prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Därför har regeringen fått återkomma med ett nytt lagförslag och en lagändring, efter det förslag som kom , genom att vi har krävt att detta nogsamt ska följas upp och att investeringarna ska kunna göras där de behövs och att detta inte ska leda till ökad utdelning från bolagen. Ska vi klara den enorma omställningen av vårt nya behov av infrastruktur till vår bilpark, vår industri och vår transportsektor kommer det förutom förstärkning av gammal infrastruktur att krävas nyinvesteringar. Vi vill att alla ska kunna ställa om till elbilar och då vara säkra på att bilen också går att ladda. Detta är nya utmaningar för vårt elnät. Energibranschen uppger också att vi missar en tillväxt på om eltillgången fortsätter att vara en trång sektor. Det innebär att vi missar stora skatteintäkter till staten om inte jobb och tillväxt finns. har en arbetslöshet på , en arbetslöshet som kan kosta oss alla stora förluster av skatteintäkter, skatteintäkter som måste tas någonstans. Och skatten på el bör inte heller höjas för konsumenten. Särskilt investerings-utrymme för elnäts-verksamhet – invester-ingar i ökad nätkapa-citet har till stora delar en elintensiv industri och många verksamheter som kräver både bra infrastruktur och säker elleverans. Genom detta har vi attraherat ny industri, som vi också har lyckats behålla och vara världsledande inom många tunga industrisegment. Men detta kräver infrastruktur. Och jämför man exempelvis med förbrukar vi dubbelt så mycket elenergi per capita. Allt hänger ihop. Ska vara ett innovativt land med en visionär industri och en låg arbetslöshet samt kunna ställa om till att bli det första fossilfria välfärdslandet behövs stora satsningar på elinfrastruktur. Vi klarar inte att nå våra klimatmål nationellt och på EU-nivå utan en förstärkt elinfrastruktur, fru talman. Bara så kan vi klara jobben, välfärden och klimatet. 125 (C): växer, och omställningen pågår. Det betyder bland annat att vi ser en ökad efterfrågan på el runt om i landet. Det fordrar förstås en rad insatser, och ökade investeringar i våra elnät är en av dem. När regeringen presenterade sitt förslag om ett särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet var det därför viktigt för att förslaget skulle leda till ökade investeringar som stärker kapaciteten i elnätet, för att säkra en tryggare energiförsörjning. Investeringar behövs nu mer än någonsin för att framtidssäkra våra elnät och för att vi ska klara klimatmål. Det behövs för att möjliggöra elektrifieringen av fordonsflottan så att vi kan bli först i världen med att framställa fossilfritt stål som faktiskt kan minska utsläppen i med hela 10–. Tekniken, som är under utveckling, skulle också kunna minska de globala utsläppen . Med regeringens ursprungliga förslag, det som man senare reviderade, skulle elnätet bytas ut – en takt som ligger långt från pågående samhällsutveckling. Förslaget skulle också innebära ett hårt slag mot elkunderna i vissa områden, som kunde förvänta sig höjda avgifter utan tillräckliga motkrav på elbolagen att öka investeringarna i elnäten. Därför är vi glada att vi kunde vara med och se till att stärka ambitionerna i förslaget. var med och höjde kraven så att detta på riktigt styr mot investeringar för att även avhjälpa kapacitetsbristen i särskilt ansträngda områden. Med det sagt är vi fortfarande inte helt nöjda med regeringens politik på området. oroar sig för att regeringen verkar sakna en långsiktig plan och ambition för den infrastruktur som är så central för att klara våra uppsatta klimatmål i flera sektorer. Vad vi behöver nu mer än någonsin är långsiktighet och förutsägbarhet. Vi behöver ge i uppdrag att planera för en ökad elanvändning. Vi behöver tydliggöra ansvarsrollerna mellan våra relevanta myndigheter, och vi behöver se över relevant lagstiftning så att den är anpassad till ett system i omställning. Det gäller såväl ellagen som elnätsregleringen. premieras mer traditionella investeringar, vilket inte alltid är det mest samhällsekonomiskt effektiva. Lagstiftningen behöver i högre grad styra mot smarta lösningar, inte minst eftersom vi vet att det tar att bygga nya ledningar. Vi vill se mer investeringar i smart teknik som kan justera efterfrågan. Det skulle också kunna ge kunden mer makt att styra sin elräkning genom smart användning. Särskilt investerings-utrymme för elnäts-verksamhet – invester-ingar i ökad nätkapa-citet Vi behöver också öka överföringskapaciteten, vilket flera har varit inne på här . När vi pratar om överföringskapacitet talar vi ofta om överföring av kraft – ofta vattenkraft – från norr till söder, men det kommer att bli minst lika viktigt med överföringskapacitet från söder till norr. Industrin växer så att det knakar i norra , och vindkraften i söder – inklusive den havsbaserade – kommer därför att få en viktig roll. De olika kraftkällorna har olika egenskaper. När det inte blåser har vi vattenkraften som förser oss med stora mängder energi, och när vinden ligger på ska den också kunna användas norrut i landet. Det handlar om att skapa ett system som är robust och där egenskaperna hos de olika kraftslagen kan komplettera varandra. Slutligen, fru talman, är det viktigt att vi också utvärderar våra förslag. Vi anser att det är viktigt att följa upp och se till att förslaget leder till ökade investeringar i våra elnät och inte ensidigt till ökade vinster för bolagen. Vi måste följa upp våra åtgärder så att vi ser att de styr mot en förbättrad kapacitet, en stärkt försörjningsförmåga och ett robust system. Det behövs för omställningen och för att vi ska nå våra uppsatta klimatmål – och naturligtvis för att ska kunna fortsätta att växa. 126 (KD): Vilket betänkande vi diskuterar har framgått av tidigare talare. När ärendet inlämnades var vi kristdemokrater ganska kritiska till utformningen av detta som helhet, och det var vi inte ensamma om. Därför drog regeringen tillbaka propositionen, och det finns nu ett omarbetat förslag som vi kristdemokrater har tagit ställning till. I det förra förslaget fanns det alldeles för många allvarliga brister för att det från vårt perspektiv skulle vara möjligt att hantera det på ett bra sätt. Vi står med ett delvis förändrat förslag. Flera parametrar har förändrats, men det finns fortfarande ett antal frågor som vi kristdemokrater anser måste få en lösning . Vi är därmed fortfarande kritiska, men situationen måste hanteras utifrån dagens situation. Vårt motiv till att i detta läge gå regeringen till mötes när det gäller förslaget är att vi anser att befinner sig i en situation där frågan om utbyggnad och underhåll av elnätet som helhet är mycket angelägen för hela elsystemet. Vi måste därför skapa förutsättningar för de olika bolagen att fortsätta sitt viktiga arbete, så att inte värdefull tid går förlorad. Därför är vi beredda att under rådande omständigheter stödja förslaget i propositionen. Vi ser att det behöver göras investeringar i elnätet som ökar kapaciteten i nätet. Det är angeläget, och det är också nödvändigt att utpekad myndighet – som regeringen bestämmer – ska kunna meddela föreskrifter om skyldighet för elnätsföretag att redovisa vilka investeringar som görs gällande det särskilda investeringsutrymmet. Det är även angeläget att följa upp och utvärdera investeringarna. Det framgår i propositionen att detta ska göras och därefter . För framtiden vill vi dock inflika att anser att elnätsregleringen behöver utvecklas till kommande reglerperiod 2024–2027. Elmarknadsfrågorna som helhet behöver ses över, och det är en angelägen fråga som inte får hamna längre ned på dagordningen än vad den har gjort. För att detta ska kunna ske behövs ett antal förberedelser. Menar man allvar med att elförsörjning ska vara en hygienfaktor även behöver även ändringar göras på elmarknaden. Då behöver förslag tas fram, remitteras, förberedas, beredas och senare beslutas. Sådant tar tid, och det kan inte göras alltför sent. Det finns ett uppenbart behov, och trots uppmaningar är vi inte där . Vi hoppas att regeringen tar och snabbar upp sitt jobb för att få detta i hamn. Särskilt investerings-utrymme för elnäts-verksamhet – invester-ingar i ökad nätkapa-citet Det finns flera frågor som behöver adresseras i ett arbete med nätregleringen. har haft otaliga rättsprocesser som skapat såväl en regulatorisk osäkerhet som en ryckighet i prissättningen för oss kunder. Det är rimligt att överväga hur man kan komma ifrån denna osäkerhet och därmed minska risken i elnätsinvesteringar. Det är en frågeställning som behöver ta sig in även på regeringens näthinna. Vi anser att man bör ta fasta på och utgå från den befintliga reglermodellen. Det innebär dock inte att allt ska vara som det alltid har varit. Tvärtom behöver delar och områden i reglermodellen utvecklas. Det är en självklarhet att försöka finna en balans mellan rimliga avgifter för kunderna och rimliga investeringsvillkor för företagen. I tillägg till detta bör man särskilt analysera hur man kan premiera ny teknik som kan utveckla elnätens funktion. I arbetet sätter ramar för vad kan göra, och det är därför viktigt att se vilka möjligheter har till egna avgöranden men också att se hur andra länder har utformat sina elnätsregleringar. Vårt lands konkurrenskraft och klimatutmaningen förutsätter en trygg produktion. menar att elmarknadens utformning bör ses över, så att den bättre styr mot leveranssäkerhet. betalar marknaden för energi, men det saknas incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Stödtjänster som får systemet att fungera tillhandahålls i huvudsak utan betalning. Ett elsystem som ger betalt för dessa egenskaper skulle bli mer robust, menar vi. Planerbara kraftslag, som exempelvis kärnkraft och kraftvärme, skulle då få ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. I sammanhanget bör det sägas att har beslutat att det ska tas fram ett förslag till ett mål om leveranssäkerhet. Dessvärre kan jag konstatera att regeringen har lämnat denna för energibranschen så viktiga fråga, och man har inte återkommit med förslag trots att det är denna kammare beslutade om ett sådant tillkännagivande. Vi förväntar oss dock att regeringen återkommer i den delen. Bara för att vi kan samla en bred majoritet i kammaren är inte alla frågor avklarade. Det finns som synes en hel del att fortsätta jobba med. 127 (L): Tack, alla ni andra som är med i debatten! Alla vet ju att klimatet är den största utmaningen. Det är vi helt överens om i näringsutskottet. Det är den största utmaning som vi som land och som människor står inför på denna jord. Det kan kännas lite övermäktigt, men egentligen behöver det inte vara det. Om vi skulle lyckas med att elektrifiera precis allt som vi kör på el som kommer från fossila källor som ger utsläpp som driver på klimatförändringarna skulle vi faktiskt klara klimatutmaningen, under förutsättning, förstås, att vår elproduktion är fossilfri. Särskilt investerings-utrymme för elnäts-verksamhet – invester-ingar i ökad nätkapa-citet Om man ska göra detta måste man arbeta på flera fronter . Vi jobbar ju med alla de delarna i näringsutskottet. En del saker ligger i andra utskott också, men näringsutskottet är kanske det utskott som kommer närmast att ha en helhetsöverblick när det gäller klimatfrågan just eftersom vi hanterar energifrågorna. I det här fallet handlar det om elnätsfrågorna, men vi hanterar också flera andra delar som är viktiga för klimatomställningen. Detta innebär att vi får en stabilare och långsiktigare planering och investering just i våra elnät i . Det är ju helt avgörande för att vi ska kunna elektrifiera, oavsett vilken del av landet vi talar om. Och vi ska ju elektrifiera allt. I svensk debatt talar vi mycket om överföringskapacitet mellan norr och söder. Jag tycker egentligen att det ligger utanför ärendet, men det har tagits upp av flera andra debattörer. Det konstaterades att vi har ett system där vi har gjort beroende av el från norra . Oavsett hur mycket pengar vi lägger på elnätsverksamhet och hur mycket vi investerar i elnätet kommer detta inte att vara hållbart om vi vill fortsätta elektrifieringen. Det finns industrier i norra som kommer att kräva mer el. Då har vi ingen el att föra över. Vi vill också kunna expandera i hela landet och ha mer industrier också i de södra delarna. Vi vill också ha mer klimatsmart energiproduktion som vi kan exportera till andra och därmed pressa undan deras energiproduktion, som inte är fossilfri. För att detta ska komma på plats kommer vi att behöva bygga ny, reglerbar energiproduktion både i norra och i . Båda delarna behövs, oavsett vad vi gör i elnätsfrågan. Därför tycker jag alltså att detta egentligen inte hör till debatten i det här ärendet, men eftersom andra har tagit upp det är det svårt att inte säga hur det ligger till, får jag erkänna. Vi i behöver långsiktiga, stabila investeringar i våra elnät. Därför är detta ett otroligt viktigt ärende. Om vi lyckas elektrifiera och se till att den el som kommer fram är grön kommer vi också att klara klimatutmaningen. 128 (MP): Jag ser att jag har skrivit upp mig för ett anförande . Jag tror inte att jag behöver så mycket, men jag ska ändå säga några ord. Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag. Först och främst vill jag slå fast att är i stort behov av ökade investeringar i elnätet. Det är uppenbart, inte minst när det gäller stomnätet, där har ett ansvar, men det gäller även regionnät och lokalnät. Det beror dels på urbanisering, dels på att vi går mot förnybar elproduktion, och då behöver kapaciteten i elnäten öka kraftfullt. Särskilt investerings-utrymme för elnäts-verksamhet – invester-ingar i ökad nätkapa-citet Låt mig ta ett exempel på detta med urbanisering. När vi sätter spaden i marken för att bygga parkstad kommer vi att behöva dra elledningar dit, till exempel. Sedan är detta monopol, och då behöver man en balans. Vi behöver helt enkelt reglera den här verksamheten så att den leder till investeringar. Det har den inte gjort i tillräcklig grad. har vi haft underinvesteringar i elnätet. Det behöver vi ändra på, och då behöver vi lägga fram det här förslaget. Jag vill säga att det här förslaget möter kravet. Det finns en balans, och syftet är tydligt. Det ska leda till ökade investeringar och därmed också ökad kapacitet i näten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession § 14 Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession betänkande 2020/21:NU16 Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession 129 (S): ska vi då gå över till en debatt om Natura 2000-tillstånd, NU16. Jag skulle vilja börja med att säga att utmärker sig som ett av världens mest anrika gruv- och mineralländer, med stor tillgång på malm och . Detta har varit en stor faktor för att vi har kunnat ha det välstånd och den välfärd vi har i det här landet. Det känner jag mig väldigt stolt över. ser vi att våra kommer att betyda väldigt mycket i den gröna omställning som vi faktiskt är mitt i. Detta kommer att efterfrågas mer. Det gäller inte minst innovationskritiska metaller och . De är nödvändiga för att man ska kunna utveckla till exempel nästa generations vindkraftverk, elbilsbatterier och andra produkter. I vår omställning kommer vi i hög utsträckning att vara beroende av att vi har tillgång till dessa . Således är åtgärderna för att underlätta för gruv- och mineralnäringen viktiga insatser ur ett ekonomiskt perspektiv men också ur ett klimatperspektiv, naturligtvis. Det är också viktigt att konstatera att gruv- och mineralnäringen har, och har haft, en väldigt tuff tid under pandemin. Det är många företag som har lagts ned. Liv har gått förlorade. Många har gått in i arbetslöshet. Och även gruv- och mineralnäringen är drabbad. I en tidigare debatt om dessa frågor i denna kammare påpekade jag vikten av att planera för extraordinära åtgärder. Men är det väldigt svårt att säga vilka långsiktiga konsekvenser den här krisen får, där man ibland behöver gå in med speciella åtgärder. Det är väldigt svårbedömt. Vi vet heller inte hur utdragen krisen kommer att bli. Spridningen av covid-19 har slagit, och riskerar framöver att slå, väldigt hårt mot prospekteringsföretagen och gruvbolagen. Det är ett bekymmersamt läge som vi behöver bevaka härifrån . Mot den bakgrunden bör det framhållas att regeringen aktivt har fokuserat på dessa frågor och tillsatt två nya utredningar som rör just tillståndsprövningen vid gruvverksamhet. Bland annat vill jag lyfta de nya bestämmelserna i minerallagen, som den här kammaren har fattat beslut om, som innebär att undersökningstillstånd som har förlängts när det finns synnerliga skäl kan förlängas från . Det är ett viktigt beslut som har fattats tidigare. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession tillsatte regeringen en utredning om en modern och effektiv miljöprövning så sent som , där en särskild utredare har i uppgift att se över nuvarande system för miljöprövning och lämna konkreta förslag på ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. I direktivet till utredningen anges att syftet är att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma, vilket är viktigt, en snabbare och enklare prövningsprocess som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Det står också tydligt i uppdragsbeskrivningen att utredaren även får föreslå andra förändringar i det nuvarande miljöprövningssystemet som bidrar till en grön omställning genom mer förutsägbara och effektiva prövningsprocesser, som förkortar prövningstiden och minskar administrationen som miljöskyddsnivån bibehålls. Natura 2000-tillstånd ingår i det som ska ses över och analyseras av utredaren när det gäller att få en snabbare och enklare prövningsprocess. Jag vill också påpeka att regeringen så sent som – det är inte jättelänge sedan – gav en särskild utredare i uppdrag att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Detta är viktigt också därför att många gruv- och undersökningsverksamheter kan innebära olägenheter. Därför behöver de här utredningarna göras. Det gäller exempelvis markägares och andra rättighetsinnehavares rättigheter. Gruvdrift har en omfattande påverkan på närmiljön. Då behöver det utformas tillståndsprocesser och en effektiv handläggning som är vägledande för den prövning som görs med stöd såväl i minerallagen som i . Som redovisats pågår en översyn av dessa frågor just . En utredare arbetar och ska lämna förslag på åtgärder för att man ska uppnå en mer modern och effektiv miljöprövning. Som också redovisats ska utredaren lämna sitt slutbetänkande till regeringen , 2021. Tillåt mig att upprepa ett par punkter jag har nämnt tidigare i denna debatt. En utredning har alltså tillsatts för att se över nuvarande system för miljöprövning, och en särskild utredare har fått i uppdrag att se över miljöprövningsprocesser och regelverk. Bägge dessa utredningar har till uppgift att inkomma med konkreta förändrings- och förbättringsförslag för att skapa effektivare, snabbare och väl utformade tillståndsprocesser. lägger då oppositionen fram ett utskottsinitiativ som bryter ut delar av denna helhet – läs Natura 2000. Man kan fråga sig om det är bra. Svaret är nej. Ser vi vilka konsekvenser det kan få? Svaret är nej. Är det ansvarstagande? Svaret är nej. Är det ett privilegium som utnyttjas av oppositionen? Ja, så tror jag att det är. Vi bör definitivt, enligt min mening, invänta utredningarna för att vi ska få en mer effektiv och snabbare tillståndsprocess. Som socialdemokrat är jag oerhört stolt över vår nations gruv- och mineralhistoria och vad den har betytt. Jag är lika stolt när jag blickar framåt och ser vilka möjligheter vi har när det gäller dessa frågor. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Lägg då inte krokben och skapa falska förhoppningar genom att bryta ut en del när vi har två utredningar som ska presenteras ! Vi kan ta de mått och steg som är rimliga för att detta ska fungera hållbart längre fram. Det handlar om en snabbare tillståndsprövning som är hållbar. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till vår reservation. 130 (V): betänkande har titeln 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession. Jag vill börja med att försöka förstå eller klargöra lite för mig själv vad Natura 2000-område är för något. Så här skriver : Syftet med EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv är att skydda djur och växter från utrotning och att förhindra att deras livsmiljöer förstörs. Direktiven innebär att har ett långsiktigt ansvar för att säkerställa att utpekade naturtyper och arter finns kvar och har gynnsam bevarandestatus i landet. När det gäller Natura 2000 har listat cirka 4 000 områden som ingår i ett nätverk, och många av dem omfattas även av andra områdesskydd som nationalparker, naturreservat eller biotopskyddsområden. Det är alltså 4 000 områden med en yta av . Det är väl bra att vi skyddar livsmiljöer för att bevara arter och biologisk mångfald. Men då kan jag inte låta bli att ställa några frågor till mig själv. Vi har dessa områden, , som vi ska hantera varsamt. Det är bra. Man kan lägga till skogsmark som är formellt skyddad plus frivilliga avsättningar som enligt skogsindustrin uppgår till av den produktiva skogsmarken, som är . Det är alltså som är frivilligt avsatta. Som information kan jag säga att av de formellt skyddade arealerna är i fjällnära regioner. Givetvis kan några av de här arealerna lappa över varandra och hittas under flera rubriker. Men jag ville ta fram detta, så att vi kan vara överens om att nog är ganska bra på att försvara den biologiska mångfalden och livsmiljöer för hotade arter. Tillbaka till betänkandet. Precis som rubriken säger handlar detta om när tillstånd enligt Natura 2000 ska vägas in. I tillkännagivandet från borgarna och SD står det så här: ”Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag … som innebär att det görs tydligt att prövningen i de fall det krävs ett Natura 2000-tillstånd ska göras i samband med prövningen av tillstånd enligt .” Det vill säga, det som kommer efter att du fått koncession. Vän av ordning kan konstatera att precis så som det beskrivs ovan har det brukat gå till, det vill säga Natura 2000-tillstånd prövas när koncession redan har beviljats och planer på en gruva, med ekonomiska kalkyler och så vidare, redan är igång. Regeringen landade i en annan ordning i ett fall . Varför, kan man fråga sig. prövade regeringen ett överklagande av bergmästarens beslut att avslå ansökan om bearbetningskoncession enligt minerallagen för Laverområdet i kommun. Det vill säga, man vill att Natura 2000-tillstånd ska ha meddelats innan bolagets ansökan om bearbetningskoncession kan prövas. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Turerna lär dock inte sluta här för de här tillståndsprövningarna, ty har ansökt om rättsprövning av regeringens beslut hos . Den ansökan inkom till domstolen . instämmer med majoriteten i utskottet i att svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för . Det handlar om arbetstillfällen, ofta i glesbygd där arbetstillfällen kan ha avgörande betydelse för utvecklingen av bygden samt givetvis för utvecklingen av välfärd och ny teknik för en grön omställning. är det ett faktum att gruvdrift har en omfattande påverkan på närmiljön. En genomgående miljöprövning är därför viktig. Väl utformade tillståndsprocesser och en effektiv handläggning bör vara vägledande för den prövning som görs med stöd av såväl minerallagen som . Det är viktigt att även i fortsättningen är ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling och att våra ute i världen ses som de mest gröna – om man nu kan kalla jungfruliga för gröna och hållbara. Att de har denna status är viktigt för en grön nation som .