prot · H80987 · 2021-03-03 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialutskottet, att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet, att (KD) avsagt sig uppdragen som ledamot i arbetsmarknadsutskottet och som suppleant i , att (KD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet och att (KD) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att partigrupp anmält som ledamot i socialutskottet, som ledamot i arbetsmarknadsutskottet och som suppleant i socialförsäkringsutskottet, som ledamot i och som suppleant i arbetsmarknadsutskottet samt som suppleant i utrikesutskottet och i utbildningsutskottet. Talmannen förklarade valda till § 4 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet skulle utökas från 321 till 322. Kammaren medgav denna utökning. § 5 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i socialförsäkringsutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:472 Interpellation 2020/21:472 Antigentester för covid-19 av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:473 Interpellation 2020/21:473 Sekvensering av provsvar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:511 Interpellation 2020/21:511 Projekt av i (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:94 till näringsutskottet 2020/21:96 till utbildningsutskottet 2020/21:RJ1 till utbildningsutskottet 2020/21:3865, 3868, 3870 och 3871 till arbetsmarknadsutskottet COM(2020) 789 till trafikutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:SkU33 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av vissa befogenheter i mervärdesskattedirektivet Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2020/21:MJU9 Klimatpolitik 2020/21:MJU8 Fiskeripolitik § 9 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel betänkande 2020/21:JuU18 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel (skr. 2020/21:59) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 10 Kompletterande bestämmelser med anledning av den nya EU‑förordningen om spritdrycker och EU:s tillträde till Genèveakten Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU7 Kompletterande bestämmelser med anledning av den nya EU-förordningen om spritdrycker och EU:s tillträde till Genèveakten (prop. 2020/21:44) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 11 Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen betänkande 2020/21:SoU28 Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen 1 (S): Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen ska vi debattera ett initiativ som vi socialdemokrater lagt fram i socialutskottet. Vi anser att det behövs en noggrann uppföljning och utvärdering av de satsningar som görs på äldreomsorgen och som regeringen presenterat i årets budget. I de fall pengarna inte använts till det som de är avsedda för ska de återbetalas. Jag är väldigt glad att samtliga partier i utskottet har ställt sig bakom vårt förslag. Jag har ägnat en stor del av mitt yrkesverksamma liv åt att arbeta i just äldreomsorgen. Jag har följt utvecklingen från den gamla regionala långvården genom ädelreformen och vidare fram mot dagens omsorg. Mycket har successivt blivit bättre – den individualiserade omsorgen, det egna boendet, inflytandet över sin vardag och självklart möjligheterna att medicinskt behandla och bota medicinska åkommor långt upp i åldrarna. Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Allt har dock inte blivit bättre. Under har personal signalerat om för hög arbetsbelastning, samvetsstress över att inte räcka till, känslor av otillräcklighet när man inte förmår ge de äldre lite guldkant i tillvaron och så vidare. Det här har vi alla hört. Sjuksköterskor har protesterat mot att den medicinska vården och säkerheten i vissa fall är svåra att upprätthålla när kompetensen hos övrig personal sjunker och man ska ansvara för många vårdtagare. Timanställningar och visstidsanställningar har blivit vardag, inte en ovanlig nödlösning i enstaka fall. Andelen omvårdnadspersonal med adekvat utbildning har minskat. Läkarmedverkan fungerar inte alltid som det är tänkt. När jag utbildade mig till undersköterska var det ett mycket attraktivt yrke som många önskade sig. Så är det inte längre. Pandemin satte fokus på de brister som funnits och utvecklats i äldreomsorgen. De rapporter vi tagit del av från och , bland andra, förskräcker. Därför var det självklart oerhört glädjande när regeringen presenterade den största satsningen från statligt håll som jag upplevt . Både den generella satsningen på 4 miljarder och Äldreomsorgslyftet för att höja kompetensen behövs verkligen. Vi vet också att viktigt arbete pågår för att skydda titeln undersköterska, jobba för fast omvårdnadskontakt med mera. Ett statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv är också välkommet. Så långt kändes allt bra, särskilt som regeringen var tydlig med att satsningarna kommer att behöva fortsätta och öka framgent. Men sedan började det komma signaler från olika håll. Trots att pandemin satt strålkastarljuset på problem och behov som finns och har funnits länge i äldreomsorgen väljer ett antal kommuner att urholka och försvaga den. Det visar sig att man gör förändringar som knappast gynnar äldreomsorgen. Man skär ned. Man säljer ut. Vissa kommuner kommer dessutom att göra rekordstora överskott. Någon sänker skatten. Det är dock svårt att hitta satsningar på äldreomsorgen i deras budgetar. Personal signalerar från flera håll att de inte hört talas om några satsningar, snarare tvärtom. Scheman ska försämras. Antalet sjuksköterskor ska minskas. Verksamheter ska avvecklas eller läggas ut på entreprenad. Allt detta sammantaget gjorde i alla fall mig väldigt bekymrad. Det är därför jag och den socialdemokratiska gruppen i utskottet har valt att lägga fram dagens initiativ om att pengar som satsas från staten för att förbättra äldreomsorgen ska gå till just det och ingenting annat. Det hör väl inte till vanligheterna att ett parti som företräder regeringen lägger fram ett initiativ på det här sättet, men i det här fallet kändes det absolut nödvändigt. Det får verkligen inte finnas minsta misstanke om att pengar går till något annat än det de är avsedda för. Är det möjligt att någon kommun redan har en så perfekt äldreomsorg att inga förbättringar behövs? Nej, det verkar inte troligt. Vi har inte tagit det här initiativet för att peka finger åt borgerligt styrda kommuner eller för att skylla på tidigare regeringar eller för all del på vår nuvarande regering. Vi har lagt det här förslaget för att vi är genuint intresserade av att äldreomsorgen ska bli bättre. Jag tror att alla partier vill att den ska bli det. Min uppfattning är att vi alla, oavsett parti, behöver gå igenom vilka ställningstaganden vi har gjort tidigare och på riktigt fundera på vilka effekter de faktiskt har haft. Jag är säker på att om vi är ärliga kommer alla partier att behöva ompröva ett och annat. Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen När jag rannsakar mig själv som socialdemokrat tänker jag att vi nog var en aning naiva när det gällde new public management-modeller vid den tid då de började införas. Industrins modeller lämpar sig sällsynt dåligt i verksamheter som handlar om människor och möten i svåra situationer. Vi har inte lyckats tillräckligt väl med heltidsfrågan trots att vi har slitit med den . Alltför många har fortfarande deltid, och det påverkar såklart kontinuiteten för vårdtagarna. Att många säger att de inte orkar arbeta heltid är en tydlig signal om att arbetsförhållandena behöver bli bättre. Vår idé om att styra med tillit tycker jag i grunden är väldigt bra. Men måste man fråga sig: Vem ska vi ha tillit till? Kanske är det för mer tillit till personalen än till förvaltningar, kommunledningar, myndigheter och företag. ”Fler händer i vården” kanske snarare skulle heta ”rätt händer i vården”. Jag ser fram emot en konstruktiv debatt för att tillsammans stärka äldreomsorgen framöver. Jag ser fram emot att höra vad övriga partier vill göra. Är ni beredda att ompröva något i er tidigare politik? Om vi fortsätter att göra som vi alltid har gjort torde resultatet knappast bli annorlunda än . 2 (M): Vi debatterar uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd, den här gången till äldreomsorgen. Socialdemokraterna i socialutskottet föreslog detta utskottsinitiativ. Jag konstaterar att Socialdemokraterna utgör det så kallade regeringsunderlaget i . Vi moderater ser det som naturligt att en regering per automatik kopplar på uppföljning och utvärdering när den fattar beslut om ekonomiskt stöd. Regeringen har ansvar att följa upp och utvärdera ekonomiska bidrag. Det sitter så att säga i ryggmärgen att göra så. Likaså finns det med på checklistan. Vi kan se i betänkandet att regeringen gett uppdrag om uppföljning av detta. Det väcker naturligtvis tankar och funderingar om varför Socialdemokraterna valde att göra så här. Vi har hört några av argumenten, men min första tanke var: Litar de inte på sin egen regering och att den gör en ordentlig utvärdering? Det är klart att de gör – väl? Nåväl, jag upplever det som lite märkligt, en aning ansträngt och något oklart att detta initiativ har tagits. Det ekonomiska stöd som vi nu föreslås fatta beslut om att tillkännage för regeringen att följa upp och utvärdera är till stora delar riktade statsbidrag med relativt stor detaljeringsgrad. Riktade bidrag av den karaktären innebär ofta en stor administrativ börda för mottagaren, i detta fall kommunerna. Särskilt belastande är det ofta för de mindre kommunerna. De riskerar att behöva lägga oproportionerligt stora administrativa resurser på att hantera bidraget, och det kan till och med bli en så stor börda att de låter bli att göra den av regeringen önskade åtgärden. Vi moderater har förtroende för kommuner och regioner och föreslår ofta att förstärka de generella statsbidragen. Vi föreslår ofta att växla om riktade bidrag till generella. Generella bidrag ger kommunerna, såklart inom givna ramar, större möjligheter att använda pengarna där de kan göra största möjliga nytta i just deras kommun med dess unika förutsättningar. Generella bidrag ger alltså större möjlighet till mer verkstad än administration. Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Jag har inget annat förslag än det som utskottet föreslår. Såklart tycker vi att regeringen ska följa upp och utvärdera. Om pengarna inte har använts ska de åter till statskassan. Äldreomsorgen är det mycket angeläget att stödja, och förhoppningsvis kan kommunerna skapa så mycket verkstad som möjligt. 3 (S) replik: Jag delar ledamoten uppfattning om att generella statsbidrag naturligtvis har fördelar och att det kan innebära en minskad administration. Men om pengarna inte går till det som de är avsedda för är väl det knappast ett argument. Sedan har jag också tänkt så här: Grunden för regeringens satsning var att det skulle vara väldigt enkelt. Men hur ser då på att det kommer signaler om att man inte tänker använda pengar till det som de är avsedda för? Jag tänker också att alla naturligtvis är pressade i pandemitider, och man önskar att administration ska ske så smidigt som möjligt. Men det är väl kanske inte kommunernas ekonomiavdelningar som är mest pressade under en pandemi? Jag tycker att det är fullständigt rimligt att man på ekonomiavdelningarna kanske kan avsätta lite tid för att göra en uppföljning och en utvärdering av det här. Det ligger ju i allas intresse. Den andra delen som jag funderade på var, som nog hörde om han lyssnade på mitt anförande, det som jag tog upp om självrannsakan. Finns det något i och politik som man är beredd att ompröva och fundera över? Man kanske kan fråga sig: Har det här ställningstagandet som vi i har gjort gett en positiv effekt på äldreomsorgen? 4 (M) replik: Jag konstaterar att alliansregeringen tillsatte en utredning som skulle leverera resultat 2015. Den lade den socialdemokratiska regeringen ned direkt efter valet . Den utredningen gav samma problembild som ger, och om den hade fått fortsätta skulle den ha kunnat ge förslag på parlamentariska förslag på lösningar som hade gjort äldreomsorgen bättre byxad att möta pandemin 2020. Jag konstaterar också att tillsammans med och lade ett förslag som berörde äldre. Det handlade om ökad personalkontinuitet, färre timanställningar inom äldreomsorgen, ökad medicinsk kompetens inom äldreomsorgen och ökade möjligheter till tryggt boende för äldre. Det är en stor satsning. 5 (S) replik: Vi kan diskutera tidigare utredningar fram och tillbaka. Det är möjligt att det kanske inte var det bästa att lägga ned den utredningen – det kan jag inte svara på – men jag önskar att vi kunde titta på vår egen politik och fundera på om det är något i våra ställningstaganden som kanske inte har lett till en positiv utveckling i äldreomsorgen. Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Jag tänker till exempel på privatiseringar av hemtjänst. Är det rimligt att det ska finnas 50–60 företag som jobbar med detta på ? Vad gör det med äldreomsorgen och äldreomsorgens personal? Är det rimligt att de extra pengar som Vänstern och med flera nu föreslår inte går till det som de är avsedda för? Är det rimligt att de går till vinster i stora bolag? Jag tycker att man måste kunna titta på sin egen politik och fundera: Vad har vi gjort historiskt sett? Har det verkligen lett i rätt riktning? Är det något som vårdpersonalen har önskat sig? Jag känner inte riktigt att förstår min fråga. Jag undrar om ser någonting som behöver tänka om kring när det gäller äldreomsorgen i stället för att tala om vad vi har gjort för fel eller vad andra partier har misslyckats med och så vidare. Finns det någon form av självkritik hos ? 6 (M) replik: Den utredning som fanns 2014 gav som jag sa tidigare samma problembild som gav 2020. Jag tycker att det var ett bra initiativ, och jag tycker att det är synd att den utredningen lades ned. Den hade gett oss ett bra underlag för förslag till beslut. Den var pragmatiskt skriven, den var långsiktig och den syftade till bred parlamentarisk uppslutning. Självklart ska vi använda våra resurser, våra gemensamma medel, till det de ska användas till. I de fall där vi tillför resurser till äldreomsorgen ska de användas till äldreomsorgen. Jag tycker också att vi alltid ska rannsaka oss om vad vi använder pengarna till och hur vi kan arbeta för att alltid utveckla till exempel äldreomsorgen. I den moderata kommittén har vi haft intressanta samtal med såväl ordförande som andra aktörer inom arbetstagarorganisationerna. Vi har ofta samsyn i fråga om utveckling av exempelvis äldreomsorgen. ordförande såg också gärna att vi hade en bredare politisk samsyn inom väldigt många områden. Vi kommer tillbaka till debatt om äldrefrågor här om , i SoU9. Då kommer jag att utveckla frågorna ytterligare lite grann. 7 (SD): Jag tänkte fatta mig ganska kort, för vad säger man i en debatt där alla redan är eniga, där ärendet redan är redogjort för och där den breda debatten om äldreomsorgen ska vara ? Hur som helst kan man konstatera att strategin för att skydda de äldre har misslyckats och att regeringens och myndigheternas åtgärder för att skydda de äldre mot coronaviruset kom för sent och var otillräckliga. Pandemin har synliggjort det svåra bemanningsläge som vården och omsorgen om äldre står inför och faktiskt har stått inför . Tyvärr är äldreomsorgen resursmässigt eftersatt men också väldigt undervärderad. I pandemins inledningsskede glömdes äldreomsorgen helt enkelt bort, vilket jag menar är en av huvudorsakerna till att vi haft en så omfattande smittspridning i många av våra äldreboenden. Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Regeringen gör åtminstone i detta fall en helt korrekt bedömning att det finns ett stort behov av att stödja kommunerna i syfte att höja kompetensen hos såväl personal som chefer inom äldreomsorgen. Därför har man i sin budgetproposition föreslagit resurstillskott till kommunerna. Det vi pratar om här är alltså uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen. Vi är eniga i utskottet om att det är jätteviktigt att säkerställa att medel som är avsedda för äldreomsorgen faktiskt också går till äldreomsorgen. Personligen ser jag det som en självklarhet att man alltid gör en noggrann uppföljning och utvärdering för att säkerställa att medel används till vad de är avsedda för. Men det är också självklart att de medel som inte använts ska betalas tillbaka. Så tror jag att svenska folket också tycker och förutsätter att det fungerar . Självklart ställer vi oss bakom ett förslag om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen. Men jag måste ändå instämma i kören – i ärlighetens namn känns det lite märkligt att förslaget kommer från Socialdemokraterna själva. Att de behöver utskottets hjälp och stöd för att förverkliga ett förslag är ganska udda och ovanligt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 8 (C): Dagens ämne för debatt är en fråga som vi i socialutskottet alla ställer oss bakom, nämligen frågan om uppföljning och utvärdering av de ekonomiska stöd som går ut till landets kommuner och som syftar till att stärka och förbättra äldreomsorgen. I budgeten finns det väldigt stora satsningar som riktas mot äldreomsorgen. Totalt handlar det om över 9 miljarder. Det är ett tillskott som behövs och som är välkommet ute i landets alla kommuner. De stora satsningarna som vi tillsammans med regeringen nu har gjort handlar om den specifika satsningen på Äldreomsorgslyftet, vars syfte är att ge personalen möjlighet att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. Äldreomsorgslyftet breddades till att även täcka satsningar på ledarskapet inom äldreomsorgen. Men en stor del av den totala budgetsatsningen till kommunerna är mer av karaktären generella bidrag, vilket ger kommunerna stor möjlighet att göra satsningar av olika karaktär så länge det syftar till att stärka äldreomsorgen. Att ge kommuner handlingsutrymme att själva forma insatserna är en bra väg att gå eftersom den absolut bästa kunskapen om vilka förändringar som behöver göras för att stärka och förbättra äldreomsorgen finns lokalt, i just din och min kommun. Jag har varit i kontakt med olika kommuner från norr till söder och hört mig för hur man tänker kring vilka utmaningar man står inför och vad man känner att man behöver göra för att ytterligare stärka äldreomsorgen, alltså hur man tänker att man ska använda bidragen som kommer. Bilden som framkommer är blandad. Några kommuner vill satsa på kontinuiteten så att de äldre med hemtjänst ska ha ett mindre team med personal omkring sig som kommer hem till dem. Några kommuner vill uppdatera sin demensvård och göra förbättringar där. Några kommuner vill stärka frivilligverksamheterna, satsa på fler mötesplatser för äldre och förebygga ensamhet. Några kommuner vill satsa på arbetsmiljö eller boendemiljö. Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Jag tycker att det är bra att beslutet som fattas syftar till att säkerställa att de medel som avsätts för äldreomsorgen faktiskt går till just äldreomsorgen. Det är en självklarhet att pengarna som vi satsar och som avses gå till förbättringar i äldreomsorgen ska gå just dit. Men jag är också glad att vi gett så stort utrymme i budgeten för generella satsningar eftersom det ger kommunerna utrymme att själva forma insatserna som behövs i förbättringsarbetet. Som vi ser och hör framkommer det ju en differentierad bild av vilka insatser och åtgärder som man vill och behöver göra ute i landets 290 kommuner. Genom generella bidrag skapar vi bättre förutsättningar för kommunerna att lösa det på det sätt som de anser vara det bästa. Det måste vi lita på att de gör, för det finns inte någon universallösning som kan plockas fram nationellt, beslutas här i och sedan implementeras i hela landet. Nej, lösningarna och satsningarna måste få se olika ut och anpassas efter de lokala behoven eftersom utmaningarna ser så olika ut. Vi måste ha tillit till att våra kommuner och utförare faktiskt gör de rätta satsningarna utifrån sina bedömningar. Jag tror att tillit och dialog är två nycklar för att vi tillsammans ska kunna komma framåt och stärka vår äldreomsorg. Jag är övertygad om att det sista vi behöver i äldreomsorgen i är mer administration och pappersexercis. Det vi behöver se är resultat och utveckling. Jag och ställer oss bakom initiativet och beslutet som ska tas här . Men jag tycker att det är viktigt att vi funderar över hur vi framöver utformar våra beslut och hur vi kopplar ihop beslut med mål och uppföljning på ett enkelt sätt då vi fattar beslut om budget. Vi får inte hamna i en situation där vi från statens sida kopplar på alltmer kontroll och tyngre uppföljning. Allt sådant tar tid och resurser från kärnverksamheterna – tid och resurser som jag vill ska gå till äldreomsorgen. 9 (V): Denna debatt handlar om att vi ska försäkra oss om att medel till äldreomsorgen i kommunerna går till just äldreomsorgen, exempelvis till att ersätta timanställda med fast anställda. Jag hoppas att vi nu kan rusta upp och med ökade resurser uppgradera äldreomsorgen. måste vi på nationell nivå ha spej på att medlen går till det som de är ämnade till. Låt mig ge lite bakgrund. Vi borde alla – på alla nivåer – ha förstått att den äldreomsorg som så länge har stått på svältkur skulle bli en dödsfälla för så många äldre äldre och multisjuka, tycker jag. Ansvaret faller tungt på samtliga partier på alla nivåer. Jag kommer tillbaka till det. En person med insatser från enbart möter i genomsnitt 15 olika personer . Siffrorna är , vilket är före pandemin. Sju av tio undersköterskor i äldreomsorgen upplever att bemanningen är otillräcklig . av dem, herr talman, anser att bemanningen är så låg att det minst någon dag utgör en risk för de äldre. Detta gäller alltså före pandemin. Personalens handlingsutrymme och möjlighet att få stöd i arbetet av kollegor och chefer har minskat betydligt. Personalen i äldreomsorgen upplever sitt arbete som betydligt mer psykiskt och fysiskt pressande 2015 än 2005. Det visas i en stor undersökning som gjordes, herr talman, vid . Man undersökte där olika äldreomsorgsperspektiv i . Vi hade en äldreomsorg som inte var på topp när vi gick in pandemin. I vissa kommuner bygger äldreomsorgen på vinst i välfärden som incitament och den har många aktörer. I var timanställda 2020, vilket är ganska många, inte sant? Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen Så här möter man inte en pandemi. Det här är bakgrunden till att så många äldre äldre har avlidit av covid-19. Det är ingen tillfällighet. Det här är bakgrunden till att vi måste gå in med stora resurser och långsiktigt garantera en värdig äldreomsorg. Det här får inte bli ett projekt , utan det måste ske under en lång sträcka av år då vi tillsammans satsar på äldreomsorgen. har regeringen gått in med medel till äldreomsorgen, vilket är jättebra. Men vi tycker inte att det är tillräckligt mycket eller tillräckligt offensivt. har därför tagit fram ett utskottsinitiativ i finansutskottet.