prot · H80987 · 2021-03-03 00:00:00 — Även om det handlar om betyg nu ser vi i den generella debatten om framgångsskolor att de skolor som fokuserar på kunskap – som följer upp alla elever individuellt – är de som lyckas vända resultaten, höja kvaliteten och vända skutan åt rätt håll. Ingenting av det kommer fram i den här debatten, vilket jag beklagar. betyg är inte i sig lösningen på alla problem. Jag inledde med att säga att den absolut viktigaste faktorn för att eleverna ska få rätt stöd och bra undervisning är en utbildad, behörig lärare som kan sina ämnen. Det viktiga är att vi har studiero i klassrummet, vilket vi inte har . Det viktiga är vi har ett pedagogiskt ledarskap, en rektor, som fokuserar på dessa frågor. Genom tidigare betyg kommer man dock att upptäcka elever i behov av stöd. Man upptäcker särskilt de elever som ligger på eller strax över gränsen för godkänt, fru talman, alltså betyget E. Många har också varit inne på detta med information till vårdnadshavare samt motivationen. Varför finns det partier i riksdag som är emot skolreformer som fokuserar på kunskap? Varför är man emot reformer som bidrar till att upptäcka de elever som mest behöver stöd i skolväsendet? Varför motsätter man sig en reform som bidrar till motiverade elever som anstränger sig mer? Den här debatten är typiskt svensk, fru talman. Den förekommer inte alls i de länder som ligger högst upp i olika internationella mätningar, oavsett om det handlar om eller . Dessa länder ligger långt före oss utbildningsmässigt, och de har tidigare betyg som en del av skolpolitiken. Möjlighet till betyg från årskurs 4 Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets förslag. 52 (V) replik: Det finns något som är intressant att känna till kring detta förslag och hur det kom till. Liberalerna började prata om den här frågan 2015, då man på riktigt satte ned foten och sa att det skulle till en reform där betyg från årskurs 4 skulle finnas med. Ett antal forskare i satte sig då ned och kollade på över 1 000 vetenskapliga artiklar, forskningsrapporter och avhandlingar. Inte en enda kunde hitta någon som helst evidens för att betyg från årskurs 4 eller tidigare ålder vore bra för barnen – inte en enda. Liberalerna, som hette , hade dock någonting att hänvisa till. Det var alltså inte så att Liberalerna kom tomhänta, fru talman, för det fanns en forskningsrapport . Det är ungefär detta som Liberalerna bygger sin skolpolitik på även . Jag har en fråga till ledamoten , som i talarstolen väldigt skickligt – det ska sägas – försökte flytta fokus från det som är viktigt och i stället kom med faktiskt felaktiga påståenden. Det var självklart helt medvetet, för att flytta fokus. Det jag vill fråga är: Om vi bortser från – vi finns inte i den här kammaren, säger vi – varför vill Liberalerna inte lita på professionen? Varför vill Liberalerna inte lita på forskarna? Varför vill man inte vänta på en utvärdering av försöksverksamheten med betyg från årskurs 4? Kan det vara så att man redan vet vad den kommer att säga, nämligen det som all annan forskning har sagt i 70–– att detta inte är en bra reform? 53 (L) replik: Bland de studier som det har refererats mest till finns studie från IFAU. Den åtföljdes av en studie från forskare i , och de råkade tycka olika. Problemet generellt sett är att det inte har bedrivits någon djupgående betygsforskning i , och precis som i forskarvärlden och bland lärarfacken – liksom här i kammaren – tycker man olika och drar lite olika slutsatser. Jag hör ju hur man tolkar utvärdering olika beroende på vilken partinål man har, fru talman. Det handlar absolut inte om något gammalt material . Det är faktiskt så att i sitt yttrande säger att man inte har något principiellt emot tidigare betyg i skolan, eller i årskurs 4, utan att man har kritik mot att detta ska ligga på rektorn. Man tycker att det i så fall borde ligga på huvudmannen och att det borde gälla i hela landet. Det är egentligen min åsikt också, men även jag har fått ge och ta i en förhandling med regeringspartierna. Det viktigaste för mig är att vi går i en riktning där vi kan införa tidigare utvärderingar så att elever får en återkoppling. När man till exempel frågar elever i , som har tidigare betyg, om betyg säger de att de därigenom vet var de ligger och kan förbättra sig till nästa gång samt att de kan kommunicera till vårdnadshavare vilket stöd de har. Möjlighet till betyg från årskurs 4 Det är klart att detta är en del av denna reform, men glöm inte de andra delarna: lärarutbildningen, studiero och trygghet samt ett tydligt pedagogiskt ledarskap. Jag avslutar, fru talman, med att säga att det inte spelar någon roll vilka argument som tas upp här av , för är i grunden emot betyg i . 54 (V) replik: Jag behöver nog inte ens kommentera det som nämnde angående ställningstaganden kring betyg. Den som har läst vårt utbildningspolitiska program – och våra två föregående – vet var vi står i dessa frågor. Ingenstans står det att är motståndare till betyg överlag, så låt oss avfärda detta. Det är också intressant hur Liberalerna försöker att föra bort fokus från det faktum att lärare vet vilka insatser som behöver sättas in men inte kan göra det eftersom Liberalerna anser att det är viktigare att ge höginkomsttagare skattesänkningar än att ge resurser så att det finns fler lärare i skolan som kan hjälpas åt att ge det särskilda stödet. Det är exakt detta som händer. I kommuner där Liberalerna är med och styr skärs det ned på skolan; där satsas det inte på skolan. Där ser man eleverna som kunder, inte som elever som ska få stöd och få sin individuella anpassning. Det är detta som är verkligheten, och det är egentligen därför detta förslag kommer upp – för att föra bort fokus från det faktum att man inte litar på lärarna och forskningen och för att man helt enkelt inte vill sätta in de resurser som behövs. Man vill heller inte prata om den marknadsskola som har lett till att elever inte får det stöd de behöver. Låt oss vara ärliga från den här talarstolen! Liberalerna står här och har tvingat med sig ett antal partier för att experimentera med våra barns framtid. Man har också tydligt sagt från talarstolen – sa det tidigare – att det inte spelar någon roll vad någon, eller , säger om den här frågan. Det spelar alltså ingen roll för Liberalerna vad lärare eller forskare säger eller vad i princip alla rapporter någonsin har sagt om betyg i den åldern, utan Liberalerna har redan bestämt sig. Det här är ett sätt att föra bort fokus från det som egentligen är problemen: marknadsskolan, resurserna till skolan, nedskärningarna och en del andra systemfel. Detta är Liberalerna skyldiga till. 55 (L) replik: Hade det här varit en debatt i kommunfullmäktige i hade ordföranden knackat av ledamoten för att han inte höll sig till debattens kärna, nämligen införandet av betyg i årskurs 4. Detta handlar inte om friskolor, om resurser generellt eller om finansiering av skolsystemet, utan det handlar om hur vi kan gå från en kravlös skola och från en betygsfri skola, som ni har kämpat för . Ni har yrkat avslag på att införa krav på lärarlegitimation i skolan. Ni har röstat emot betyg i årskurs 6, och ni kommer att rösta emot betyg i årskurs 4. Ni har ju motverkat allt som politiska skolreformer har syftat till för att lyfta kvaliteten och för att fokusera på kärnuppdraget i skolan. Jag beklagar det. Jag är glad att jag står på en helt annan sida än , som har motarbetat Liberalernas skolpolitik. Jag konstaterar att sju av åtta partier i riksdag kommer att rösta ja till regeringens proposition, och det välkomnar jag. Möjlighet till betyg från årskurs 4 En förkrossande majoritet i riksdag kommer att skicka ut budskapet att kunskap är viktigt samt att det är viktigt att identifiera elevers behov tidigare, att sätta in stöd och att kunna bidra till att öka motivationen bland eleverna. Detta kommer tillsammans med många andra av de åtgärder som vi jobbar med – studiero, lärarutbildning, fortbildning av lärare, mobilfria klassrum eller vad det nu kan vara – att bidra till att kvaliteten ökar i svensk skola. 56 (MP): Mitt anförande ska handla om eleverna – om tioåringarna som det här förslaget om möjlighet till betyg i årskurs 4 handlar om. Alla barn har rätt att få det stöd de behöver i skolan för att nå så långt de kan och utvecklas både som person och i alla ämnen. Alla elever behöver bli sedda och få det stöd de behöver tidigt i skolgången. När vi i klev in på 2014 kunde vi se att mest stöd gavs till elever i årskurserna 8 och 9. Logiken var alltså att man väntade med att sätta in extra stöd till de sista årskurserna, då eleverna också skulle få betyg. Att sätta in stödet sent är inte bara dåligt därför att eleverna redan har hunnit missa mycket; en elev som till exempel har svårt med läsningen i skolan tappar ju inte bara i svenskämnet utan också i varje annat ämne eftersom läsningen är grunden för allt lärande. Det är också dåligt för elevernas självkänsla att ständigt känna att man misslyckas och att man inte hänger med. Vi ville ändra på detta. Vi ville bryta kopplingen mellan betyg och det stöd som elever får för att de har olika utmaningar. Därför införde vi en läsa-skriva-räkna-garanti som riktar in sig på att tidigt upptäcka om barn har behov av särskilt stöd för att lära sig att läsa, skriva och räkna bra. Redan i förskoleklassen, och i årskurserna 1, 2 och 3, finns bedömningsstöd för lärare. Det är obligatoriskt att arbeta med att kartlägga och att ge stödet . Att alla elever behöver få det stöd de behöver tidigt är dock inte samma sak som att det är bra med tidigare betyg. Jag menar att dessa saker bör skiljas åt. Jag vill se till att varje barn som behöver stöd, till exempel för att lära sig att läsa bra, ska få det innan han eller hon ens har märkt att det gick lite knackigt – innan självkänslan ens hinner få sig en törn. Låt oss gå till frågan om betyg i årskurs 4. Vad vet vi om tidiga betyg? Det har gjorts en hel del forskningsstudier, och sammantaget kan man inte säga att elevernas kunskapsresultat förbättras av betyg. Det vi kan se är att tidiga betyg, alltså betyg på barn som är i lägre ålder, kan få negativa konsekvenser för barnens syn på sig själva och sitt lärande. Ett dåligt betyg tidigt kan få ett barn att känna att det är kört och att man är dålig – inte bara att det inte har gått så bra och att man inte har lärt sig så mycket . Detta är någonting som vi i är väldigt oroliga för. Vi är oroliga för att utvärderingen av betyg i årskurs 6 visar att särskilt flickor riskerar en högre stress och psykisk ohälsa. Det är oroväckande. När vi förhandlade januariavtalet arbetade vi därför för att det inte skulle vara obligatoriskt för alla att införa betyg i årskurs 4 utan att det skulle vara ett beslut som fattades av rektor på den enskilda skolan efter samråd med lärarna. Det är ju de som arbetar i skolan, nära eleverna, som bäst kan bedöma konsekvenserna i sina elevgrupper och kan sätta in insatser för att motverka de risker som finns med tidiga betyg. Möjlighet till betyg från årskurs 4 Därför är jag ganska upprörd över att redan nu ha sett hur skolhuvudmän, alltså ägare av skolor, har gått ut och bestämt att detta ska införas på alla deras skolor utan att det framgår hur lärarna har involverats på varje enskild skola. Det är viktigt att man följer lagen i den delen. Det är helt centralt för att undvika de negativa konsekvenser av tidigare betyg som vi tyvärr befarar. Det blir uppenbart att vi i , precis som tidigare, inte ser positivt på tidigare betyg. Det är en hållning som i stor utsträckning delas av både forskare, lärare och rektorer som har kunskap om vad betyg innebär. Vi har gått med på ett januariavtal där den här punkten ändå finns med, och avtal ska hållas. Vi har gjort vårt yttersta för att konsekvenserna av den här politiken ska gå att hantera och bli så milda som möjligt. Jag vill särskilt uppmärksamma att detta är viktigt i den tid vi nu befinner oss i, mitt under en pågående pandemi som har påverkat skolorna väldigt mycket. Även tidigare årskurser, som inte har omfattats av rekommendationer om distansundervisning, har påverkats av pandemin med hög frånvaro på grund av milda symtom, både hos elever och hos lärare, och kanske också ibland på grund av rädsla för smittspridning. Därför är det extra viktigt för oss att understryka att detta alltså inte är någonting som man måste genomföra, framför allt inte . Generellt sett är det viktigt att beakta att olika reformer på skolans område också tar tid – tid från lärarnas undervisning, tid från rektors pedagogiska ledarskap och såklart även tid från eleverna. Därför är det betydelsefullt att detta är just frivilligt och att vi inte tvingar på alla skolor en stor och omfattande reform. I den här debatten har det varit mycket diskussion om den utvärdering som det beslutades om i samband med att försöket med betyg i årskurs 4 infördes. Jag är övertygad om att den utvärderingen också kommer att bli ett viktigt beslutsunderlag för de rektorer som överväger att införa betyg i årskurs 4 på sina skolor efter att det här året är slut. Vi i tycker att det allra viktigaste är att vi ser till att varje barn får det stöd det behöver tidigt i skolan. Det ska inte vara villkorat med att man också får ett betyg, utan det ska ta sin utgångspunkt endast i barnets behov så att barnet kan nå så långt som möjligt. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 14 Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen betänkande 2020/21:FiU41 Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78) Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen 57 (S): Vi befinner oss i ett väldigt allvarligt läge. Antalet fall av covid-19 ökar. har i många regioner en väldigt hög smittspridning, inte minst i den som vi befinner oss i. Nya mutationer av viruset har också observerats. har våren slagit till med stor kraft i delar av landet. Ljuset återvänder, och med det kanske också ett visst hopp om framtiden. Regionerna jobbar nu för fullt med att vaccinera. Över 720 000 personer har fått sin första dos vaccin, och nästan 250 000 människor har fyllt på med dos nummer två. De hälsomässiga effekterna av en snabb och effektiv vaccinering går inte att överskatta. Varje vaccindos är också en injektion i den ekonomiska återhämtningen. Men framför allt innebär det att allt fler äntligen får krama någon de saknat – en farmor eller farfar, en mamma, en bror eller en vän. Jag vet att det är många som är trötta på att vänta på detta. Det är jag också. Men pandemin är inte över. Vi får inte slappna av . Vi behöver fortsätta att hjälpas åt för att stoppa smittspridningen. Jobba hemma om du kan! Håll i och håll ut! Det handlar fortfarande om att rädda människoliv. Pandemin har satt ljuset på flera brister i vårt samhälle. Personalen inom sjukvården och omsorgen behöver verkligen bättre arbetsvillkor. Krisberedskapen behöver öka. Sjukförsäkringen behöver förbättras. Sjukförsäkringen är en central del av den svenska välfärden. Den är till för att minska den ekonomiska utsattheten och skapa trygghet för den som drabbas av sjukdom. Alla som kan arbeta ska arbeta, men man ska också veta att samhället den dagen man inte kan arbeta finns där och ger det stöd som behövs för att man ska komma tillbaka i arbete igen – men också stöd rent ekonomiskt man är sjuk. Därför måste sjukförsäkringen förbättras. ska besluta om en förändring för att bryta den utveckling som accelererat , då vi har sett att allt fler har utförsäkrats . Framför allt gäller det många med psykiatrisk diagnos, många kvinnor med utmattningssyndrom. tillkom också en ny stor grupp, nämligen de med långtidscovid. Avslagen har ökat kraftigt. För att exemplifiera: var det av alla sjukfall som fick avslag mellan dag 180 och dag 364. Motsvarande siffra var , och då var det alltså kvar . Det är angeläget att människor får bättre förutsättningar att genomgå den vård, behandling och rehabilitering de behöver för att bli friska och kunna återgå i arbete. Vi genomför nu den här förändringen av bedömningen vid dag 180 som ett första steg mot en bättre sjukförsäkring. Den innebär att färre kommer att utförsäkras. Hela samhället tjänar på att fler människor på det här sättet får bättre förutsättningar att komma tillbaka i arbete. Det är glädjande att det här finns en majoritet för detta beslut. Jag noterar dock att bland andra säger nej till regeringens förslag. De vill inte minska utförsäkringarna vid . De vill i sin budgetmotion behålla eller skärpa de tuffare reglerna för dem som drabbats av exempelvis cancer eller psykisk sjukdom och enbart förbättra för dem som drabbats av långtidscovid, detta enligt den reservation som finns på bordet. Det är ett ogenomtänkt förslag, och i sak skulle det innebära enorma orättvisor. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Det finns många patientgrupper med liknande problematik som långtidssjuka i covid-19. De har alla gemensamt att det finns liten kunskap om dem i hälso- och sjukvården, att sjukdomen ger diffusa symtom och att prognosen för när återgång i arbete kan ske är oklar. Det mest rättssäkra och logiska är att behandla alla med liknande problematik likadant. Sjukförsäkringen är också en försäkring som ska ge skydd när man inte kan arbeta. Det är alltså arbetsförmågan som ska vara avgörande för rätten till sjukpenning, inte vilken diagnos du har. Det här är viktigt eftersom människor kan ha helt olika arbetsförmåga även om de har samma sjukdom. Vi blir inte sjuka på exakt samma sätt. Det om något borde vi väl ha lärt oss under det här pandemiåret. Vissa dör av covid-19, och andra märker inte ens att de har det. Därför måste det ju vara hur sjuk du är och hur det påverkar din arbetsförmåga som avgör vilket stöd du ska ha, inte vilken sjukdom du fått. Det skulle också vara väldigt svårt för hälso- och sjukvården och att identifiera just gruppen långtidssjuka i covid-19. Många har inte testats. Och vid samsjuklighet skulle det vara svårt, för att inte säga omöjligt, för att avgöra vilken av de bakomliggande sjukdomarna som sätter ned arbetsförmågan. Coronapandemin är i första hand en fråga om liv och hälsa. Men det är också en fråga om ekonomi. Sedan pandemin bröt ut har vi tack vare urstarka statsfinanser kunnat skjuta till historiska belopp för att skydda jobb och företag. Det har gjort skillnad. Stödet för korttidspermittering har omfattat 600 000 svenskar. Hundratusentals löntagare har därmed kunnat gå ned i arbetstid och undvika risken att bli av med jobbet. Men inget land och ingen regering kan rädda alla jobb. Därför har vi också stärkt tryggheten genom att höja a-kassan som vi investerat i 30 000 nya utbildningsplatser i . Den som blir arbetslös ska möta trygghet men också goda möjligheter att ställa om till ett nytt yrke. Det har varit osäkert hur den här krisen skulle utvecklas, inte minst hur länge den skulle fortgå. Det har också varit viktigt att få ut stödpengarna fort. Det har gjort att de ekonomiska stöden, som inte fanns över huvud taget när vi kom in i pandemin, har behövt byggas upp från grunden och justeras alltmedan pandemin fortsätter. De är inte framtagna i lugn och ro, utan de är framtagna för att kunna komma på plats så fort som möjligt. Då upptäcker vi också brister som vi behöver rätta till under arbetets gång. har därför utskottet i bred enighet kunnat enas om tillkännagivanden till regeringen för att förbättra krisstöden. Just ett sådant initiativ klubbades här i kammaren i betänkandet Mer träffsäkra krisstöd för företag för att möta coronapandemins konsekvenser. Då uppmanade ett enigt utskott regeringen att förändra reglerna i omsättningsstödet för enskilda näringsidkare så att de som fått arbetslöshetsersättning eller varit föräldralediga eller sjukskrivna också skulle kunna få omsättningsstöd. Det var ett bra och viktigt initiativ. Det som föreslås i dagens betänkande är för det första att man ska kunna vidta vissa marknadsföringsåtgärder som man uppbär a‑kassa. Det är rimligt och något som vi ställer oss bakom. Det andra förslaget innebär att man som enskild näringsidkare ska kunna ta uppdrag som man har a-kassa. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Det är som sagt bra att vi i utskottet kan föra en öppen dialog om hur krisstöden kan justeras för att bättre nå ut till dem som behöver det mest. Men att bara efter att uppmanat regeringen att lösa ett problem på ett sätt lämna in ett nytt initiativ där man vill att regeringen ska lösa delvis samma problem men på ett helt annat sätt är inte seriöst. Förslaget som föreslås av finansutskottet beskrivs som en krisåtgärd, trots att alla vet att det är en mycket omfattande och komplicerad förändring av reglerna för arbetslöshetsersättningen som föreslås. Det skulle kräva år av utredningsarbete för att undvika att människor hamnar i kläm, och inte på något sätt skulle det underlätta situationen för enskilda näringsidkare här och . Att hävda det är inget annat än väldigt oseriöst. Därmed yrkar jag bifall till reservationen under beslutspunkt 3 och bifall till förslaget i betänkandet i övrigt. 58 (M): Det börjar med att det sticker i fingrarna. Hjärtat bankar hårt. Sedan går det inte längre. Tårarna kommer, och de slutar inte att rinna. Till slut svartnar det. Det tar sig olika uttryck, men allt fler drabbas av psykisk sjukdom. är det den vanligaste orsaken till att man sjukskrivs. är det kopplat till depressioner och ångestsyndrom. Kvinnor drabbas hårdare än män, och kvinnor i offentlig sektor är överrepresenterade i statistiken. Den psykiska ohälsan har blivit en folksjukdom, och den är lömsk. När stressen ökar kommer stickandet i fingrarna tillbaka. Ett brutet ben läker, även om det också tar tid. Men vi vet hur. När själen är trasig är det inte alltid lika lätt. Det kan ta , och det kräver ofta mer. När allt rämnar ska samhället finnas där och fånga upp oss. Det är vi överens om i den här kammaren, från vänster till höger. I är vi beredda att avstå ganska mycket för en försäkring som träder in när vi behöver den som bäst. När det fungerar, när skyddsnätet är vävt av starka trådar, ökar tilliten. Men när nätet vävs allt glesare och vi ser hur nära och kära faller igenom och faller handlöst, då minskar tilliten. Förtroendet för oss, som ytterst ska se till att skyddet fungerar, naggas i kanten. När vi är som svagast ska samhället vara som starkast. Om detta handlar den här debatten. Sedan nuvarande socialdemokratiskt ledda regering tog över makten har antalet som nekas sjukpenning efter dag 180 ökat markant trots att vi har haft exakt samma lagstiftning. Det är alltså inte framför allt lagen det är fel på utan den här regeringens bristfälliga ledning och styrning av de egna myndigheterna. De förslag som lämnas i propositionen träffar snett och brett, och i stället för att åtgärda det som är fel riskerar man att göra redan sjuka ännu sjukare. Är det något som vi människor mår riktigt dåligt av är det utanförskap. Att stå utanför den gemenskap som en arbetsplats erbjuder riskerar att göra oss ännu sjukare. har riktat allvarlig kritik mot , Arbetsförmedlingen och de statliga arbetsgivarna för deras bristande insatser för att underlätta för personer som har varit sjukskrivna att återgå i arbete. Många sjukskrivna erbjuds inte omställningsmöte, och i genomsnitt vart tredje sjukskrivningsärende hos statliga arbetsgivare saknar dokumentation. Denna kritik faller tungt på regeringen, som har att leda och styra myndigheterna. Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen Vi moderater kräver att regeringen tar sitt ansvar och att regeringen och myndigheterna gör sitt jobb för att rehabiliteringskedjan ska fungera som den är tänkt. Men i stället för att ta ansvar för de egna besluten och de egna misstagen vänder man sig till för att efterfråga en ny, mycket trubbig lagstiftning.