prot · H80986 · 2021-03-02 00:00:00 — har så stora arealer skog att vi borde kunna avsätta dessa av våra skogar för skydd och bedriva hållbart skogsbruk på övriga arealer. Det finns ingen anledning annat än ekonomiska att fortsätta ta ned våra kvarvarande naturskogar. Omkring 2 000 skogslevande arter i befinner sig på rödlistan. Det vill säga att de är hotade eller har kraftigt minskat. Deras framtid är osäker, och den enskilt största orsaken till det är det intensiva och ohållbara skogsbruket. Trots att många hotade arter saknar livsmiljöer fortsätter skogar med höga naturvärden att avverkas – även av , vårt statliga skogsbolag, som genom tydliga ägardirektiv skulle kunna få en annan inriktning. klarar inte heller de att ta hänsyn till den biologiska mångfalden, social hänsyn eller hänsyn till renbetesmarker, för att nämna bara några saker. Trots att vi precis som ministern säger har en skogsvårdslag som säger att det ska vara likvärdighet och balans mellan miljö- och produktionsintressen är det uppenbart att det just nu är de ekonomiska intressena i skogen som får högre prioritet. Det tas inte tillräcklig miljöhänsyn, och regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att stärka miljöhänsynen i skogsbruket utan väljer i stället att ta fram en utredning för att stärka frivilligheten och äganderätten. har länge velat se att sätter stopp för avverkning av skogar med höga naturvärden. sker avverkningar trots att det är stor brist på den här typen av naturmiljöer och trots att utarmningen av den biologiska mångfalden inte har bromsats. Statliga är inte utan del i detta. Som den största ägaren av skog, tillika ett statligt bolag, har ett ansvar att gå före och vara förebild. kom nya uppgifter som visar att säljer mark som är viktig renbetesmark för att på så vis undvika konflikter med samebyarna. Eftersom har ett krav på sig att samråda vid avverkning kan det göra att man nekas att avverka, men kravet på samråd gäller inte vid försäljning. Detta skedde på samebyn Loukta-Mávas mark, där ville avverka i ett redan hårt avverkat område. Det mötte motstånd, och man backade. Men avverkar alltså någon annan på de markerna. Vi behöver öka andelen skyddad skog men också miljöhänsynen i skogsbruket. Statsrådet får gärna svara på frågan igen. Kommer regeringen att verka för stärkt reglering för att förbättra miljöhänsynen i det pågående skogsbruket? 136 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för en högintressant och viktig fråga! Skogen är jätteviktig för . Den står för jobb och tillväxt och för möjligheter till rekreation. Den både påverkas och är en del av utmaningarna med klimatomställning, och den är en viktig del när det handlar om att vi behöver ekosystem som mår väl. Man kan lätt konstatera att betinget som skogen ska nå upp till inte är litet. Jag kan också konstatera att det är politikens uppgift och ansvar att säkerställa att vi skapar långsiktiga spelregler för skogen och för skogens framtida villkor. Det är politiken som någonstans måste göra prioriteringar och hitta rätt balans mellan alla dessa stora intressen, för jag ser inte hur något av dessa intressen kan vara ”oomhändertaget” när vi väl ska fatta beslut om riktningen framåt. Som en del i att hantera dessa utmaningar och säkerställa att vi fortsätter ha ett högt förädlingsvärde i vår skog och vårt skogsbruk, som är det vi bygger mycket av vår bnp och vårt välstånd på i , har regeringen tillsatt . Den kom med sitt betänkande eller förslag , och det har skickats ut på remiss i sin helhet. har en ganska ambitiös ansats när det gäller att ta ett helhetsgrepp om skogen. Man talar om vad man ser krävs för att stärka ägandet, hur kompensation ska ges vid avsättning, på vilken nivå det ska vara frivilligt eller tvingande och hur man ska jobba med att se till att vi har tillräckliga kunskaper om våra skogar. Det är den ena delen. I den andra delen slår man fast att har goda skäl att säkerställa att vi jobbar med hållbarhet i brukandet, att vi lever upp till internationella åtaganden och att vi jobbar aktivt med att skydda skyddsvärd skog. Det råder ingen tvekan om att vi ska göra detta. Däremot kan man ha en stor diskussion om hur mycket skog och vilken skog det gäller, vad det får kosta och på bekostnad av vad. Och, som sagt var, vår roll kommer att bli att balansera i detta. Jag tycker att en viktig sak med är att den ändå försöker ta ett helhetsgrepp om frågan. Jag saknar så här långt politiker som är beredda att göra detsamma. Så här långt mutar alla in sin grundinställning och sin grundposition i frågan. Det kan vara fullt naturligt i ett läge där vi behöver förhandla om detta, för vi kommer från olika perspektiv. Men skogsfrågorna – oavsett om det handlar om att kunna värna och skydda mer skog, utveckla ekosystemtjänster, skapa fler jobb, förädlad produktion och förädlade värdekedjor eller åstadkomma klimatomställning eller om det är för ägarna – kräver att vi har långsiktighet i botten, vilket skapar långsiktiga förutsättningar. Politiken klarar inte av att ge mer långsiktighet till någon näring om man inte söker den största och den minsta gemensamma nämnaren. Allt annat blir kortsiktigt och kan slängas om på grund av att majoriteten i den här kammaren förändras. Det tror jag skulle vara olyckligt i en bransch där alla dessa olika områden kräver jättestora investeringar, som inte betalar sig förrän om kanske 10, 70 eller . 137 (V): Tack, ministern, för svaret! Vår roll är att hålla balansen, säger ministern. Hade det varit så att vi hade skyddat av de svenska skogarna hade jag kanske kunnat hålla med om att det vore dags att tala om någon form av balans åt andra hållet. Men anledningen till att vi så tydligt håller fast vid vår utgångspunkt är att vi inte ens har nått upp i . Det är långt ifrån balans i den svenska skogen . sa , tror jag att det var, i SVT:s Rapport att skogen är ett område där kommer att behöva göra många anpassningar för att och EU i sin tur ska kunna nå utsläpps- och klimatmålen till 2050, vilket är EU:s mål. Det kom en del reaktioner på detta i , framför allt från aktiva skogsbrukare. Låt oss vara ärliga – vi har varit på samma möten och lyssnat på samma diskussioner här i och på andra ställen. Jag vet inte hur du har uppfattat det, men för mig är det ganska tydligt att när det kommer till skogsfrågor ibland är ett ganska motsträvigt land. Vi vill helst anpassa regelverket om klimat som är kopplat till vår skogspolitik på ett sådant sätt att det passar den verksamhet vi redan har. drar vi åt ett mer progressivt håll, för mer skyddad skog. Se bara på diskussionen nu om taxonomin, till exempel, eller den evighetslånga diskussion vi hade om LULUCF – i slutänden kokar diskussionen ned till en sak, nämligen att vi i vill kunna fortsätta, helst helt ostört, med vårt skogsbruk så som det ser ut . Vi sätter produktion framför miljö gång på gång. Jag tycker inte riktigt att statsrådet ger svar på min fråga. Hänvisningen till och dess remiss faller ganska platt eftersom utredningen egentligen inte har några konkreta förslag som handlar om stärkt miljöhänsyn i skogsbruket. I stället går regeringen och statsrådet på den centerpartistiska linjen om äganderätten framför allt. Detta syns också i uppdrag och resultat. Det är ju lite så att som man frågar får man svar. Därför finns det inte heller med några förslag om stärkt reglering av skogsbruket för att naturvårdshänsynen ska kunna bli bättre och den biologiska mångfalden värnas. Detta är frågor som är akuta. Det går inte att vänta med åtgärder för ett mer hållbart skogsbruk, utan detta behöver ske . Skulle vi avsätta alla våra naturskogar skulle vi inte ens nå upp till den lägsta nivå för andel skyddad skog som vi i har åtagit oss att ha. Men det är inte bara det, tänker jag, för våra naturskogar fortsätter att avverkas, trots regeringens ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Det pågår ju, så var ser vi den ambition som ni säger er ha? Och om det är en tydlig ambition, varför såg vi inget spår av detta i ? Återigen sätter man de borgerliga särintressena framför våra gemensamma intressen av ett hållbart skogsbruk och en natur med stark biologisk mångfald. Några av sista gammelskogar står inför hot om avverkning här i . Gör vi inget nu riskerar unika livsmiljöer för många arter att gå förlorade. Jag vill därför fråga statsrådet: det din seriösa bedömning att produktionsmål och miljömål i praktiken är jämställda i skogspolitiken? 138 Statsrådet (S): Tack igen, , för att du utvecklar dina frågeställningar! Jag kan när gör det konstatera att vi dock har olika bilder av hur saker och ting står till, alltså hur nuläget är. När beskyller mig för att gå i borgerlighetens tecken när det gäller äganderätt, vilket jag starkt motsätter mig som en sann bild, väljer hon att med det konstaterandet bara se halva , för att ta detta som exempel från den. Jag konstaterar också att , när man börjar prata om hur mycket skog vi har skyddat, väljer att gå på den ena ytterligheten. Här har vi olika perspektiv, särskilt när vi pratar om hur mycket skog som är skyddad. Näringen, det vill säga branschen och skogsägarna, vill räkna in väldigt mycket, och naturintressena, eller delar av dem, vill räkna in jättelite. försöker inte landa i mitten, utan hon är i ena änden. Jag tycker att det är synd. Om vi ska kunna driva en seriös politik som för alla dessa frågor framåt behöver vi göra det utifrån att vi kommer överens om vissa fakta. När det gäller hur stor procentandel av skogen som är skyddad, exempelvis, lät vi SCB göra en sammanvägning av tutti, och de landade på strax . Jag kommer inte ihåg siffran just , men den var betydligt högre än den som naturvårdsintressenterna tycker är riktig och lägre än vad näringen tycker är riktigt i detta sammanhang. Den siffran har aldrig accepterats, för folk fortsätter att använda sin egen definition. Det är djupt problematiskt, tycker jag. Poängen kan inte vara att vi ska kiva om detta utan måste vara att titta på hur duktiga vi är, vad vi gör, vad som bör skyddas och om vi skyddar rätt saker. Hur ser vi till att vi har hållbart brukande i våra produktionsskogar? Det är en debatt som inte över huvud taget finns i skogspolitiken , vilket jag tycker är djupt problematiskt. Jag som socialdemokrat anser att vi ska bruka skog i . Det är en viktig råvara som bygger jobb och tillväxt i hela landet, står för av vår bnp och dessutom är helt nödvändig för att exempelvis växla över till ett fossilfritt samhälle och för klimatomställning. För mig är det alltså en självklarhet att vi ska bruka skog. Vi ska dock göra det så klokt som möjligt och med så mycket omsorg som möjligt om naturvärden och annat. Det är också självklart att vi ska avsätta skyddsvärd skog. Men det ska göras utifrån god kunskap och fakta om vad man ska avsätta, utifrån rimliga ersättningsnivåer och en massa annat. Men här finns återigen en bild av att vi i skulle vara dåliga, som jag inte köper. Jag tycker på riktigt att alla vi som sitter i riksdag borde vara stolta över det skogsbruk vi har i . Detta betyder inte att vi ska vara okritiskt inställda till det och att det inte kan bli bättre och utvecklas. Men jämfört med andra länder är vi duktiga i . Jag kan också konstatera att när vi i rapporterar in för att leva upp till de internationella åtagandena gör vi det på ett annat sätt än alla andra länder. Det betyder att vi inte rapporterar in allt som är undantaget produktion, vilket nästan alla andra gör. Om man går på sådana siffror slår det alltså jättemycket. Det här skulle vi kunna hålla på och bråka om till döddagar utan att bli överens. Jag tycker att vi måste höja blicken och konstatera för det första att vi i är duktiga, för det andra att vi behöver utveckla en massa saker, för det tredje att vi behöver hantera alla de olika storheter för utveckling som finns i detta och för det fjärde att det är vår förbannade skyldighet att hitta vägar framåt. 139 (V): Tack för svaret, ministern! Ministern svarade inte på min fråga om produktionsmålen och miljömålen i praktiken är jämställda skogspolitiken. Ministern får jättegärna återkomma till det i sitt slutanförande. När ministern säger att hon saknar debatten om vad ett hållbart skogsbruk kan vara tänker jag att det väl ändå är det ministern och jag håller på med här och . anser att vi behöver en ny skogspolitik med en kraftigt ökad ambition för miljön och klimatet, en skogspolitik som sätter den biologiska mångfalden högst upp och som ser värdet i ett skogsbruk som vilar på hållbara grunder. Dagens skogsprogram antogs långt innan klimatförändringarna var en faktor som spelade in i våra politiska beslut. Situationen har ändrats drastiskt . Vi behöver en stärkt miljöhänsyn, och för att skogen ska kunna brukas och skyddas på ett sätt så att resurserna nyttjas hållbart krävs en skogsvårdslagstiftning som är uppdaterad. Pandemin har gett oss en ny form av grön våg. Fler hittar ut i våra skogar, många har börjat reflektera över vad det är de ser och allt fler höjer sin röst mot ett ohållbart skogsbruk i allmänhet och de enorma kalavverkningarna i synnerhet. Också saknaden efter den gamla naturskogen uppmärksammas. Skogen har många värden – för klimatet, för den biologiska mångfalden, för rennäringen och för naturturismen likaväl som för sociala värden i vår vardag. När vi pratar om svenskt skogsbruk framöver behöver vi också ta hänsyn till den helheten. Men oavsett vad vi gör behöver vi agera inom naturens ramar. Om klimatkrisen har lärt oss något är det vad som händer när vi inte gör det. Min avslutande fråga till ministern blir därför om regeringen är beredd att göra en verklig översyn av skogspolitiken och föra in den . 140 Statsrådet (S): Tiden går fort när man har roligt, höll jag på att säga. Det här skulle vi på riktigt kunna stå och prata väldigt mycket längre om. Men eftersom tiden nu är väldigt kort ska jag försöka nöja mig med att säga några saker. Först och främst vill jag säga att och jag anser att skogen är en nationell kompetens, detta som en kommentar till en tidigare kommentar om hur vi agerar mot EU. Det är en viktig svensk grundprincip. Sedan jobbar vi aktivt med att utveckla alla olika områden. har vi exempelvis skyddat ytterligare skog med höga naturvärden nedanför gränsen för fjällnära skog. Det är ett ganska stort åtagande, och jag kan konstatera att det i finns förslag om ytterligare åtaganden. Vi kommer att titta på alla förslag. Vi kommer att väga dem, och vi ska göra kloka, balanserade val framåt. När det gäller biologisk mångfald och hur den utvecklingen ser ut är det Artdatabanken som håller i rödlistan i . Tittar man på den ser man att vi har ett ganska stabilt läge i . Med det sagt tycker jag inte att det är gott nog. Det är klart att vi ska förbättra oss på alla områden där vi är dåliga. Jag tycker dock att det är felaktigt att tala som om utvecklingen går åt det sämre. Data stöder inte det. Det skiftar lite mellan olika arter. Vi har både arter som förbättrar sig och arter som försämrar sig. På totalen kan man konstatera att vi har 62 000 arter och att det är 2 449 som ligger och åker in och ut på listan. Det betyder ändå att vi på riktigt är ganska bra på detta. Framför allt har utvecklingen de senaste 10–20 åren legat still. Det vi ska göra nu är givetvis att när vi utvecklar skogspolitiken försöka jobba med just det hållbara brukandet. Jag tror att mycket av nyckeln ligger där: i att se till att vi blir ännu bättre också på den biologiska mångfalden, för det behöver vi bli. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 25 Svar på interpellation 2020/21:449 om ökad matproduktion och lantbrukarnas villkor 141 Statsrådet (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att ska klara målet i livsmedelsstrategin om att öka matproduktionen så att vi också blir mer robusta för kris och krig, vad jag avser att göra för att lantbrukare inte ska lägga ned sin verksamhet på grund av angrepp från varg samt om jag har några planer på att komma med förslag som skulle främja nyetablering av stora livsmedelsanläggningar i syfte att minska sårbarheten för lantbruket. För regeringen är målet i livsmedelsstrategin om en ökad livsmedelsproduktion en prioriterad fråga. En stark livsmedelsproduktion som har en hög svensk marknadsandel bygger på konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag. Den är också en grundförutsättning för vår försörjningsförmåga och livsmedelsberedskap. Jordbruksföretag har en viktig roll för att förverkliga livsmedelsstrategins mål om en ökad produktion och bidra till de svenska miljömålen och en levande landsbygd. Avgörande för att fler ska vilja satsa på jordbruk är att det upplevs som attraktivt och lönsamt. Handlingsplanerna för livsmedelsstrategin innehåller satsningar på ett stort antal åtgärder som vidtas på både nationell och regional nivå för att säkerställa generellt goda företagsvillkor för livsmedelskedjan. I handlingsplanen del 2 för livsmedelsstrategin finns långsiktiga åtgärder som finansieras med . Dessutom gjordes en extra satsning på totalt . Handlingsplanen innehåller satsningar på bland annat kompetensförsörjning och forskning. Genom budgetpropositionen tillfördes ytterligare för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin, och beräknas motsvarande belopp. De föreslagna åtgärderna utgör tillsammans en handlingsplan del 3. Inom ramen för livsmedelsstrategin är en ökad livsmedelsexport ett verktyg för att öka livsmedelsproduktionen. Genom att skapa en större marknad för svenska livsmedelsföretag skapar vi också möjligheter för svensk primärproduktion att långsiktigt växa samt möjligheter för förädlade produkter med mervärden att nå exportmarknaden. Även i arbetet med den framtida gemensamma jordbrukspolitiken är företagens villkor och regelförenkling en viktig utgångspunkt. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på framtida åtgärder. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder för nyetablering och för att underlätta generationsväxling. Det kan bland annat handla om startstöd, inkomststöd och investeringsstöd riktat till unga. Det ska vara möjligt för människor att bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Det är viktigt att skapa förutsättningar för samexistens mellan rovdjur och människor. Staten ger därför bidrag till förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel, eller ersättning för skador orsakade av rovdjur. Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom detta område. förlängdes giltighetstiden för den förordning som gör det möjligt för jordbruksföretag att få stöd för exempelvis underhåll av rovdjursavvisande stängsel, flytt av betesdjur och vård av skadade djur. Regeringen har även beslutat att ta bort nuvarande beloppsgräns så att stöd kan ges av den faktiska kostnad som rovdjuren orsakar. Denna ändring träder i kraft . Härutöver har anslaget för främjande av rennäring med mera förstärkts med och därefter permanent. Anslaget uppgår till . ser regeringen över regelverket för hur miniminivåer för de stora rovdjuren ska fastställas i syfte att öka flexibiliteten mellan länen och på så sätt underlätta processen med att vargpopulationen glesas ut, bland annat genom att den kan spridas över större områden i landet. Avslutningsvis vill jag säga att och jag delar ambitionerna för svenskt jordbruk. Jag ser också att vi har en god potential att öka den svenska matproduktionen, då det finns en bred politisk majoritet. 142 (M): Jag tackar ministern för svaret. Det var ganska många debatter som det hade varit intressant att vara med i, men man hinner inte med allt. Svenska lantbrukare producerar mat av hög kvalitet och dessutom på ett hållbart sätt. Vi moderater värnar det svenska lantbruket och tycker att lantbrukarna ska kunna fokusera på kärnverksamheter i stället för på onödiga pålagor och regelkrångel. Vi tycker också att djurrättsaktivismen har gått alltför långt, och det tror jag att vi är överens om. Detta behöver verkligen stävjas. Ingen lantbrukare ska behöva utstå hot och trakasserier för att de håller på med djurhållning. Lantbrukarna är de som ger oss mat på bordet och borde hyllas som hjältar i stället. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har lagt fram en rapport som heter Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning. I rapporten kommer man fram till att riskerna för sårbarhet är många. Den främsta risken är bristen på drivmedel, men det finns även risker i att många lantbrukare är beroende av EU-stöd och andra stöd, att det är svårt att hitta personal med rätt kompetens och att det finns få stora livsmedelsanläggningar. Många djurhållare har lagt ned sin verksamhet då situationen blivit ohållbar av olika anledningar, bland annat vargangrepp. På många platser runt om i där vargen tagit tamboskap, avelsdjur eller husdjur har detta medfört att djurägarna inte orkar. De kan helt enkelt inte driva sin verksamhet vidare. Att gårdar tvingas lägga ned sin verksamhet är inte bara orättvist mot ägarna och problematiskt för företagandet på landsbygden i stort, utan det är också ett steg bakåt för svensk livsmedelsförsörjning och tillgången till lokala råvaror. producerade vi väldigt många fler procent av landets livsmedel än vad vi gör . Ändå är vi många fler svenskar , men vi producerar alltså inte mer mat. Självförsörjningsgraden har sjunkit, och med det blir vi också mindre robusta. Med en högre självförsörjning blir vi mer robusta, till exempel när det gäller att kunna hantera olika typer av kriser, handelshinder eller för den delen pandemier. I saknar vi tydliga strategiska inriktningar och ambitionsnivåer för en effektiv beredskapsplanering som skulle kunna skapa en sammanhållen totalförsvarsplanering. I går kom en utredning om ledning och styrning av det civila förvaret, men vad gäller just beredskapsplaneringen verkar vi ligga ljusår efter många andra kollegor runt om i . Det vi dock vet är att företagare är skyldiga att hjälpa till, men man vet inte riktigt hur. Flera utredningar visar på att man behöver tillsätta ett näringslivsråd för totalförsvaret, men trots utredning på utredning får vi inte se något sådant på plats. Att vår livsmedelstillgång är sårbar är tydligt då vi har en låg självförsörjningsgrad och vi inte heller har tillräckliga beredskapslager eller planer för det. Vi har inte ens en drivmedelsförsörjning, vilket är centralt för att våra lantbrukare ska kunna fortsätta sin drift vid en eventuellt höjd beredskap. Jag har frågat landsbygdsministern vilka konkreta åtgärder som statsrådet avser att vidta för att ska klara målet i livsmedelsstrategin om att öka matproduktionen så att vi också blir mer robusta i kris och krig. Jag får mest svar om hur mycket pengar som satsas och så vidare, men jag får egentligen inga svar om hur man följer upp att det man satsar leder till önskat resultat. Jag håller med statsrådet om att det är avgörande för att fler ska vilja satsa på jordbruk att det upplevs som attraktivt och lönsamt, men hur avser statsrådet att hjälpa jordbrukarna så att det blir mer lönsamt? 143 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för en viktig fråga! Den förra regeringen fattade beslut om livsmedelsstrategin. Det gjordes i den här kammaren i full enighet – samtliga av politiska partier stod bakom det arbetet. Jag tror att det var väldigt viktigt. Det var första gången någonsin som fick en strategi för hur vi skulle jobba med utvecklingen av den här sektorn, och det är någonting som skiljer oss från länder som ligger längre fram och som vi sneglar avundsjukt på, till exempel eller . Mycket av det som är ett problem är kopplat till lönsamhetsfrågorna, som jag för övrigt tror är den absolut enskilt viktigaste orsaken till varför någon företagare lägger ned sin verksamhet inom den här sektorn. Men en annan del av problemen är att man inte har gjort vad man skulle ha behövt göra för fem, tio eller . Vi har satsat för lite på forskning och innovation. Vi har satsat för lite på samverkan. Vi har satsat för lite på att ta vara på den potential som finns i att skapa premiumprodukter för en världsmarknad.