prot · H80999 · 2021-03-24 00:00:00 — Det ska vara enkelt att resa kollektivt, och för dem som vill resa kollektivt i flera regioner behöver vi underlätta biljettköp för detta. De olika länstrafikbolagen arbetar på att gemensamt utveckla ett biljettsystem som är rikstäckande. Detta arbete hade jag gärna sett fortlöpa i en högre takt än . Det ska också vara lätt att köpa en biljett för dem som är äldre eller har någon form av funktionsnedsättning. Det finns i princip inga biljettkontor kvar, och för många äldre upplevs det som svårt och skrämmande att boka en biljett via internet eller att hämta ut en bokad biljett i automat. Har man till exempel en synnedsättning är det inte heller lätt att köpa en biljett via en app eller i en automat. har en reservation här där vi utöver detta också tar upp möjligheten till kontantköp av biljett. I gruppen äldre och personer med funktionsnedsättning finns många som är beroende av färdtjänst för sitt dagliga liv. Färdtjänsten är en del av den kollektiva trafiken och ligger under oss i trafikutskottet, men frågan är om den borde ligga under socialutskottet. reglerades färdtjänsten av socialtjänstlagen. Färdtjänsten omfattar ofta utsatta människor. Att chaufförer och bolag inom färdtjänsten är seriösa är såklart av största vikt. Tyvärr ser vi inte sällan hur färdtjänstresenärer råkat illa ut. Det kan vara olyckor då personal saknat utbildning, bilar som inte kommer, bilar som släpper av dementa personer på fel plats, bolag som går i konkurs på grund av dumpade priser, chaufförer eller resebokare som inte behärskar språket så att körningen går till fel adress med mera. menar därför att en översyn av färdtjänsten behövs för att göra resorna tryggare för brukarna. I en sådan översyn bör det även tas med att en resenär ska ges möjlighet till korta uppehåll för att till exempel hämta och lämna barn vid en skola och att man lagstadgar rätten till färdtjänst i en annan kommun än den egna. Och slutligen, fru talman, vill jag särskilt lyfta upp den viktiga frågan om hot och våld mot personal inom kollektivtrafiken, som även ledamoten tog upp. Vi ser ett växande problem i att denna grupp blir alltmer exponerad för våld, ofta från så kallade ungdomsgäng som vägrar betala biljett eller är allmänt stökiga. Värst drabbade är våra tågvärdar, biljettkontrollanter, busschaufförer och andra som har direkt kundkontakt. Det har gått så långt att SJ flaggat för att man eventuellt ska upphöra att stanna i Kumla. Gängen sprider även otrygghet till resenärerna. För att få bukt med detta växande problem måste vi ta i med hårdhandskarna. Fler tåg och bussar måste kameraövervakas, fler ordningsvakter på tåg kvälls- och behövs, men precis som i regeringens proposition om tillträdesförbud till butiker menar jag att vi också bör införa ett tillträdesförbud för farliga personer inom kollektivtrafiken. Detta är också något som fackförbundet efterfrågar. Krafttag mot buset behövs, och vi behöver strängare straff för dem som trakasserar och brukar våld. Var man än befinner sig i landet, kollektivtrafiken inräknat, ska man känna sig trygg, oavsett tid . De som hotar eller brukar våld ska inte åka tåg eller buss, de ska färdas i en polisbil till fängelset. 116 (C): vill se mer kollektivtrafik så att vi kan öka tillgängligheten och minska utsläppen i hela landet. Under Alliansens tid ökade kollektivtrafikens marknadsandel – från år . har den positiva utvecklingen av kollektivtrafiken avstannat, något som den pågående coronapandemin riskerar att cementera. Det är många som tar bilen men som gärna hade tagit bussen, tåget eller spårvagnen i stället. Vi behöver öka kollektivtrafiken för att pressa tillbaka klimatutsläppen och minska trängseln på våra vägar. vill ytterligare främja eldriven kollektivtrafik och anser därför att skatten på el till kollektivtrafik ska tas bort. Som en konsekvens av pandemin har vi sett att resorna i kollektivtrafiken minskar. Det är väldigt olyckligt, inte minst sett ur ett klimatperspektiv. Det är av stor vikt att de upphandlande huvudmännen, landets 21 regioner, var för sig och ibland i samverkan som till exempel Norrtåg arbetar gemensamt med och operatörerna för att återvinna förtroendet för kollektivtrafik. De ändrade resvanor som uppstår i pandemins kölvatten får inte bli bestående. Vi vill också verka för en översyn av gällande lagstiftning om kollektivtrafik för att möjliggöra nya kollektiva transportlösningar. Det finns alla möjligheter att tänka nytt. Mobility as a service, , är ett sätt att blanda transportslag och knyta ihop dem i samma reskassa på fler sätt än vad som görs . Bussen, tåget och hyrcykeln hänger ihop i samma bokning. Transporter är grundläggande för att vår vardag ska fungera. reser kvinnor och män på olika sätt. Kollektivtrafik nyttjas främst av kvinnor medan män i större utsträckning väljer bilen. Kvinnor reser mer hållbart genom att de reser kollektivt och inte utsätter sig själva och andra för stora risker i trafiken. Jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. För att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs också att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör transportsystemet. Överlag behöver kvinnor involveras i planeringsprocessen i mycket större utsträckning. Ett flertal studier visar att kvinnor inte är representerade i lika stor utsträckning som män vid planering av nya bostadsområden, vägar och annan samhällsinfrastruktur. Det är vi fick lika och allmän rösträtt. Det är hög tid att också kvinnorna bereds tillfälle att utforma en av samhällets viktigaste strukturer: trafiken. Ökad regional kollektivtrafik med buss, tåg och taxi gynnar hållbar regionförstoring och ger fler människor tillgång till fler attraktiva arbetsplatser. Det gynnar mest gruppen kvinnor, som på grund av brister i kollektivtrafiken har mindre arbetsmarknadsregioner än vad män har. Att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet beträffande ny transportinfrastruktur är alltså av stor vikt om vi ska kunna nå målen om ett jämställt transportsystem. Som det är nu riskerar länsgränserna att skapa inlåsningseffekter på grund av det regionala huvudmannaskapet, alltså att varje län har sitt eget biljettsystem. Det är helt enkelt för krångligt när man ska ta sig över länsgränserna. Det borde vara betydligt enklare. var pådrivande för att det tillsattes en utredning för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Den kom 2019, och där sägs en hel del kloka saker som håller med om. När det gäller översyn och förbättring av kollektivtrafiken delar utredningens slutsatser. Utgångspunkten i förslagen är att de ska verka för ökad tillgänglighet till kollektivtrafikens biljetter, främja innovation och ligga i linje med framtida investeringar som branschen står inför. Det tydligaste är att underlätta för resenärerna. Som det är nu behöver du ha fickan full av biljetter, bildligt talat, för att resa över länsgränserna. Det rimliga är ju att samordna så att det räcker med en biljett för hela resan. Vi i står såklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 11. 117 (V): Kollektivtrafiken har drabbats hårt av . Antalet resande har minskat drastiskt och därmed även biljettintäkterna. Det kommer att få konsekvenser , och det kommer att krävas målmedvetet arbete för att återfå resenärerna och öka marknadsandelen för kollektivtrafiken. En av konsekvenserna av att biljettintäkterna försvinner när resenärerna stannar hemma eller tar bilen är att SJ lär sluta köra vissa upphandlade linjer för Mälardalstrafik. Regionerna vägrar ta en del av de stora förluster som pandemin inneburit trots de tillskott till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som regeringen gjort. Vi noterar att dessa inte varit tillräckliga. Det kommer att drabba både resenärer och anställda, men det skadar också tilliten till kollektivtrafiken. är dock ett aktiebolag, som har att följa aktiebolagslagen och driva verksamheten affärsmässigt. Man har inte längre något samhällsuppdrag. Så har beslutat och bestämt att det ska vara, och det som händer är en naturlig följd av det system som vi har byggt upp för tågtrafiken. Men även om det varit tufft för regioner, företag och resenärer har det varit tuffast för de anställda. är de ute på tåg, i spårvagnar, på bussar och i tunnelbanor och genomför sitt arbete mitt i en pandemi i trånga utrymmen med mycket folk där det inte går att hålla avstånd och med stor risk för smitta. De anställda utsätts inte bara för smitta utan också för en eskalerande våg av hot och våld, inte minst på våra tåg men även på våra stationer. Personal har sparkats ned och misshandlats. Resenärer kastar saker på dem, sprutar okända substanser i ansiktet på dem och så vidare. Det här drabbar även passagerare som försöker gå emellan. Ändå har åtgärder inte vidtagits. Hot och våld kan aldrig accepteras. Det är ett allvarligt problem som måste åtgärdas och något vi kommer att återkomma till. Om vi ska kunna nå utsläppsmålet för trafiken till 2030 är det grundläggande att så få som möjligt tar bilen och att de flesta väljer kollektivtrafik där så är möjligt. Det finns ett branschmål för kollektivtrafiken med en marknadsandel på . Kollektivtrafikens marknadsandel var 2019, och det såg bra ut, men under coronapandemin har kollektivtrafikresandet rasat. Vissa regioner aviserar dessutom neddragningar i pandemins spår. Därför behövs det kraftfulla åtgärder för att stödja de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att så snart pandemin är över återställa förtroendet för kollektivtrafiken och få fler att resa igen. Enligt riksdagsbeslut ska staten bidra till att skapa förutsättningar för att fördubblingsmålet ska nås. För att bättre arbeta med åtgärder för att nå målet bör en handlingsplan tas fram med lämpliga statliga åtgärder för att möjliggöra branschens målsättning till 2030. står alltid bakom alla sina motioner. vill jag yrka bifall till vår reservation nummer 17, som handlar om färdtjänst. Färdtjänst ska vara till för personer som har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationer. gäller lagen om färdtjänst, som innebar en förändring av grunden för att beviljas färdtjänst. I och med den lagen blev regelverket kring vem som är berättigad till färdtjänst betydligt striktare. Uttalanden i förarbeten har också inneburit att rätten till färdtjänst gått från att gälla en insats för personer med en funktionsnedsättning i syfte att ge skäliga levnadsvillkor till att handla om en trafikpolitisk lösning. Som en konsekvens av detta får endast en del av de personer med funktionsnedsättning som faktiskt behöver färdtjänst rätt till det. rapporterar att detta bland annat har inneburit att även blinda personer nu nekas färdtjänst med motiveringen att de kan röra sig. Antalet färdtjänsttillstånd har enligt Trafikanalys minskat sedan lagen började gälla. Det är uppenbart att vi har hamnat på en miniminivå när det gäller vem som beviljas färdtjänst. Det är dock inte bara det faktum att många som behöver färdtjänst inte beviljas det som är problematiskt. De som trots allt erhåller tillståndet får inte sällan se förmånen beskuren av lokala restriktioner avseende förutsättningar att resa vissa tider, krav på förbokning, begränsade möjligheter att ta med sig ledsagare, förbud mot att göra stopp på vägen och begränsningar gällande det antal arbetsresor personen får göra samt dessutom, på sina ställen, kraftigt höjda priser – detta utan att det behöver göras en analys av om det är förenligt med regeringens funktionshinderspolitiska mål och trots att det innebär omfattande risk för att syftet med färdtjänsten helt förfelas. Detta anstår inte ett samhälle som ändå ska föreställa ett välfärdssamhälle. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till bättre lagstiftning avseende särskilda persontransporter och en ny färdtjänstlag som tydligare tar avstamp i de funktionshinderspolitiska målen och återinför rättighetsperspektivet i bedömningen av vem som ska ha rätt till tillstånd och av hur färdtjänsten ska vara ordnad. Det finns som sagt många brister inom färdtjänsten. Till exempel lyfter utövare av parasport att färdtjänsten ofta är sen, vilket gör det svårare att delta i aktiviteter. Ett annat problem är att större idrottsutrustning inte alltid tillåts i färdtjänst och riksfärdtjänst eftersom möjligheten att ta med hjälpmedel inte regleras i lagen. Det blir alltså upp till den lokala nämnden eller styrelsen att bestämma regelverket. menar att det ska gå att lita på att färdtjänsten fungerar i hela landet och att även personer med funktionshinder ska ha rätt att utöva idrott. Regeringen bör säkerställa att färdtjänsten inte får neka medtagande av idrottsutrustning. Den som är beviljad färdtjänst ska också ha rätt till riksresor för tävlingar och läger. Färdtjänsten ska vara till för att alla invånare i ska ha samma möjligheter att röra sig i samhället. Det är dags att den återgår till att vara en rättighet och utgår från ett rättighetsperspektiv i stället för att ses som en trafikpolitisk åtgärd. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill be om ett klargörande innan ledamoten lämnar talarstolen. Ledamoten yrkade bifall till reservation 17, men det är en KD-reservation. Reservation 16, uppfattar jag då – ledamoten får bekräfta.) yrkar bifall till reservation 16. Tack så mycket, fru talman! 118 (KD): Som fru talmannen säkert har noterat talar vi kristdemokrater med alla partier, och därför blev jag inte så förvånad över detta yrkande från . Men jag hörde att de ändrade sig, och det kanske var rätt. God kollektivtrafik är viktigt om vi ska skapa bra förutsättningar framför allt för personer som bor i våra tätorter. Tillgänglighet, punktlighet och frekvens är avgörande för hur kollektivtrafiken fungerar. Det är också viktigt att kollektivtrafiken utvecklas så att arbetsmarknadsregionerna växer. En väl fungerande kollektivtrafik är viktig för att minska transportsektorns miljöpåverkan och öka arbetspendlingen. Det ska vara enkelt att ta sig till jobbet eller skolan. Goda kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välståndet och sysselsättningen. som det ställs krav på ökad rörlighet mellan stad och landsbygd är effektiva kommunikationer viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter. Vi vill därför understryka vikten av investeringar i kollektivtrafik. Kollektivtrafiken är i första hand kommunernas och regionernas ansvar, men staten bör också bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt. Med tanke på covid måste regeringen säkerställa att huvudmännen får ett fungerande stöd samt att vi även framgent bevakar de beslut som vi redan har tagit avseende exempelvis förlängning av yrkesförarbevis. Det är viktigt med goda förbindelser mellan öar och fastland. Pendlingsmöjligheterna på vatten bör stärkas så att skärgården får bättre förutsättningar att utvecklas. Sjötrafik är ett miljövänligt och effektivt transportmedel som kan transportera många resenärer i storstäder. Kollektivtrafik på vatten kan avlasta kommuners och regioners trafikleder. Vattenvägarna är underutnyttjade och har potential att möjliggöra framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. För att förbättra förutsättningarna för båtpendling är det viktigt att man får med båtpendlingen i planeringen av den framtida infrastrukturen. Det är också viktigt att ha ett biljettsystem som inkluderar offentliga och enskilda aktörers persontrafik på vatten. Vi föreslår att får i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafik på vatten. Vi anser att fuskåkning är ett problem. För att kollektivtrafiken ska kunna utvecklas behövs intäkter. De som plankar låter andra ta kostnaden för deras resor och försämrar därmed förutsättningarna för kollektivtrafiken. Biljettkontrollanter spelar en viktig roll för ett fungerande kollektivtrafiksystem. Vi menar att lagen är utformad så att det gynnar dem som fuskar. Därför vill vi göra förändringar som uppmuntrar till rättvisa, lag och ordning. Vi anser att kontrollanterna behöver lagliga befogenheter att gripa, omhänderta och hålla kvar fuskare tills polisen kommer till platsen när fuskåkare inte visar upp giltig biljett. Resenärer bör också vara skyldiga att visa upp färdbevis vid biljettkontroll. Dessutom anser vi att trafikhuvudmännen ska kunna ta ut en högre avgift av dem som väljer att fuska. Färdtjänsten måste värnas, vara av god kvalitet och vara så flexibel som möjligt. Genom färdtjänsten kan den som inte kan nyttja kollektivtrafiken eller själv köra bil ändå delta i samhällslivet på samma sätt som andra. För äldre kan det handla om att besöka närstående eller goda vänner, handla mat eller besöka en utställning eller ett bibliotek. Vi vill betona att de resor som görs med färdtjänst ska vara trygga. Det är därför viktigt att utföraren av färdtjänsten säkerställer att förarna har korrekt kompetens avseende bemötande av personer med funktionsnedsättningar. Om kompetens, färdigheter i svenska språket och förståelse för resenärernas behov saknas skapas otrygghet. Behovet av kompetens inkluderar även de hjälpmedel som resenären har med sig. Vi anser att det behövs strukturer för att sprida befintlig forskning till berörda verksamheter. Det behövs också ett ramverk som säkerställer kompetensen hos utförarna trafiksäkerhetsmässigt och när det gäller att ge ett individuellt anpassat bemötande, både hos de tjänstemän som bedömer behovet av insatser och hos dem som utför insatserna. Det är viktigt att man hittar olika lösningar som gör att kollektivtrafiken kan fungera både i städer och på landsbygd. Flexlinjer och anropsstyrd trafik är exempel på lösningar som gör det möjligt för fler att åka kollektivt. Kollektivtrafiken är en förebild avseende alternativa bränslen. Trots detta bör vi fortsätta att utveckla tekniska lösningar som minskar C02-utsläppen och kollektivtrafikens miljöbelastning. står bakom alla sina reservationer och förslag, men för tids yrkar vi enbart bifall till reservation 4. 119 (L): debatterar vi kollektivtrafikfrågor. Låt mig inledningsvis säga att jag står bakom alla mina reservationer men yrkar bifall endast till vår reservation nummer 5, Ökad kollektivtrafik. Svensk kollektivtrafik har kämpat med konsekvenserna av coronapandemin. Kollektivtrafiken behövs för att stora delar av befolkningen ska kunna pendla till arbete och studier. Den måste fungera. har viruset inneburit tuffa restriktioner för hur många som kan färdas tillsammans utan att öka smittorisken. Med kraftigt minskat antal resenärer har ekonomin inte gått ihop. Liberalerna har tillsammans med och regeringspartierna skjutit till pengar för att mildra effekterna och underlätta för kollektivtrafiken att rulla även i pandemin. En väl fungerande kollektivtrafik är en förutsättning för att hela transportsystemet i ska fungera. Det är en viktig pusselbit som samverkar med transporter på väg, på järnväg, med sjöfart och med flyg. Kollektivtrafiken är en förutsättning för att minska trängseln på vårt vägnät runt städer och större tätorter och minska den dagliga pendeltiden. Kollektivtrafiken är den viktigaste faktorn bakom att vi har så låga utsläpp som vi har. Ska vi nå klimatmålet till 2030 kommer kollektivtrafiken också fortsatt att spela en viktig roll. För att öka mängden kollektivtrafikresor är det viktigt att se över hur vi kan underlätta och effektivisera för människor att transportera sig från dörr till dörr. Det är ju som räknas för en person. Tiden på en buss eller i tunnelbanan är bara en del. Om man ser från dörr till dörr bör ett större fokus läggas på alla situationer där man går från ett trafikslag till ett annat. Det kan gälla fler pendelparkeringar, bättre utrustade hållplatser och övergångar vid våra hamnar och flygplatser. Inte minst bör upplevelsen och trafiksäkerheten för barn, äldre och funktionsnedsatta förbättras. När det gäller tillgången till flygplatser är det glädjande att det blir en tågförbindelse till flygplats i samband med järnvägsutbyggnaden mellan och . Utöver att tänka igenom och förbättra den fysiska upplevelsen man har när man reser kollektivt behöver vi i göra det betydligt lättare att boka och betala biljetter för längre sträckor över länsgränserna. Därför bör en nationell, neutral plattform införas som gör det möjligt att boka och betala för en biljett från dörr till dörr, oavsett trafikslag och län. Plattformen bör vara teknikneutral och även underlätta betalning över hela med ett och samma kort. Jag anser att både en nationell åtkomstpunkt för mobilitetstjänster och tredjepartsförsäljning av biljetter till kollektivtrafiken behöver införas. Vi bör också utreda om eldrivna, uppkopplade och självkörande bilar ska tillhöra kollektivtrafiken. Här kommer vår definition av kollektivtrafik att behöva utredas. Den säger att kollektivtrafik är persontransporter av allmänt intresse som erbjuds allmänheten fortlöpande och utan diskriminering. Beställningstrafik ingår inte. Om vi då har självkörande, lediga bilar tillgängliga, är det ett trafikslag som erbjuds allmänheten fortlöpande och utan diskriminering? Jag skulle kunna tänka mig att det kan vara det. Kan dessa då ingå i kollektivtrafiksystemet? Digitaliseringslösningar ger oss möjlighet till klimatsmarta val i trafiken. Därför anser jag också att det är viktigt att regelverken för kollektivtrafiken underlättar inkludering av nya och effektiva transportmedel i framtidens kollektivtrafik. Slutligen kan jag konstatera att de nordiska länderna har olika nationella färdtjänstsystem för personer med funktionsnedsättning. Det gör att det tyvärr inte finns någon möjlighet att resa över gränserna med färdtjänst för personer som är bosatta i gränsområdena. Jag anser därför att en rätt till färdtjänst över nationsgränserna för personer som är bosatta i gränsområdena bör säkerställas i ett samarbete mellan de nordiska länderna. Mot bakgrund av det jag nu har sagt yrkar jag bifall till vår reservation nummer 5, Ökad kollektivtrafik. 120 (S): Ett drygt år har gått sedan de första fallen av covid-19 dök upp i . Kollektivtrafiken är en av de sektorer som har drabbats väldigt hårt. På sina håll har andelen resande minskat, men vi ser också exempel där det är väldigt trångt. Som boende i har jag kunnat välja cykeln i stället för kollektivtrafiken för att resa den knappa mil jag har hit till Riksdagdagshuset. Det är såklart bra för min hälsa, men många i vårt land har inte den möjligheten. Avståndet är för långt, och avsaknad av körkort, bil eller andra alternativ är ett faktum. Har man ett jobb som måste utföras på plats och kräver fysisk närvaro är kollektivtrafiken en samhällsnödvändig del av infrastrukturen. Så är det , . Många har valt bort kollektivtrafiken som ett led i att ta ansvar för att minska smittspridningen. De allmänna råden har också varit att om möjligt undvika att resa kollektivt. har också användande av munskydd omfattats av rekommendationerna, först i högtrafik under vissa tider och senare dygnet runt på många ställen. Pandemin är dock långt ifrån över, och ännu dröjer det innan hela svenska folket kommer att vara vaccinerat. Genom att fler jobbar hemma, genom att fler undviker kollektivtrafiken om de inte måste och genom att fler väljer att transportera sig med gång, cykel eller bil är det också fler som tar ansvar för att minska smittspridningen. Men det innebär också att intäkterna till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna minskar. Signalen har varit att man måste upprätthålla linjeutbudet och tillgången till kollektiva färdmedel. Därför har utöver de generella statsstöd som betalats ut till regionerna också särskilt riktade stöd om 3 miljarder och 2 miljarder under innevarande år betalats ut direkt till kollektivtrafiken.