prot · H809124 · 2021-05-20 00:00:00 — Men det är viktigt att en ökad användning av biodrivmedel kombineras med andra åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan. Det handlar bland annat om val av andra trafikslag, effektivare flygrutter, effektivare flygplan, vätgas och elektrifiering. Regeringen har aviserat flera åtgärder för att främja denna omställning i den klimatpolitiska handlingsplanen. En reduktionsplikt för flyget kommer att minska flygets klimatpåverkan och bidra till att stärka svensk industris omställning till en biobaserad ekonomi. Ett krav på inblandning av biodrivmedel ökar också sannolikheten för spridningseffekter och för att det internationella arbetet för ett fossilfritt flyg påskyndas. Vi har i en stark tradition av att ställa om. Med omställningen till ett fossilfritt samhälle möter vi klimathotet och kan skapa nya gröna jobb. Genom en aktiv klimatpolitik går före och investerar i klimatvänlig teknik, vilket stärker våra företags konkurrenskraft. Det är viktigt för jobben, för välfärden och för vår planet att omställningen sker . ska bli världens första fossilfria välfärdsland. 6 (V) replik: Den utredning som ligger till grund för detta förslag, , som leddes av , konstaterar följande: Ifall man använder den reduktionskurva som regeringen nu har föreslagit kommer behovet av biobränslen att öka. Det handlar om biobränslen till 2030. biobränslen är otroligt mycket. Och som jag sa i mitt anförande innebär det här förslaget kombinerat med reduktionsplikten för vägtrafiken ett totalt behov av när det gäller biodrivmedel. Det är extremt mycket. Det är mer än en fördubbling av dagens nivåer av biodrivmedel. Då skulle jag vilja ställa en fråga till . Jag vet att Socialdemokraterna också vill skydda mycket skog – det tror jag i alla fall. Och jag tror inte att Socialdemokraterna vill att vi ska importera biodrivmedel som produceras på plantager där det tidigare stod regnskog eller från områden där ursprungsbefolkning tvingas iväg etcetera. Då måste vi, kort och gott, ha en produktion av förnybara drivmedel som är hållbar i alla bemärkelser, socialt och ekologiskt. Därför blir min fråga till : Varifrån ska råvaran till alla dessa biodrivmedel tas? 7 (S) replik: Tack, , för frågan! För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt att vi bedriver en politik så att vi klarar de klimatmål som vi är överens om här i riksdag. Och vi ska klara att sänka utsläppen inom transportsektorn till 2030. För oss är också flyget en oerhört viktig sektor, som vi behöver ställa om. Som jag nämnde i mitt anförande kommer vi att behöva göra en mängd olika saker för att ställa om flyget, men en viktig sak är att använda biodrivmedel. Vår och regeringens uppfattning är att vi kommer att klara av detta med den import vi gör och framför allt med en kraftigt ökad produktion av inhemska biodrivmedel. Detta är också kopplat till de kontrollstationer som finns nämnda i propositionen. Där kommer man noga att följa utvecklingen, och självklart behöver justeringar göras om vi ser skäl till det. Men vår uppfattning är att de insatser som regeringen har gjort för att öka produktionen och signalen om reduktionsplikten i sig kommer att leda till en kraftigt ökad produktion av inhemska hållbara biodrivmedel. Det är oerhört viktigt för att klara klimatomställningen. 8 (V) replik: Det låter som att vi är överens om att vi ska upphöra med import av biodrivmedel som är producerade av till exempel palmolja men även av restprodukter från palmolja. Vi ska kort och gott sluta importera biodrivmedel som kommer från andra länder där det tidigare stod tropisk skog, exempelvis. Men det som inte svarar på gäller den stora inhemska produktion som behövs. Det är en gigantisk produktion som behöver skalas upp. Det handlar inte bara om flyget och biobränsle, utan även om vägtrafiken. Där förväntas en ännu större användning. Jag undrar hur det blir om vi ska sluta importera, för importerar vi nästan alla biodrivmedel som vi använder inom vägtrafiken. Min fråga kvarstår: Varifrån ska råvaran tas? Det brukar främst vara skogen man talar om. Det som också nämns i är råtallolja, som är en restprodukt från cellulosaindustrin. Men då ska vi komma ihåg att råtalloljan har många användningsområden inom den kemiska industrin. Man producerar lim, klister, tejp, färger och annat. Jag kan tänka mig att vi vill fortsätta att ha lim, klister, tejp och färger som är baserade på råtallolja. Då blir frågan: Hur mycket råvara har vi då kvar som gör att vi kan producera på ett hållbart sätt utan att hugga ned ny växande skog med stor biologisk mångfald? Det är i alla fall något som vi i motsätter oss. Det måste vara en produktion från restprodukter. Varifrån ska råvaran tas? 9 (S) replik: Jag har haft förmånen att träffa en mängd entreprenörer runt om i och även många forskare på våra högskolor och universitet. Före pandemin hade jag möjlighet att träffa dem fysiskt, men under pandemin har det varit en mängd digitala möten. Utvecklingen när det gäller hållbara biodrivmedel sker just nu oerhört snabbt. Vi pratar självklart om skogsavfall men också om hushållsavfall. Vi pratar om alger, och vi pratar om oljeväxter. Vi pratar om teknik som just nu verkligen håller på att implementeras och komma fram. Oerhört mycket kommer att hända. Regeringen har gjort många insatser för att understödja den här utvecklingen, och reduktionspliktsbeslutet i sig kommer att leda till att många också vågar fatta beslut om att investera i produktion. Vi socialdemokrater vill verkligen klara av klimatomställningen, också kopplat till att vi kan fortsätta att flyga grönt. Det verkar som om det finns en skillnad mellan våra partier när det gäller detta. För oss är det viktigt att även i fortsättningen värna flyget men på ett sätt som gör att vi flyger hållbart. 10 (C): Det finns mycket som är fantastiskt med att vara politiskt aktiv, att vara engagerad i ett politiskt parti och kämpa för ett bättre samhälle. Det är fantastiskt att engagera sig, det är fantastiskt att hitta på idéer, det är fantastiskt att tillsammans med andra diskutera hur de här idéerna bäst ska se ut och det är också en riktigt god känsla när idéer och förslag som man länge har arbetat och verkat för faktiskt också förverkligas. För oss centerpartister är det här en sådan dag. Att höja ambitionerna för reduktionsplikten för flyget precis som för andra transportslag, det vill säga att höja kraven och ambitionerna för att kunna blanda in hållbart producerat biobränsle i stället för fossil olja, är enligt vår syn en avgörande del i att ställa om till ett mer hållbart samhälle. Det här är också någonting som vi har fått driva på ett ganska långt tag, och det är just därför som vi känner lite av segerns sötma här . Jag kan tänka mig att kollegan som har kämpat med det här länge gärna skulle ha stått här i talarstolen och njutit av denna sötma, men jag vet att han har firat på andra sätt. Varför är då detta värt att fira? Jo, för att det här är just en av de viktiga åtgärder som vi vidtar, både i sak och som symbol, för den omställning till en biobaserad, cirkulär ekonomi och ett mer klimatmässigt hållbart samhälle som vi behöver göra i liksom i resten av världen. Just flyget får ofta vara en symbolfråga för det ohållbara resandet. Det är ett resande som inte är tillgängligt eller vardagsnära för alla på lika villkor, och det har stora utsläpp per resande. Men i ett så vidsträckt land som , långt uppe i norra kanten på vår kontinent, är flyget viktigt för vår ekonomi och för enskilda individer som vill kunna känna en frihetskänsla i att resa. Flyget ger alltså både en frihetskänsla och är en samhällsnytta som vi vill kunna ha kvar även i det hållbara samhället. Någonstans måste man då adressera problemet: Är det utsläppen eller flygandet vi ska jaga? Enligt vårt sätt att se det är det framför allt utsläppen som ska ned. En reduktionsplikt är ett viktigt verktyg för att lyckas med den ambitionen. När vi nu beslutar om en reduktionspliktskurva, där vi säger att en allt större andel förnybart bränsle ska blandas in i tanken varje gång ett plan tankas, säger vi också att nu sätter vi igång omställningen. Vi ersätter ett fossilt bränsle som inte bara skadar klimatet utan också ofta importeras från länder med helt fasansvärda styrelseskick, länder som vi helst kanske inte vill stötta ekonomiskt men som vi är beroende av för våra fossila resurser. När vi ersätter det fossila med svenska biobränslen som förhoppningsvis kommer att vara producerat av hållbart och långsiktigt odlad svensk skog är det alltså inte bara en vinst för klimatet utan också en vinst för den svenska ekonomin och en vinst för en värld som ser ut lite mer som vi vill se den. Det här kommer inte att vara helt enkelt. Det är ett ganska ambitiöst beslut som vi tar . Vi vet att de mängder biobränsle som vi kommer att behöva 2030 inte finns i produktion . Det vi gör är därför inte bara att säga till flygbolagen att man måste genomföra en förändring. I andra ändan säger vi också till de företag, som min skogsägarförening, som står och funderar på om de ska våga ta investeringen i nya produktionsplatser och i nya fabriker för hållbart bränsle att här kommer det att finnas en marknad. Här kommer det att finns möjligheter att inte bara göra klimatet en tjänst utan också skapa hållbar tillväxt i . Vi ger planeringsförutsättningar så att man vågar ta investeringar som kanske är de största man gör det här decenniet, och vi säger att vi vill att det här ska ske i . Även vårt politiska ansvar för att stötta den här utvecklingen måste hänga med i det ledet. Vi är inte klara , utan vi behöver också fundera på hur villkoren för att ta dessa investeringar ser ut. Vad kan vi göra för att korta tillståndsprocesserna? Vad kan vi göra för att se till att man har bästa möjliga villkor för att lyckas med det här? Vad kan vi göra för att man ska våga ta investeringen och våga säga till dem som jobbar i företagen att här kommer det att finnas arbetstillfällen också ? i debatten var det ett replikskifte om hur råvarorna ska räcka till. Här, fru talman, tror jag att vi har en av de stora riskerna där vi riskerar att trampa snett och skapa en onödig osäkerhet som i förlängningen kan hindra precis den typ av hållbar tillväxt och investeringsbeslut som vi vill se. Det är självklart för var och en att även om svensk skog kan ersätta och göra allt som vi kan göra med fossil olja är det inte så att vi kommer att ersätta precis alla fossilprodukter och varje gnutta fossilt bränsle med till exempel bränsle från svensk skogsråvara. Men, fru talman, det är en oerhörd risk om vi tror att det är vår roll som riksdagsledamöter och politiker att gå in och säga precis vad som ska användas var och när. Det är alltid ett misstag när politiska beslutsfattare tror att det är vår roll att gå in och styra detta, fru talman. Jag tänker inte dra några historier om planekonomi, för vi får väl ändå hoppas att inte är precis där vi landar. Men vi kan kolla på alla de återvändsgränder som EU har gett sig in i när man har försökt gå in och styra genom det som kallas kaskadanvändning, där man vill gå in och pinpointa precis vilken råvara och vilken del av till exempel en östgötsk tall som ska användas när, var och till vad. Det blir aldrig bra! Det är betydligt bättre att lämna det här till marknaden, fru talman. Sedan får vi helt enkelt ha förtröstan att där behovet och nyttan är som störst, där kommer också råvaran att användas. Jag noterar att min gode kollega trodde att jag skulle vara färdig . Så blev inte fallet, men jag ska försöka att runda av. Jag hoppas att det har framgått att för är det här en stor dag. Det är dock inte så att vi kan vila på lagrarna. har vi inriktningsbeslutet. Från och med nu är det att förverkliga det här och se till att vi fasar ut fossila resurser med hjälp av hållbara svenska råvaror. 11 (L): debatterar vi reduktionsplikt för flygfotogen. Liberalerna anser att alla trafikslag behövs, och flyget utgör en viktig hörnpelare i transportsystem. är ett avlångt land och är till ytan lika stort som , och tillsammans. Ska vi kunna överbrygga de långa avstånden är flyget det transportslag som ger rimliga restider, inte minst från . Privatpersoner vill resa på semester och upptäcka andra delar av världen och hälsa på släkt och vänner. Flyget är en förutsättning för att våra många internationella företag ska kunna träffa kunder och leverantörer och för att de ska kunna transportera gods med kort leveranstid. Detta är fundamentalt för ett land som med vårt stora exportberoende. spelar dessutom en mycket stor roll i olika sammanhang globalt i förhållande till vår storlek. Vill vi fortsätta att påverka på den nivån måste vi ha goda förutsättningar för att kunna vara fysiskt på plats. måste flyget liksom andra trafikslag minska sina klimatutsläpp för att 2045 nå nettonoll. Flyget börjar se en ljusning vid horisonten efter pandemin och behöver trots en tuff ekonomisk tid driva en klimatomställning. Ambitionen finns i färdplanen mot ett fossilfritt flyg. Den innehåller flera områden som elflyg, bränslen som biodrivmedel och vätgas och även klimatkompensation. Elflyg och nya flygplan för vätgas är under utveckling. Elflyg kan introduceras efter 2025. Det måste vi förbereda vår flygplatsstruktur för. Det som dock kan göras här och för att minska utsläppen i större skala är att driva på för en inblandning av biodrivmedel i flygfotogen. Liberalerna har därför i samarbete med och regeringen tagit fram förslaget om reduktionsplikt för flyget och ställer oss bakom utskottets förslag till beslut. Reduktionspliktens genomförande är helt beroende av produktionskapaciteten av biodrivmedel för flygfotogen. Inblandningen av biodrivmedel är tänkt att öka successivt från 2030. Det ger en långsiktighet för producenterna av biojetbränsle och gör att de vågar satsa. Liberalerna har drivit på att det finns behov av kontrollstationer. Erfarenheten av reduktionspliktssystem för flygfotogen är begränsad. har det bara införts i . Kontrollstationer behövs bland annat för att studera om produktionskapaciteten ligger i linje med behovet av biojetbränsle för reduktionsplikten. Anledningen är att man ska undvika negativa konsekvenser som kraftiga prisökningar på grund av brist på biodrivmedel, vilket i sin tur kan minska antalet flyglinjer och minska tillgängligheten i . kan även elektrobränslen användas för produktion av biojetbränsle. Produktion av biodrivmedel ger i sig klimatutsläpp. Reduktionsplikten ger incitament för produktion av biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp, vilket gynnar användningen av restprodukter och avfall som råvara och också användningen av fossilfri energi. För Liberalerna är det dock viktigt att produktionen av biodrivmedel ger en positiv klimatpåverkan i närtid och inte bidrar till klimatutsläppen . Möjligheten att tanka biojetbränsle kan göra attraktivt som destination för flygbolagen, då de enligt regeringens uppfattning kan tillgodoräkna sig de minskade utsläppen från biojetbränslet inom EU:s system för utsläppsrätter. Här kan klimatåtgärden ge en fördel för och potentiellt ge nya flyglinjer ut i , vilket är mycket positivt. Slutligen, fru talman, är det glädjande att regeringen bedömer att prognos av behovet av biojetbränsle, som gjordes före pandemin, fortfarande håller. Det visar regeringens starka tilltro till flygets återstart efter pandemin och en snabb återgång till de normala nivåer som gällde före pandemin. Det får också konsekvenser för andra diskussioner här i kammaren inom flygområdet, till exempel om behovet av flygplatskapacitet. 12 (MP): Först och främst är det bra att vi nu får detta på plats. Allt annat lika är det förstås så att det är bättre att använda förnybara råvaror i tanken än fossila. På så sätt kan vi minska klimatpåverkan från flyget. Jag tänkte ändå ägna mitt anförande ganska mycket åt att beskriva varför detta bara är en pusselbit och att detta i sig naturligtvis inte räcker på långa vägar. Jag har flera skäl till det. För det första är detta inte en global lösning. Den är inte globalt uppskalbar. Det är nämligen så att är en stor nettoimportör av biodrivmedel. Och om hela världens flygflotta skulle ställa om till biodrivmedel skulle all mark i världen behöva odlas upp för biodrivmedel. Så kan vi förstås inte ha det. Det är alltså inte en globalt hållbar lösning. Den kan inte skalas upp på global nivå. För det andra är klimatnyttan begränsad av lite olika skäl. Först och främst kommer man inte undan de väldigt stora negativa klimateffekter som sker när flygplanet är på hög höjd – de så kallade höghöjdseffekterna. Dem kommer man inte undan genom att byta ut fossila drivmedel mot biodrivmedel. Därför kommer reduktionsplikten på inte att leda till mindre klimatpåverkan utan betydligt mindre än så. Biodrivmedel har den positiva egenskapen att koldioxiden så att säga binds tillbaka. Men det är först i det långa perspektivet. I det korta perspektivet har även biodrivmedel en klimatpåverkan. Klimatnyttan finns alltså där, men den är begränsad. För det tredje kan vi inte lösa klimatutmaningen på bekostnad av den biologiska mångfalden. Om trycket blir för stort på bioråvara kommer det att få konsekvenser på den biologiska mångfalden. Det kan vi inte acceptera. Ovanpå allt detta och med alla de problem som finns med biodrivmedel – även om det finns en klimatnytta finns alla dessa problem – kan man säga att flyget i största allmänhet är en klimatolycka därför att även andra tekniker kommer med en rad problem. En del brukar lyfta fram elektrifiering som en möjlig framtidsväg att ta. Jag vill vara väldigt tydlig med att jag verkligen hoppas att vi kan elektrifiera så mycket som möjligt av flyget. Men det finns ingen seriös bedömare som menar att elektrifiering skulle kunna ta mer än 10–av den totala flygvolymen, och det är först –2060. Det är alltså en väldigt marginell del av omställningen. Det tar dessutom att ställa om hela flottan. Så när elektrifieringen har slagit igenom fullt ut kommer det därefter ändå att ta innan man har bytt ut alla flygplan. Jag ska förklara varför det är svårt att elektrifiera en större del av flygflottan. Det är rent fysiska fakta som är anledningen till det. Exempelvis en jumbojet som ska flygas över – –eller liknande – väger ungefär . För att ett batteri ska klara av en sådan tung kropp i luften så pass länge kommer själva batteriet att väga . Flygplanet väger alltså och batteriet . Man förstår ganska snabbt att elektrifiering är bara en liten del av detta. Allt detta leder till den fullkomligt självklara slutsatsen att flyget behöver minska jämfört med de nivåer som var före pandemin. Det är en slutsats som är helt självklar för alla som inte vill trotsa fysikens lagar och nå klimatmålen. Vi lever i ett globalt klimatnödläge, och det går ganska snabbt att konstatera att vi i den här kammaren har en unikt urusel klimatopposition till höger. Trots alla dessa slutsatser är det nämligen uppenbart att man inte vill ta tag i flygets klimatproblem. Det fanns tidigare ett Instagramkonto som hette Aningslösa influencers, och jag tycker att man borde prata mer om aningslösa politiker. Om man tittar på oppositionens politik ser man att det första gjorde när slog till var att säga att man borde ta bort flygskatten. Det är tydligen okej att flyga mer under en pandemi – och dessutom under ett klimatnödläge. Den samlade högern hotade även att avsätta ministrar när vi införde flygskatten. Flyget står alltså inte för några av sina klimatskador , men man var villig att avsätta ministrar för att regeringen ens övervägde att införa en skatt på flygande. Liberalerna, och obstruerar nu också regeringens fullt rimliga försök att stänga . Man vill dessutom inte stanna där, utan man vill fördubbla . Man vill alltså öka flygresande kraftigt i där vi, återigen, lever i ett globalt klimatnödläge och där det dessutom inte finns på kartan att ny teknik kan komma in i den takt som skulle krävas för att flyget skulle kunna öka. Allt detta står i skarp kontrast till politik för flygandet. Först och främst: Lägg ned ! Bygg inte ut ! Det skulle leda till ett kraftfullt ökat flygande under det klimatnödläge vi lever i. Vi vill även införa trängselskatter på flygplatserna och obligatorisk klimatinformation både när biljetten köps och när flygbolagen gör reklam för biljetterna, bara för att nämna några exempel. Naturligtvis vill vi också ha alternativen. Bygg höghastighetsbanor, snabbt! Det kommer att kunna konkurrera ut stora delar av inrikesflyget. Upphandla nattåg till fler destinationer! är vi på gång med att göra det ned till kontinenten, men vi borde öka på arbetet och få nattåg till fler destinationer. Gör också en generell upprustning av järnvägen, så att den helt enkelt kan ta en större del av de inrikes transporterna! Med den typen av politik kan vi såväl minska flygandet och göra det mer hållbart som bygga ut de alternativ som krävs för att vi ska kunna transportera oss hållbart i det här landet även . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 13 (M) replik: Jag skrev upp en fråga innan gick upp i talarstolen, nämligen: Vad vill egentligen med flyget? Jag känner dock att svaret blev ganska tydligt i och med det här debattinlägget. Det är väldigt uppenbart att man inte är speciellt intresserad av att ställa om utan faktiskt vill stänga ned. Det är i och för sig bra att ett av regeringspartierna talar klarspråk, men det gör mig lite bekymrad när vi faktiskt står här och tar beslut om ett styrmedel som åtminstone vi från sida välkomnar och har sett fram emot länge, nämligen krav på inblandning av biobränsle. Om det är så att regeringens egentliga inställning är att stänga ned flyget kan man undra hur intresserad regeringen kommer att vara av att få igång produktionen av inhemska biobränslen. Det kanske till och med är så att ser fram emot att priset ökar, så att man i praktiken stänger ned flyget bakvägen. För är det helt uppenbart att detta är ett bra styrmedel för att få in mer grönt bränsle i tanken men att det måste kombineras med insatser för att få igång produktionen. har uttalat sig i frågan och konstaterat att man vill dubblera mängden skyddad skog i . Då följer ju frågan var vi ska få dessa inhemska biobränslen ifrån, när i praktiken inte vill bruka skogen. Även om vi kommer från lite olika håll i den här debatten är det flera partier som har varit på den här frågan. Hur går regeringens politik ihop? Sanningen är att den inte gör det. Regeringen var väldigt snabb med att införa en flygskatt som slog hårt mot allt flyg, utan någon form av miljöstyrande effekt, men det här har man tagit på sig att få fram. Det tycks alltså som att den genuina viljan från åtminstone ett av de två regeringspartierna egentligen är att stänga ned flyget. Mina frågor är därför: Hur ska vi nå målet om inblandning av biobränslen om vi inte ska kunna bruka skogen? Och vad gör regeringen i övrigt för att ändå främja den utveckling kring elflyget och vätgasflyget som vi ser nu? Vad gör regeringen för att ställa om? 14 (MP) replik: Tack för frågorna, ! Först och främst har ett uppdrag att titta på inhemsk produktion. Jag delar nog delvis entusiasm inför att vi ska få en bättre produktion i och att den ska vara hållbar, naturligtvis. Vi kan skydda mer skog och nyttja den bättre. Vi kan ta vara på restprodukter i större utsträckning än . Jag måste ändå ställa en fråga tillbaka till . Det är ju ofta så i klimatdebatter att den som vill göra någonting för klimatet och för att vi ska nå våra klimatmål är den som har bevisbördan. politik går över huvud taget inte ihop om vi ska nå . Svenskar flyger fem gånger mer än det globala genomsnittet. Det är på nivåer som är långt ifrån hållbara. Jag har i mitt anförande på ett väldigt pedagogiskt sätt presenterat varför teknikutveckling inte tar oss hela vägen i mål; det är liksom fysiska grundlagar som hindrar oss från att med hjälp enbart av ny teknik ta oss hela vägen i mål vad gäller . Om bryr sig om måste hon därför förr eller senare acceptera att vi kommer att behöva ändra beteende.