prot · H80986 · 2021-03-02 00:00:00 — har kommit med ett förslag på undantag för skogs- och anläggningsfordon – de kör i lite besvärlig terräng – betongfordon, tippfordon – med bakåttipp – bärgningsfordon, brandfordon, timmerfordon, liftdumperfordon samt fordon för renhållning, asfaltering, gatusopning och fordon med betongpump eller lyftkrok. Men alla de som ligger och kör på fjällen då? Det är där som de stora kakorna verkligen byggs upp, som släpper och riskerar att skada andra trafikanter. Men den gruppen finns inte med. De har alltså inte tänkt hela vägen. När man ligger och kör utmed och i den saltmodd som bildas blåser det upp och bygger upp iskakan som lossnar och far ut på andra. Som jag sa har det inte på något sätt att göra med att chaufförerna skulle vara lata. Det är omöjligt att hålla det rent. Det finns inte tillräckligt med platser utmed vägen att stanna på för att slå bort det. Man kan få åka fem innan man hittar en plats där man kan köra åt sidan. Då kan man ha tappat flera sådana stora klumpar på vägen. I sin iver att skapa en säker miljö på regnvåta vägar har man alltså skapat ett mycket större bekymmer i det klimat som vi har häruppe. Här måste sätta ned foten och säga: Den här typen av lösning fungerar inte häruppe i . Då skapar vi större bekymmer än det som det var tänkt att lösa. 65 Infrastrukturminister (S): Det är intressant att försöker få detta till att bli en fråga som handlar om EU. Jag anar att det är EU-motstånd som spökar. De vill ju att vi ska lämna Europeiska unionen. I det här fallet är det snarare Transportstyrelsens egna föreskrifter och allmänna råd som behöver utvecklas för att möta detta. Jag förutsätter att vi i sann svensk tradition hittar en gemensam lösning mellan Transportstyrelsen, åkeriföretagen, besiktningsorganen och andra. Jag tror att det är mest tillämpningsfrågor det handlar om. Om vill göra detta till en fråga om deltagande i EU må det vara hänt. Men det här handlar snarare om att vi ska fortsätta att ha en väl fungerande samverkan mellan svenska myndigheter och branscher. Jag tror inte att någon tvekar om eller ens tvivlar på att den här regeringen och inte minst jag vill göra allt för att stärka svensk transportnäring och se till att det ska vara säkert och tryggt på våra vägar. Det är den här regeringen som har stärkt konkurrenskraften för svensk transportnäring och som har ökat trafiksäkerheten med vinterdäckskrav, tydligare både kör- och vilotidsregler och internationell reglering. Det är under den här regeringen vi har fått klampning och möjligheter till sanktionsavgifter. Det är den här regeringen som har ökat trafikövervakningen på cabotagetransporter och tillsatt en utredning om yrkestrafikinspektion. Det ligger alltså i den här regeringens intresse att se till att vi har bästa möjliga trafiksäkerhet. Det här fallet är ett tydligt ansvar för . De får tillsammans hitta ett sätt att lösa frågan. Jag har fullt förtroende för myndigheter och bransch när det gäller att hitta en lösning. Jag misstror inte deras ambition eller kompetens på området. 66 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Men snälla nån! Vad har klampning, vinterdäckskrav och beställaransvar med sprejskyddet att göra? Förvisso roterar ett vinterdäck strax framför stänkskyddet. Men det gör även ett sommardäck. Så det gör ingen skillnad. Det var ett EU-direktiv som ledde till den svenska lagen 2005. Det ligger ett EU-direktiv i botten. Det har ingenting med inställning till EU att göra. Det var ett EU-direktiv som blev till lag i och som har skapat ett bekymmer i vägtrafiken vid vinterförhållanden då issjok byggs på. Träffar man ett sådant issjok som lossnat uppstår skador. Det kan till och med innebära att man åker av vägen. finns det möjlighet att göra ett nationellt undantag, så att vi slipper det här bekymret. Man har skapat ett större problem än det som sprejskydden var tänkt att lösa. Om vi kan enas om det är vi på god väg. Då kan vi kanske slippa det här . Om vi tittar rent tekniskt på det som skapar ett av bekymren ser vi att ett drag av 3 per stänkskyddsdecimeter i bredd nog inte ska böjas mer än så. Det är det som gör att det brister, lossnar och faller av ute i vägen. Tanken var god. Men det blev fel. Jag hoppas att statsrådet är med på att göra en förändring i , ett nationellt undantag. 67 Infrastrukturminister (S): Det är anmärkningsvärt att tror att det är regeringen som beslutar om den typen av undantag. Det är Transportstyrelsen som har myndighetstillämpningen. Som statsråd kan jag inte ens uttala mig om detta. Men man har ett väl fungerande samarbete i och arbetar tillsammans för att hitta en lösning. Det är så vi gör i . Vad än försöker säga om att ett EU-direktiv är skulden handlar detta om bestämmandemöjligheter och regleringar som vi själva, som jag har förstått det, förfogar över i . Jag tror alltså att vi i sann svensk tradition kommer att hitta en lösning genom att myndigheter tillsammans med branscherna ser på förutsättningarna för besiktningsorganen att tolka föreskrifterna rätt. Då hoppas och tror jag att vi ska hitta en lösning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:434 om arbetet med Norrbotniabanan 68 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika de negativa konsekvenser för näringslivet i som ett eventuellt senareläggande av utbyggnaden av Norrbotniabanan kan innebära. fastställde regeringen det dåvarande förslag till framtidsplan för järnvägen med medel till en första etapp på Norrbotniabanan. Men när den borgerliga regeringen tillträdde 2006 valde den att stoppa projektet. Alliansregeringen beslutade om nya nationella planer utan att i någon av dessa fördela medel för fortsatt planering, projektering eller byggande av Norrbotniabanan. Regeringen har prioriterat Norrbotniabanan genom att återinföra den i den nu gällande nationella planen, dels etappen –Dåva, dels även nästa sträcka Dåva–. tog statsministern det första spadtaget på Norrbotniabanan. Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra ske, och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Vi ser en positiv utveckling i flera delar av norra , med omfattande investeringar. Fungerande transportinfrastruktur är en viktig faktor för att förbättra förutsättningarna för bland annat jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen genomför omfattande satsningar på transportinfrastrukturen i norra . Det handlar bland annat om Ostkustbanan, och inte minst Norrbotniabanan. Den här regeringen har alltså varit tydlig med att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning som bidrar till regeringens mål om såväl högre sysselsättning som minskad klimat- och miljöpåverkan. har arbetet med att ta fram en ny nationell plan inletts, och regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till , med förslag till ekonomiska ramar för den kommande planperioden. Fortsatt utbyggnad av Norrbotniabanan kommer att hanteras inom den kommande processen. 69 (SD): Tack, statsrådet , för svaret! Grunden för interpellationen är utskickade inriktningsunderlag för den kommande nationella planen. Där flaggar verket för att tidsplanen för Norrbotniabanan skjuts upp och för att tågen kan börja rulla först , och då endast mellan och . Den andra delen av sträckningen, mellan och , finns inte med alls. Det är tämligen givet att ett byggstopp halvvägs av gör att banans nytta drastiskt minskar, vilket skulle drabba näringslivet i övre . Det skulle också få en negativ påverkan för persontrafiken. Handelskammaren i norra beräknar att industrin kommer att investera mer än i norra , vilket i sin tur kommer att generera tusentals nya arbetstillfällen. Vi kan nog vara överens om att näringslivet förväntar sig att dess investeringar upp av att också staten genomför nödvändiga investeringar i infrastrukturen. Med tanke på elbristen i kan det heller inte uteslutas att fler företag väljer att förlägga investeringar och etableringar i norra delen av landet. Då uppstår ett ännu större behov av infrastruktur. Enligt prognoser kommer såväl persontransporter som godstransporter att öka kraftigt. flaggar för att de pengar som anslås bara kommer att räcka till att underhålla befintlig infrastruktur och knappt ens det. Detta oroar mig mycket. Även om infrastrukturministern i sitt svar till mig hänvisar till att de så kallade januaripartierna i sin överenskommelse ska intensifiera planeringen av Norrbotniabanan är detta inte detsamma som att partierna lovar att se till att bygget fortsätter till dess att banan är klar i dess fulla längd. Ministern är dessutom väl medveten om att inriktningsunderlag är av senare datum än januariöverenskommelsen. Norrlänningarna och Norrbotniabanans organisation behöver ett snabbt och tydligt besked i frågan. Organisationen bygger nu den första etappen av Norrbotniabanan och står beredd att fortsätta med den kommande etappen. Att avbryta utbyggnaden för att i ett skede återuppta den skulle medföra höga omstartskostnader. Värd att nämna i sammanhanget är den undermåliga Ostkustbanan, som ministern också tog upp. Den skulle behöva en upprustning i hela sin sträckning till dubbelspår för en hastighet . Det gäller dels gods- och persontransporter i södra , dels för att Norrbotniabanan ska nå sin fulla potential. I beslutad befintlig plan finns tyvärr bara en bråkdel avsatt för Ostkustbanan. Industrin och myndigheterna i behöver ett snabbt agerande så att arbetet med att färdigställa Norrbotniabanan fortsätter i snabb takt. I interpellationssvaret hänvisar ministern till att Norrbotniabanan kommer att hanteras i den fortsatta processen med den nya nationella planen. Men, fru talman, jag hade gärna sett ett svar av ministern här och . När bedömer ministern att Norrbotniabanan står färdig? 70 Infrastrukturminister (S): Jag var där när vi 2018 tog spadtagen för Norrbotniabanan. Om inte hade lyft ut banan ur den nationella planen hade jag kanske i stället varit där för att inviga den. lyftes den ut ur planen för att skattesänkningar var viktigare. Annars hade den kanske varit byggd och färdig . Tänk vilken betydelse det hade haft för hela norra med de stora investeringar som görs, för Northvolt och för satsningar! Det hade haft betydelse för arbetsmarknadspendlingen i hela regionen och för förutsättningarna att ha klimatsmarta både person- och godstransporter. En moderatledd regering valde dock att lyfta ut banan. stöder en moderatledd regering. Min fråga tillbaka blir: Kommer att prioritera Norrbotniabanan? Kommer ni att tycka att det är en viktig satsning när än en gång kanske vill ta bort den? Jag läser ur egen motion där ni talar om vilka projekt ni tycker är angelägna i dessa tider. Det handlar om E22, E16, , , E10, och E18 – det är vägar. Här har inte prioriterat några järnvägssatsningar. Jag tror att man först måste fundera på sin egen politik innan man vill skapa ökad oro för Norrbotniabanan. Regeringen har sedan den tillträdde varit tydlig med att återföra Norrbotniabanan i den nationella planen, påbörja bygget och säkerställa att man för Norrbotniabanans räkning numera kan söka EU-medel genom EU:s gemensamma finansieringsmöjligheter. finns dessutom en överenskommelse om att arbetet ska intensifieras. Norrbotniabanan är viktig. Politik handlar om att prioritera. Den erfarenhet vi har av är att när det väl gäller prioriterar de ett samarbete med . Därmed uppstår också tveksamheten huruvida står bakom satsningen på och fullföljandet av Norrbotniabanan. När själva ska prioritera ser jag i deras budgetmotion att de i princip bara har vägsatsningar. Jag hittar nog inte ett enda järnvägsobjekt där. Då infinner sig frågan: Tycker att det är viktigt att satsa på Norrbotniabanan? Vad regeringen tycker är självklart. Vi har till och med fört in den i planen, påbörjat den och vill nu dessutom att arbetet ska intensifieras. Det råder det ingen tvekan om. Men om vi hade haft en annan tingens ordning 2006 hade Norrbotniabanan redan kunnat fullföljas. Om den dåvarande borgerliga regeringen hade fört in den i planen 2010 eller vid andra tillfällen kanske Norrbotniabanan redan hade varit byggd. Jag är väldigt glad över de stora investeringar som görs i norra . De skapar jobb, hopp och framtidstro. Det är dessutom investeringar som görs för att vi har en progressiv och bra klimatpolitik. Den gör att vi nu kan inviga Hybrit och få stål utan kol eller att kan arbeta med framtidens järnsvamp. Det handlar inte minst också om Northvolt, som ser en marknad tack vare att vågar vara progressivt i klimatpolitiken. Jag är inte säker på att dessa investeringar hade funnits på plats om hade fått vara med och styra landet, för de har ju ingen klimatpolitik. De ser inte behovet av att ställa krav på vare sig elektrifiering eller omställning av transportsektorn eller att generellt sett ställa krav på klimatomställning. Dessa etableringar kanske i så fall hade skett någon annanstans. Ge nu besked, ! Regeringen är tydlig, men kommer att prioritera en satsning på järnvägen och Norrbotniabanan? 71 (SD): Vår käre infrastrukturminister verkar nästan föra en debatt som vore det som stod här i stället för . Ministern sa att stöder en moderatledd regering. Det har kanske inte så mycket med Norrbotniabanan och debatten att göra. Jag konstaterar dock att infrastrukturministern inte har någon aning om det, för jag har över huvud taget inte haft någon möjlighet att ta ställning till en kommande regering som ska stödjas. Jag stöder i första hand såklart en sverigedemokratisk regering. Det kommer kanske då Socialdemokraterna stöder en sverigedemokratisk regering. Allt är möjligt i politiken. Det vet säkert infrastrukturministern om. Låt mig återgå till debatten, som ju handlar om Norrbotniabanan. Det finns något som åtminstone indirekt skulle kunna påverka banans nyttjande, och jag skulle gärna vilja få ett svar av ministern på en fundering jag har. Det är dyrt att transportera gods på tåg, och en stor del av kostnaden kommer från avgifter. En del av dem hamnar dessutom på nyttjande av lokala industrispår. Socialdemokraterna är ett parti som är känt för att ha gott om olika strategier. När det gäller banavgifter valde Socialdemokraterna i att i går rösta för en dubblering av kostnaden för att nyttja industrispår. Jag tycker att det är lite märkligt. Vi motsatte oss detta. Och om Socialdemokraterna hade stött i frågan hade vi haft en majoritet för att inte höja avgiften för att trafikera det här spåret. Socialdemokraterna har dessutom en riksdagsledamot från . Jag undrar om den strategi som är landsomfattande. Har ni långsiktiga planer på att fördubbla eller kraftigt höja banavgifterna även på de statliga spåren? Frågan är relevant, för om banavgifterna dubbleras eller höjs kraftigt kan Norrbotniabanans nyttjande bli markant lägre än vad som prognostiseras. Så kan det bli. Jag vill därför gärna få ett svar på om det finns en strategi för att höja banavgifterna på de statliga näten. Att en Norrbotniabana inte redan finns – en järnväg mellan och – kan vi framför allt tillskriva försvarspolitiska skäl och fruktan för en rysk invasion. Enligt antikustprincipen vill man vinna tid för att få styrkeuppbyggnad och valde därför att förlägga Norra stambanan inåt land. Denna bana har tjänat oss väl. Den har varit av stor betydelse för godstransporterna i norra , men ser läget annorlunda ut. Men det är uppenbart att statens infrastrukturinvesteringar inte hängt med. Dessutom har det – av goda skäl – drivits en politik där många järnvägar lagts ned. Det var bil och lastbil som ledde utvecklingen. Man pendlade inte långa sträckor till jobb, vilket är vanligt . Miljö, utsläpp och hårt belastade vägar var inget som man behövde tänka på. Det är nya tider . Jag är väl medveten om att järnvägsinfrastruktur inte byggs i en handvändning. Därför, fru talman, är de beslut som regeringen tar och de signaler man väljer att skicka otroligt viktiga för norra fortsatta utveckling. Jag hade därför hoppats på mer klara besked från ministern kring Norrbotniabanan. Sedan kan jag inte låta bli att komma in på Ostkustbanans usla standard. Man behöver verkligen rusta upp den för att få vettiga förbindelser mellan och och redundans när det gäller den hårt nyttjade enkelspåriga stambanan. Det behövs verkligen en modern standard på denna. Jag hade hoppats på tydligare svar. Vi står bakom Norrbotniabanan och att den ska byggas ut, men vad säger ? 72 Infrastrukturminister (S): Jag måste säga att frånvaron av svar är fantastisk. Jag ställde en enkel fråga om hur framöver kommer att se på infrastruktursatsningarna och på järnvägssatsningar. Vi kan konstatera att det när får möjlighet att själva lägga fram förslag bara kommer förslag på vägar. Vi kan dessutom konstatera att satsningarna på Norrbotniabanan, på Ostkustbanan och för den delen på sträckan –, om vi nu fortsätter längs kusten, är satsningar som initierades och lades in i nationell plan av en socialdemokratiskt ledd regering. På Ostkustbanan gäller den kanske viktigaste stora satsningen sträckan –Kringlan. Det är en satsning på ungefär 5 miljarder som ligger i nationell plan . Det här gör regeringen utifrån att har underinvesterat i inte minst järnvägsinfrastruktur. Det åskådliggjordes väldigt tydligt vi hade en borgerligt ledd regering, som valde att lyfta ur Norrbotniabanan ur den nationella planen och låta bli att investera i järnvägen. Jag tror att vi hade en finansminister som konstaterade att man inte skulle satsa på järnväg. Det finns ett antal citat som använts i kammaren vid ett flertal tillfällen. är det andra tider. satsar vi på att bygga ut järnvägssystemet. Naturligtvis satsar vi också på att säkra kvaliteten i det svenska vägnätet och på att göra rekordstora renoveringar och reparationer i järnvägssystemet. Men vi gör även nyinvesteringar i Norrbotniabanan, Ostkustbanan, fyrspår mellan och och nya stambanor. Detta behöver för att klara klimatomställningen, för det är fullt på spåren. Det är ju det som är utmaningen. När jag åkte det miljonte tåget var det för att manifestera att det aldrig gått så många tåg på den svenska järnvägen. Men det är fullt. Väldigt många vill åka mer tåg. Tågboomen vi upplevde före coronan kommer att fortsätta efter coronan, det vill säga att fler vill åka tåg för att man vill åka klimatsmart och att fler företag vill skicka gods med tåget. Då måste vi också investera, och det är det vi gör i . Vi gör den största järnvägssatsningen . Jag noterar att inte har svarat upp mot kraven på ökade investeringar i järnvägen. När man har fått möjlighet att lägga fram förslag i riksdag är det i princip bara vägsatsningar som funnits med. Jag tror att Norrbotniabanan är otroligt viktig, och inte bara för norra . För mig är det en viktig nationell angelägenhet, inte minst med alla de investeringar som görs, men också för att en viktig och stor del av tillväxten i sker i norra . Vi är ett land med 10,2 miljoner invånare . Vi måste bygga ut vårt transportsystem så att det möter förväntningarna. När det sedan gäller banavgifter är det viktigt att komma ihåg att banavgifter kanske är bland lägsta. Det skapar goda förutsättningar att utveckla järnvägstrafiken. Utmaningen för järnvägstrafiken handlar kanske snarare om kapaciteten – det är trångt på spåren. Den långvariga frånvaron av investeringar har gjort att det blir tufft när godstågen, pendeltågen och fjärrtågen ska samsas. Det är skälet till att vi vill bygga nya stambanor längs , till , till och till för att avlasta och Västra stambanan och där kunna se till att man får mer kapacitet för pendeltåg och godståg samt på samma sätt göra nyinvesteringen i Norrbotniabanan hela vägen. Det är viktiga nationella satsningar som sker under den här regeringens ledning för att vi ska säkra jobben och klara konkurrenskraften men också klara klimatomställningen. 73 (SD): ska jag vara ärlig och säga att jag inte har mycket positivt att säga om regeringen , men enligt en rapport från som jag har i handen satsade den regeringen betydligt mer pengar på att investera i järnväg än vad den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde. Rätt ska vara rätt. Jämfört med Socialdemokraterna satsar vi i vår budget bland annat en halv miljard mer på järnvägsunderhåll och en halv miljard mer på vägunderhåll. Vi lägger också betydligt mer pengar, flera miljarder mer, på investeringar i infrastruktur, såväl järnväg som väg. Att vi utöver det har ett coronapaket för att rusta upp våra vägar som en åtgärd för att få skjuts på både ekonomin och sysselsättningen under coronan försöker infrastrukturminister utmåla som något negativt. Annars är det egentligen klassisk socialdemokratisk politik att man satsar sig ur en lågkonjunktur. var det så, men det verkar inte vara så längre. Jag måste i alla fall konstatera att vi vill bygga klart Norrbotniabanan i dess fulla längd möjligt. Jag har inte fått samma tydliga svar från infrastrukturministern om detta. Jag har heller inte fått något adekvat svar på hur infrastrukturministern avser att göra med Ostkustbanan. Det är intressant hur de här två banorna hänger ihop. Infrastrukturministern får väl vara svaret skyldig på vad man har för intentioner och när Norrbotniabanan kommer att stå klar. Det kanske inte blir . Den som lever då får se. 74 Infrastrukturminister (S): Jag kan konstatera att det är under den här regeringen, en socialdemokratiskt ledd regering, som Norrbotniabanan återigen har kommit in i nationell plan. Andra partier valde att lyfta ut den. har vi tagit spadtaget. Det är nu Norrbotniabanan både projekteras och börjar byggas. finns uppdraget att bygget och planeringen av Norrbotniabanan ska intensifieras. Det är en otroligt viktig investering, inte bara för norra utan för hela . Det är nu den största järnvägssatsningen i modern tid genomförs. Det görs för att vi behöver ställa om transportsystemen för att klara klimatkraven. Det görs för att vi ska kunna leva upp till våra åtaganden i enlighet med . Men det görs också för att stärka konkurrenskraften i hela och se till att en befolkning på över 10,2 miljoner ska kunna ha goda möjligheter att transportera både sig själva och släktingar och vänner klimatsmart. Det är nu det sker. Det är nu investeringarna sker, med 100 miljarder mer i nationell plan än när vi hade en alliansregering. Processen ser ut så att regeringen ska återkomma med en infrastrukturproposition och med nästa nationella plan . Då ger regeringen besked om den fortsatta utvecklingen av det svenska transportsystemet. Men jag tror inte att någon tvivlar – ja, möjligtvis , men ingen annan – på den här regeringens vilja att arbeta och säkerställa Norrbotniabanans framtid. Den är viktig för både norra och hela . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:435 om försäljning av tågbiljetter 75 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att underlätta försäljningen av tågbiljetter. Det ska vara lätt att resa klimatsmart. Men att resa långa sträckor med kollektivtrafik kan innebära att resenären måste söka information eller köpa en resa i flera olika kanaler. Inom ramen för januariavtalet har ett nationellt biljettsystem analyserats i en utredning som lämnade sitt betänkande . har betänkandet remitterats, och utredningens förslag, tillsammans med synpunkterna från remitteringen, bereds nu inom . Enligt januariavtalet ska regeringen även agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg. I ett första steg har Trafikanalys genomfört en nulägesanalys. Regeringen driver därutöver frågan på europeisk nivå, inte minst under det pågående europeiska järnvägsåret. Avslutningsvis har flera nättjänster utvecklats som har gjort det lättare för resenärerna att boka sina biljetter. Frågan hur regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresor bereds fortsatt inom . 76 (M): Tack så mycket för svaret, infrastrukturministern!