prot · H809144 · 2021-06-18 00:00:00 — § 1 Förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : Yrkandet om misstroendeförklaring mot statsminister (S) vice talmannen meddelade att prövningen av yrkandet skulle äga rum . § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. vice talmannen meddelade att (C) avsagt sig uppdraget som ersättare i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om ersättare att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –samt att Axel (MP) skulle tjänstgöra som ersättare för (MP) för hennes ledighet den 20 september 2021− . § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:795 Interpellation 2020/21:795 Andelen manlig personal i förskolan av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2020/21:813 Interpellation 2020/21:813 Felaktigheter i samband med 2018 av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2020/21:819 Interpellation 2020/21:819 köp av ryskt kärnbränsle av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2020/21:828 Interpellation 2020/21:828 Rättssäkerhet vid klargörande av identitet och åtgärder för fastställande av identitet av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 6 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till civilutskottet: RiR 2021:21 Systemet med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2021) 189 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 202 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:SkU27 Nya EU-bestämmelser om tullkontroller av kontanta medel 2020/21:SkU29 Redovisning av skatteutgifter 2020/21:CU16 Modernare regler för bekräftelse av föräldraskap, faderskapsundersökningar och för att åstadkomma könsneutral föräldraskapspresumtion 2020/21:CU21 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet 2020/21:CU22 Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning 2020/21:CU23 Klimatdeklaration för byggnader 2020/21:CU24 Genomförandet av MKB-direktivet i 2020/21:TU16 Framtidens infrastruktur Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2020/21:MJU22 Utfodring av vilt 2020/21:MJU23 Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 2020/21:UbU14 Högskolan § 9 Svar på interpellation 2020/21:697 om ett reformerat strandskydd 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig hur arbetet med att ta fram ett slutgiltigt förslag till ett reformerat strandskydd fortlöper. har även frågat hur regeringen ser på att föreslå lättnader i strandskyddet i syfte att öka landsbygdskommunernas attraktionskraft för såväl boende som företagande. Som nämner i sin interpellation redovisade Utredningen om översyn av strandskyddet sitt betänkande till regeringen . Betänkandet har därefter remitterats, och remisstiden pågick till och med . pågår den fortsatta beredningen inom av utredningens förslag. Jag kan inte föregå denna beredning. Men jag kan – i likhet med – konstatera att det av direktiven till utredningen bland annat framgår att det i områden med lågt exploateringstryck ska vara enklare att få bygga strandnära. I sådana områden ska det också skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet, främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar. 2 (SD): Tack, statsrådet, för svaret på min interpellation även om det, kanske av givna skäl, inte är så uttömmande. Att som jag i det läge den här frågan nu befinner sig inkomma med en interpellation är alltid vanskligt. Antingen har regeringen hunnit peka ut en riktning och kan ge någorlunda konkreta svar, eller så är det, som i det här fallet, svårt för statsrådet att svara över huvud taget, då någon färdig proposition inte lurar bakom hörnet. Statsrådet kan inte lastas för det, men det är i alla fall skälet till att denna interpellationsdebatt kanske inte kommer att bli så spänstig som interpellationsdebatter annars kan bli. Talmannen och eventuella åhörare får helt enkelt ha överseende med det. Nåväl – jag bor i , en av alla de kommuner där man länge efterlyst lättnader i strandskyddsreglerna. Det är något vi har gemensamt med övriga 13 kommuner i min valkrets, . I flera av våra norrbottniska kommuner kämpar vi för att begränsa den tilltagande utflyttningen, som några kommuner faktiskt tror och hoppas på att kunna vända trenden och få till en inflyttning. För att detta ska vara möjligt måste naturligtvis en rad pusselbitar falla på plats för de människor som väger mellan att lämna sin kommun eller stanna i den och kanske än mer för de människor som vi vill locka till inflyttning. En del av dessa pusselbitar är sådant vi själva kan påverka ute i kommunerna, medan andra pusselbitar är kopplade till de beslut som fattas i den här kammaren eller på andra sidan vattnet, i . Jag är inte bara riksdagsledamot utan även fullmäktigeledamot i min hemkommun . Vi befinner oss nu i budgettider, och alla som sysslat med budget i en mindre svensk kommun vet hur hårt ett vikande skatteunderlag kan slå. För många mindre kommuner är nivån och kvaliteten på den kommunala servicen direkt avhängig av huruvida folk flyttar ut – eller in. En pusselbit som ofta pekats ut som viktig i sammanhanget är en av dem som ligger på regeringens bord – strandskyddet. Det är en fråga som skulle kunna vara själva nyckeln till att skapa rätt förutsättningar för attraktiva boenden eller företagsetableringar på riktigt natursköna platser. Många är vi norrbottningar som med avund ser hur det ser ut på den norska sidan om . Färdas man längs från till ser man på den svenska sidan nästan ingenting mer än fjäll, , och några enstaka hus längs de 13 milen. Men så fort man har kommit över på den norska sidan är det hytter lite varstans i den fantastiska naturen. Norrmännen har gjort naturen tillgänglig för folket. Varför går inte det här? Därför mottogs beskedet om att strandskyddsreglerna skulle utredas med glädje och förhoppningar på många håll, inte minst i mitt län. Men utredningen resulterade i ett betänkande som fick glädjeropen att komma av sig och övergå till kritik och skepsis – en kritik som i alla fall samtliga kommuner i min valkrets står bakom. Det är en kritik som handlar om att länsstyrelsernas makt skulle stärkas och det efterfrågade kommunala självbestämmandet skulle försvagas. Hur blev det så, och var det verkligen regeringens avsikt? Därför, fru talman, dristar jag mig till att fråga statsrådet följande, även om statsrådet uppgett att han inte önskar föregripa regeringens beredning av ärendet: Kan statsrådet här ge några lugnande besked till kommunpolitikerna i min valkrets, ? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Att vi vill ha en positiv utveckling i är bortom all tvekan. Jag är glad och stolt över den politik som regeringen har fört. Det gäller inte minst de höga klimatambitionerna, som genererar enorma klimatdrivna investeringar i industrin. Det handlar om , och man pratar om i storleksordningen 100 000 nya arbetstillfällen som skulle kunna komma norra till del. Det är någonting som är fantastiskt positivt, och jag är väldigt glad för att den gröna politik som vi har drivit nu ger upphov till detta. Det gäller bland annat men också många andra ställen. Det är en enormt spännande utveckling som sker , och den gör att det också finns behov av att bygga många nya bostäder för att kunna ta emot alla de nya arbetstagare som kommer att kunna få arbete inom och kring de nya klimatdrivna industrierna. Det är tydligt att omställning ger möjligheter i hela landet. Det är någonting som vi har pratat om väldigt länge från regeringen och mitt parti. ser vi det hända, vilket är otroligt stimulerande och glädjande. Utredningen om strandskyddet är tillsatt med direktiv, och man kan genom direktiven dra en del slutsatser om vad vi vill åstadkomma. Det viktigaste budskapet är att utredaren ska se över hur man kan göra det betydligt enklare att bygga i landsbygdsområden. Det handlar om att bygga bostäder, vilket det som sagt finns behov av, inte minst i norra i och med den utveckling vi ser. Men det handlar också om exempelvis näringsverksamhet och andra verksamheter. är det viktigt i politiken – och det tror jag att håller med om – att man kan hålla två bollar i luften . Det finns utmaningar när det gäller strandskyddet och när det gäller möjligheten att värna värdefull natur och att göra precis det som efterlyser – göra naturen tillgänglig för folket. Vi vet att stränderna är otroligt viktiga miljöer för växter och djurliv. Man brukar kalla dem för ekologiska hotspots, där väldigt mycket av artrikedomen finns. Därmed är det också viktigt att det finns stränder som är tillgängliga för djur och natur. Men det handlar också, och inte minst, om att vi alla som svenska medborgare ska kunna använda den allemansrätt som vi har inskriven i lagen. Vi ska ha möjlighet att njuta av den svenska naturen oavsett om vi har de ekonomiska resurserna att köpa ett eget hus eller om vi vill gå på vandringsfärd eller upptäcka naturen med våra barn. Det är en princip som jag tycker är väldigt viktig. Vi har under pandemin sett hur enormt mycket miljö- och klimatengagemanget och inte minst engagemanget för naturen har vuxit och hur svenska folket i det närmaste har gått man ur huse för att besöka naturområden i närheten och kunna få den kraft och energi som naturen ger. Då tycker jag att vi har ett stort ansvar att se till att denna möjlighet finns tillgänglig i hela landet. Där är det ändå otvetydigt så att stränder har bebyggts i ganska hög takt även i . Det är verkligen inte så, som en del debattörer får det att låta, att det har legat något slags död hand över utvecklingen. Tittar man på hur stor del av som är bebyggd ser man att det är av den totala havsstrandlinjen som är påverkad av bebyggelse – detta var 2018; det har kanske utvecklats . Bara , under ett par års tid, ökade det med . Med en sådan utveckling är det lätt att se att man på några årtiondens sikt inte kommer att ha så stor tillgång till stränder. Detta är någonting som vi måste ta på allvar. Därför är det viktigt att kunna ha det här dubbla perspektivet: att kunna göra det lättare att bygga i områden där det är ganska lågt befolkningstryck och inte så mycket exploateringstryck men också kunna se till att strandskyddet fungerar i områden i där det är väldigt högt exploateringstryck. 4 (SD): Att det är skillnad på exploateringstrycket längs stränder i är vi alldeles överens om. I min egen valkrets, och framför allt i min egen kommun, är ju exploateringstrycket exceptionellt lågt. Det är en enormt stor kommun med väldigt liten befolkning, så det finns definitivt utrymme att släppa på reglerna där. Statsrådet framhåller också de satsningar som görs i . Det är satsningar som jag inte sällan framhåller i den här talarstolen. När jag flyttade till såg det lite ut som Tjernobyl, och det är lite värre i och med att man avvecklar . Jag har för mig att statsrådet själv har varit uppe och sett hur det ser ut. Om han inte har varit det skulle jag rekommendera statsrådet att göra en resa upp till och se hur gruvbrytningen påverkar vår stad, positivt och negativt. De investeringar som görs är fantastiska, men det måste också till bostäder. Dock ska man inte ha en övertro på folks vilja till inflyttning om det inte byggs attraktiva bostäder. Jag har själv jobbat i gruvbranschen och sett hur mycket fly in och fly out man har. Folk är inte benägna att flytta till , då man ser det som en arbetskoloni. Strandskyddsreglernas vara eller icke vara, eller snarare deras utformning, är ingen ny fråga. Detta är frågor som har behandlats i den här kammaren . Jag sökte på hemsida i går och fick då 1 600 träffar på ”strandskydd”. Att det är en fråga som engagerar är alltså ingen överdrift. En genomlysning och modernisering av strandskyddsreglerna har varit efterfrågad länge, och förväntningarna har varit väldigt höga. En översyn av strandskyddsreglerna utgjorde också en del i den så kallade januariöverenskommelsen. Statsrådet konstaterar i sitt svar till mig att det i direktiven till bland annat framgår att det i områden med lågt exploateringstryck ska vara enklare att få bygga strandnära. Vidare säger han att det i sådana områden också ska skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar. Jag tror att det är många kommunpolitiker som har tagit fasta på detta och har höga förväntningar på att regeringen nu levererar en proposition som infriar de högt ställda förväntningarna. Jag vet att det är att föregripa regeringens beredning, men är det i detta läge, då någon proposition ännu inte finns att ta ställning till, som det finns utrymme för politiska inspel och tid för eftertanke hos dem som arbetar med frågan. Om statsrådet tillåter uppmanar jag honom alltså att betrakta en del av det jag anför i den här debatten som medskick i det fortsatta arbetet med frågan. Eftersom det som statsrådet anger i sitt svar tycks gå stick i stäv med hur utredarnas förslag uppfattas av beslutsfattarna i många av de berörda kommunerna kvarstår frågan: Kan statsrådet här lova att verka för att regeringens slutgiltiga förslag inte kommer att besanna de farhågor om minskat kommunalt inflytande över strandskyddet som kommunpolitikerna i hyser? 5 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kan försäkra att jag kommer att ta med mig de synpunkter som kommer fram i den här debatten, precis som vi också tar med oss de synpunkter som kom in i den remissomgång som avslutades . kan jag inte låta bli att konstatera att om man är angelägen om att det ska komma fram en proposition som tar steg framåt är det ju en fördel om det finns en regering som kan lägga fram en sådan proposition. Med tanke på att vi har ett misstroendevotum som väntar får vi väl se hur det går i den frågan. Det finns ju en risk att den processen också lägger en del hinder i vägen för processen att komma fram med en proposition i det här fallet. Men det är inte den frågan vi ska debattera här och . Jag tycker också att det är spännande att se hur vi nu har en helt annan landsbygdsutveckling än vad vi haft i . Det är inte utan stolthet jag konstaterar att det är under en rödgrön regering som det händer. Vi har blivit beskyllda för att ha en politik som på olika sätt skulle hämma utvecklingen i glesbefolkade delar av vårt land. Det är lätt att nu konstatera att så inte är fallet, tvärtom. Vi genomför nu en grön omställning med höga klimatmål men också med möjlighet till stöd till de stora klimatinvesteringar som behöver göras för att byta ut stålproduktionen med kol, som ger upphov till av de svenska utsläppen, till att i stället producera kol med vätgas utan några som helst koldioxidutsläpp. Detta genererar faktiskt nu en enorm utveckling i . Även de investeringar som görs i utbyggnad av förnybar energi runt om i vårt land är någonting som verkligen genererar tillväxt och kraft långt ifrån Stureplan, ute på de platser där det har funnits stora behov av satsningar och investeringar tidigare. Då är också inställningen från januariavtalspartierna att vi vill göra det lättare att bygga i områden som haft ett lågt exploateringstryck. Det är också det som utredningen har tittat på. Jag skulle önska att jag kunde ge tydliga svar, men eftersom vi fortfarande håller på att bereda propositionen och inte är färdiga med hur den kommer att se ut går det inte att ge några detaljerade svar. Det är dock tydligt i utredningen att ambitionen är att ge kommunerna mer och inte mindre inflytande. Det är någonting som också vägleder vårt arbete med att ta utredningsförslagen vidare. vill jag understryka det jag var inne på i ett tidigare anförande: Det finns också stora värden i den fantastiska natur som har. Även där ser vi glädjande nog en utveckling när det gäller näringslivet som också genererar väldigt många jobb runt om i landet. Det man brukar kalla naturturism är en väldigt starkt växande näringsgren i och ger väldigt många arbetstillfällen, som också är långsiktiga. De kommer ju att vara kvar. En gruva finns där så länge som mineralerna är tillgängliga, men därefter kommer jobben inte att finnas kvar. Däremot ger naturturism, som bygger på natur som vi kan värna och se till att den finns kvar, jobb som är beständiga. Den ger också väldigt mycket kringaktiviteter i hotellbranschen och restaurangbranschen. Den ger helt enkelt positiva effekter för näringslivet i hela området. Där är det också lika självklart att det är svårt att bedriva naturturism om man inte har en värdefull och tillgänglig natur att bedriva den i. Återigen finns det alltså starka skäl att ha blicken åt två håll , att också se hur viktigt det är att ha en natur som är tillgänglig för svenska folket och även besökare från andra länder. Jag är otroligt stolt över den svenska allemansrätten, men jag ser också att den inte kan bevaras och vara för evigt om man inte också vidtar åtgärder för att se till att den kan efterlevas i praktiken. För att allemansrätten ska kunna efterlevas är det också viktigt att det finns tillgång till markområden där man faktiskt kan vara ute i naturen. Det vill vi också värna. 6 (SD): Tack, statsrådet, för det svaret! Mycket av det miljö- och klimatministern säger om strandskyddet här låter väldigt bra. Det kan väl i sammanhanget påpekas att det inte är signifikant för vad jag brukar anse om de åsikter och argument som statsråd och ledamöter anför i sina debatter. Jag vill egentligen tro och hoppas på att statsrådet i just den här frågan har de bästa av intentioner för de berörda svenska landsbygdskommunerna. Trots detta är det något som skaver, och det är vetskapen om att många kommunpolitiker runt om i vårt land oroas av och uttrycker besvikelse över det som föreslås i utredningens betänkande. Jag hoppas att vi när vi väl ser regeringens proposition kan konstatera att oron var obefogad och att regeringen har hörsammat kritiken och landat i välavvägda ställningstaganden. Om inte får vi säkert anledning att debattera de nya strandskyddsreglerna här i denna kammare under nästa , givet att regeringen inte entledigas efter de begivenheter som äger rum här i kammaren . Med det sagt, fru talman, ser jag fram emot regeringens kommande förslag till strandskyddsregler. Jag, och många med mig, hoppas trots allt på att det kommer att leva upp till förväntningarna. Hur det blir med den saken får vi se. Jag har ingen avslutande fråga i denna interpellationsdebatt, men eftersom det här med stor sannolikhet är min sista debatt med miljö- och klimatministern före sommaruppehåll passar jag på att redan nu önska honom en behaglig och coronasäker sommar, även om jag utgår ifrån att han ännu har mycket arbete framför sig innan han går på sin sommarledighet. 7 Miljö- och klimatminister (MP): Den oro som ger uttryck för tar vi såklart på största allvar. är det viktigt att poängtera att när man till exempel tittar på remissutfallet är det tydligt att oron går åt två olika håll. Det finns också en oro över vad som kommer att kunna hända just med värnandet av strandskyddets syften. Vi har haft ett strandskydd ända som har varit viktigt för att se till att det i finns stränder som är tillgängliga både för friluftslivet, som vi ju som folk uppskattar väldigt mycket, och för naturlivet som vi också har ett uppdrag att värna. Vi har ju i den här ställt oss bakom mål om att vi ska ha ett levande djur- och växtliv, och det är någonting som vi tar på största allvar. har man en känsla av att debatten i politiken blir mer och mer polariserad och att lägren inte förmår att mötas. Det oroas jag över. Där ser jag som min och regeringens uppgift att tillsammans med våra samarbetspartier faktiskt visa att det går att hitta vägar för att förena olika intressen och att det går att ha två syften och uppnå dem . Det bör gå att göra det enklare att bygga i glesa delar av landet där det finns få människor och många sjöar som man också har behov av att ha tillgång till och skärpa strandskyddsreglerna där vi vet att exploateringstrycket har varit stort och stora delar av strandområdena redan har bebyggts. Människor som inte har en ekonomi som gör att de kan köpa en strandtomt ska också ha möjlighet och rätt att kunna njuta av det fantastiska som svenska stränder ger. Det är vår ambition att kunna visa att detta går att förena. Med detta vill jag också önska en väldigt trevlig, vilsam och coronasäker sommar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:731 om statligt stöd till klimatskadlig verksamhet 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder statsrådet kommer att vidta för att säkra att statliga stöd inte riskerar att gå till klimatskadlig verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag håller helt med om att statliga stöd inte ska gå till klimatskadlig verksamhet. Tvärtom lägger klimatlagen, som antogs 2018, ett ansvar på nuvarande och framtida regeringar att föra en politik som utgår från klimatmålen. Det stöd som här syftar på avser bidrag som betalar ut genom Industriklivet med syfte att påskynda projekt för att hitta och utveckla fossilfria lösningar. För att nå mål att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären och att därefter uppnå negativa utsläpp är industrins omställning helt central. För att industrin ska kunna ställa om krävs omfattande investeringar i ny teknik som ofta inte är kommersialiserad. Därför lanserade regeringen Industriklivet. Det är en långsiktig satsning för att stötta företag att utveckla lösningar för att minska de processrelaterade utsläppen inom industrin som ofta är svåra att komma åt. har Industriklivet breddats två gånger och kan nu även ge stöd till tekniker för så kallade negativa utsläpp samt till andra industriprojekt som på ett väsentligt sätt kan bidra till att nå klimatmålen, såsom produktion av biodrivmedel, plastreturraffinaderier, vätgasproduktion och batteriproduktion. Dessutom ska stöd kunna ges till åtgärder som bidrar till att minska sådana utsläpp av växthusgaser som indirekt är kopplade till industrins processer. Finansieringen genom Industriklivet är direkt riktad till de specifika projekt som genomförs i för industrins klimatomställning. Det stöd som tar upp är riktat specifikt till Preems olika projekt för klimatomställning. Stöd betalas alltså inte ut för företagets fossila verksamhet och inte heller till fossilverksamhet i andra bolag inom samma koncern. Stöden från Industriklivet följs upp noga av genom krav på redovisningar av hur projektmedel används samt måluppfyllelse för projektet. gör även stickprov med revisioner. Att tung industri och, som i detta fall, drivmedelsföretag står för en betydande del av klimatutsläpp är ett faktum. Att stötta projekt och innovationer som underlättar och påskyndar deras utveckling från fossilt till förnybart är därför helt centralt om vi inte vill riskera att ekonomi förlorar som de globala klimatutsläppen bara fortsätter att öka. Potentialen i industrins omställning är enorm. Detta gäller naturligtvis också i andra länder än . driver på för att de internationella och europeiska regelverken för bland annat exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering ska bidra till hållbarhet och uppfyllandet av . Exempelvis ska svenska exportkrediter inte gå till prospektering och utvinning av fossila bränslen .