsätts för att stärka forskningen om segregation och därmed öka kunskapen om segregationens orsaker. är Delegationen mot segregation redan igång med sitt kunskapsinhämtande arbete, och en del forskning finns . Vi vet att sociala och ekonomiska klyftor orsakar segregation. I den samlade forskningen finns däremot inget signifikant som tyder på att migrationen i sig skulle vara en förklarande variabel till de fenomen som ledamoten beskriver – oavsett hur mycket ledamoten skakar på huvudet och suckar och stönar. Forskningsresultat pekar i stället på att segregationen har drivits av en kombination av växande inkomst- och förmögenhetsklyftor, en minskad offentlig styrning gällande boende och bostäder och en kraftigt minskad hyressektor. Det är viktigt att minska risken för att ytterligare segregation skapas genom att ge så goda förutsättningar som möjligt för etablering och integration av nyanlända. Jag skulle ändå vilja uppehålla mig vid den första poängen här, nämligen att det krävs mer kunskap om segregationens orsaker. Riksdagsledamoten efterlyser djupare analyser och ett mer vetenskapligt tillvägagångssätt i regeringens arbete. Det gläder mig att ledamoten har vetenskap och analys som ledstjärna. Desto märkligare är det då att vill avskaffa Delegationen mot segregation. Delegationen har i uppgift att främja samverkan och kunskapsutbyte samt följa och sprida forskning och annan kunskap om segregationen och dess orsaker. Jag hoppas därför att kommer att påverka sitt parti att ställa sig bakom vetenskap och analys och bejaka det kunskapsarbete kring segregation som Delmos har i uppdrag att bedriva, så att vi kan lära oss mer om vad som orsakar segregation och hur vi ska bryta den segregation som vi ser i . 188 (SD): Statsrådet påpekar om och om igen den bristande kunskapen. Man vet inte varför segregationen ökar. Men då rekommenderar jag statsrådet att fråga någon som inte tillhör , för alla andra vet. Det är bara miljöpartister som inte känner till detta. Det är ju helt otroligt. Svaret som statsrådet kommer med är ökade klyftor, och då har vi kommit en liten bit på vägen. Regeringen har ju, som statsrådet påpekar, en myndighet som heter Delegation mot segregation, Delmos, och den ska forska på varför segregationen ökar. Denna myndighet gör inte direkt någon djupdykning i segregationens orsaker utan sammanfattar det på en halv A4-sida: ”Sociala och ekonomiska skillnader anses bäst förklara segregationsmönster i . Stora inkomstskillnader är exempel på vad som bidrar till att segregationen ökar. som alla inkomstgrupper i har fått bättre ekonomi under , har de socioekonomiska skillnaderna och klyftorna i vuxit och därmed också segregationen.” Okej, men om man är det minsta intresserad av detta måste man börja undersöka varför de socioekonomiska klyftorna ökar. Jag skulle rekommendera statsrådet att kika lite grann på vad SCB säger. Enligt SCB riskerar en av tre som är födda utanför EU att hamna i fattigdom i . SCB lyfter framför allt upp den låga utbildningsnivån hos denna grupp som orsak. I en analys av SCB:s mått på andelen låginkomsttagare drar , som var tillförordnad chefsekonom på , slutsatsen att minst två tredjedelar av ökningen av antalet låginkomsttagare beror på invandring och att den återstående tredjedelen ligger inom felmarginalen varför mycket väl hela ökningen kan bero på invandring. En rad studier på detta område, inte minst en som heter När blir utrikesfödda självförsörjande? från Entreprenörskapsforum, bekräftar samma sak. Anledningen till att vi har väldigt många och ett ökande antal människor med låg ekonomisk standard i är invandring. Det är viktigt att understryka en sak i detta sammanhang. Vår position i denna fråga har aldrig varit att de personer som flyttar till från utanför har svårt att skaffa jobb på grund av att de inte vill eller att de skulle ha sämre mänskliga egenskaper eller så. Det är absolut inte det vi säger. Detta beror helt enkelt på att många av dessa människor kommer från fallerade stater där utbildningsnivån tyvärr är väldigt låg, utbildningskvaliteten är bristfällig och arbetsmarknaden ser väldigt annorlunda ut. När det gäller personer med god utbildning och riktiga yrkeskunskaper har de inte kunnat använda dem eftersom landets ekonomi inte fungerat på grund av krig och konflikter. Det finns alltså enkla förklaringar till att personer som flyttar till från utanför klarar sig sämre. Vi säger dock inte att det beror på att de skulle ha sämre mänskliga egenskaper eller så; det gör vi absolut inte. Vi skyller inte problemet på dem, utan på och regeringen. Vi vill lägga ned Delmos för att det blir helt uppenbart när man kikar i de rapporter Delmos producerar att Delmos inte är ute efter att hitta segregationens orsaker. Delmos är ute efter att göra en enda sak, och det är att rättfärdiga politik, alltså ge redan fattade ståndpunkter ett alibi. Det är detta Delmos håller på med. Vi är inte intresserade av att betala för politiska sekreterare för , och därför vill vi lägga ned Delmos. 189 Statsrådet (MP): Det är spännande att ledamoten i sitt inlägg säger att han tycker att det är ganska uppenbart att migration orsakar segregation. Ledamoten ber mig också gå ut på gatan och prata med folk. Jag skulle föredra att vi vänder oss till vilka belägg vi har kunnat hitta för vad som driver vad. Det är ett jätteviktigt arbete. Jag tror att jag ska undvika att över huvud taget kommentera passningarna om politiska sekreterare och Delmos. Det är en myndighet som arbetar med att just få fram den forskning om segregation och segregationens orsaker som vi åtminstone vid första anblick verkar vara överens om behövs. Socioekonomisk segregation handlar om att det i det svenska samhället finns betydande ojämlikheter mellan olika geografiska områden när det gäller skolresultat, utbildningsnivå, sysselsättning, inkomst, hälsa, trygghet och deltagande i demokrati och kulturliv. Det finns inget enkelt eller entydigt svar på frågan om segregationens orsaker. Detta kommer dock inte att hindra oss från att göra allt vi kan för att förbättra integrationen så att alla som kommer till kan etablera sig på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden och i samhället i övrigt. Det är en ambition jag uppfattar att delar, och det är skönt att veta att vi är överens om att fler behöver komma i arbete snabbare i . Vi är övertygade om att med tillräcklig politisk vilja går det att åstadkomma en välfungerande integration. Ingen har påstått att det är lätt, och det krävs hårt arbete. Men i grund och botten är integrationsproblemen utmaningar vi kan påverka. Vad vi däremot vet är att vi inte kommer att bygga den här regeringens politik på antaganden, ganska uppenbara sanningar eller magkänsla, utan vi kommer att utgå från forskning och vetenskap för att bygga vår politik. Därför har vi också tillsatt ett nationellt forskningsprogram så att vi ska ha mer att gå på när vi tar fram den politik som krävs för att bryta segregationen och förbättra integrationen och därmed öka livsmöjligheterna för alla som lever i . 190 (SD): säger att jag skulle ha bett henne att gå ut på gatan och leta efter svar. Jag vill bara uppmana statsrådet att absolut inte gå ut på gatan och leta efter orsakerna till segregationen och definitivt inte här i , för då riskerar hon att råka illa ut. Det finns områden som är riktigt farliga. Gå inte ut på gatan, utan gör detta från kontoret! Det är min starkaste rekommendation. Jag är uppväxt rätt nära ett utanförskapsområde och gick i gymnasiet i ett annat utanförskapsområde. Jag känner till dessa platser. Gå inte ut på gatan, utan gör detta från ! Låt mig påpeka en annan brist i den analys som statsrådet gör. För är segregation i praktiken detsamma som ginikoefficienten, alltså ett enkelt mått på inkomstspridning. Det är detta pratar om. Stor inkomstspridning är lika med hög segregation. Det är en väldigt förenklad bild av verkligheten. har enorma problem med så kallad hederskultur, tvångsäktenskap för barn, religiös fanatism, rasistiska attacker mot utryckningspersonal, terrorkrigsresande, könsstympningar, balkongflickor, uppfostringsresor och så vidare. Det är många nya ord som jag aldrig hade hört talas om när jag gick på gymnasiet. Ingen tänkande människa kan på allvar förneka att det finns ett samband mellan allt detta och den väldigt stora invandring vi har haft . Det finns knappt någon som förnekar det. Statsrådet kanske gör det, men de som förnekar detta samband är relativt få. Menar statsrådet på allvar att det i inte över huvud taget finns någon kulturell eller värderingsmässig segregation eller splittring mellan olika folkgrupper, alltså stora skillnader i vilka värderingar man har, vilket gör segregationen värre? 191 Statsrådet (MP): Sociala och ekonomiska klyftor drar isär , och jämlikhetskommissionen konstaterar att ersättningarna från trygghetssystemen inte har hängt med i inkomstutvecklingen som kapitalinkomsterna för de allra rikaste har skenat iväg. Det har skapat ekonomiska klyftor och segregation. Det är fakta. Vi har marknadsskola och bostadssystem som separerar svenskar med olika bakgrund så att många naturliga möten aldrig sker. Dessa strukturer i skolan på bostadsmarknaden fördjupar och förvärrar sociala klyftor och segregation. Även detta är fakta. Jag är inte nöjd med hur det ser ut . Utvecklingen med ökande socioekonomisk segregation i måste vändas, och behöver bli mer jämlikt. I handlingsplanen mot segregation, som denna interpellationsdebatt handlar om, redovisar regeringen samlat de insatser som regeringen genomför eller planerar att genomföra för att minska och motverka segregation. Genom handlingsplanen synliggörs regeringens politik för aktörer på olika nivåer. I handlingsplanen redovisas 115 insatser inom flera områden, bland annat boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och civilsamhälle samt brottslighet. Det är hårda åtgärder, mjuka åtgärder, stora åtgärder och små åtgärder. Det rör sig om alltifrån att underlätta situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor för att förbättra bostadsförsörjningen till att stärka avhopparverksamheten för kriminella. Vad handlingsplanen däremot inte innehåller är migrationspolitik eftersom vi inte hittar några vetenskapligt belagda direkta kopplingar mellan migration och segregation. Och om vi ska få bukt med segregationen måste åtgärder vila på fakta, och det måste syfta till att alla barn ska växa upp i trygghet och med lika möjligheter att bli fria, starka och självständiga vuxna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:88 om automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:529 Myndigheterna och cykelkompetensen av (KD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:530 Stambanor för höghastighetståg av (KD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:531 Fler poliser och civilanställda i inland av (M) till statsrådet (S) 2020/21:532 Förseningen av digitaliserade nationella prov av (M) till utbildningsminister (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:2056 Reduktionsplikt för bensin och diesel av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:2057 Säkerhetstjänstens roll i migrationspolitiken av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2020/21:2058 Föräldraansvar inom socialförsäkringarna av (KD) till statsrådet (S) 2020/21:2059 Veckopendlare till av (KD) till statsrådet (S) 2020/21:2060 Beskattningen av lågiblandade drivmedel av (KD) till finansminister (S) 2020/21:2061 ställning som gruvnation av (SD) till näringsminister (S) 2020/21:2062 Åtgärder med anledning av distansundervisning av (M) till utbildningsminister (S) 2020/21:2063 Gifter från soptippar av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2064 Tillståndsprocesser och överföringskapacitet av (M) till statsrådet (S) 2020/21:2065 Samhällets återöppning efter pandemin av (M) till socialminister (S) 2020/21:2066 Kostnaderna för utredningar om nya stambanor för höghastighetståg av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2067 Kompensation till gränspendlare av (KD) till arbetsmarknadsminister (S) 2020/21:2068 Ny rättsordning för skogen av (KD) till miljö- och klimatminister (MP) 2020/21:2069 Ett bra näringslivsklimat av (M) till näringsminister (S) 2020/21:2070 Ostkustbanan av (KD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2071 Brott mot företagare av (M) till statsrådet (S) 2020/21:2072 Svenskt deltagande i OGP av (SD) till försvarsminister (S) § 23 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2020/21:1967 Åtgärder mot antibiotikaresistens av (M) till socialminister (S) § 24 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 1 anf. 83 (delvis), av talmannen därefter till och med § 12 anf. 141 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 185 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Särskild debatt om elförsörjning 1 (SD) 2 Statsrådet (S) 3 (M) 4 (SD) 5 (C) 6 (V) 7 (KD) 8 (L) 9 (MP) 10 Statsrådet (S) 11 (M) replik 12 Statsrådet (S) replik 13 (M) replik 14 Statsrådet (S) replik 15 (SD) replik 16 Statsrådet (S) replik 17 (SD) replik 18 Statsrådet (S) replik 19 (C) replik 20 Statsrådet (S) replik 21 (C) replik 22 Statsrådet (S) replik 23 (KD) replik 24 Statsrådet (S) replik 25 (KD) replik 26 Statsrådet (S) replik 27 (L) replik 28 Statsrådet (S) replik 29 (L) replik 30 Statsrådet (S) replik 31 (M) 32 Statsrådet (S) replik 33 (M) replik 34 Statsrådet (S) replik 35 (M) replik 36 (V) replik 37 (M) replik 38 (V) replik 39 (M) replik 40 (L) replik 41 (M) replik 42 (L) replik 43 (M) replik 44 (MP) replik 45 (M) replik 46 (MP) replik 47 (M) replik 48 (SD) 49 (V) replik 50 (SD) replik 51 (V) replik 52 (SD) replik 53 (L) replik 54 (SD) replik 55 (L) replik 56 (SD) replik 57 (C) 58 (L) replik 59 (C) replik 60 (L) replik 61 (C) replik 62 (V) 63 (L) replik 64 (V) replik 65 (L) replik 66 (V) replik 67 (KD) 68 Statsrådet (S) replik 69 (KD) replik 70 Statsrådet (S) replik 71 (KD) replik 72 (C) replik 73 (KD) replik 74 (C) replik 75 (KD) replik 76 (V) replik 77 (KD) replik 78 (V) replik 79 (KD) replik 80 (L) replik 81 (KD) replik 82 (L) replik 83 (KD) replik 84 (MP) replik 85 (KD) replik 86 (MP) replik 87 (KD) replik 88 (L) 89 (MP) replik 90 (L) replik 91 (MP) replik 92 (L) replik 93 Statsrådet (S) replik 94 (L) replik 95 Statsrådet (S) replik 96 (L) replik 97 (MP) 98 (M) replik 99 (MP) replik 100 (M) replik 101 (MP) replik 102 (C) replik 103 (MP) replik 104 (C) replik 105 (MP) replik 106 (KD) replik 107 (MP) replik 108 (KD) replik 109 (MP) replik 110 (L) replik 111 (MP) replik 112 (L) replik 113 (MP) replik 114 Statsrådet (S) § 2 Justering av protokoll § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Anmälan om ersättare § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 7 Anmälan om faktapromemorior § 8 Ärende för hänvisning till utskott § 9 Svar på interpellation 2020/21:402 om brottslighet kopplad till personlig assistans 115 Justitie- och migrationsminister (S) 116 HANS (KD) 117 Justitie- och migrationsminister (S) 118 HANS (KD) 119 Justitie- och migrationsminister (S) 120 HANS (KD) 121 Justitie- och migrationsminister (S)