prot · H90946 · 2021-12-15 00:00:00 — Det är förvisso sant att alla som dyker upp inte kommer att få bifall, men som det ser ut är det lika sant att långt ifrån alla som får avslag faktiskt behöver lämna landet. Vad gäller de 139 000 anhöriginvandrarna finns det inget effektivt krav på att anknytningspersonen, alltså den som vill hämta hit dem, måste kunna försörja dessa nya invandrare. Man behöver inte heller ha en bostad som ligger utanför de så kallade utsatta områdena. Med andra ord går det bra att leva i relativ fattigdom och uppbära bidrag i ett redan utsatt område från dag ett. Vad gäller de 216 000 arbetstillstånden kan vi bara konstatera att systemet för arbetskraftsinvandring inbjuder till korruption, missbruk och handel med både uppehållstillstånd och människor. Jag är osäker på hur ofta svenska myndigheter använder begreppet slaveri när de diskuterar en problembild, men i granskning nummer 27 som heter Statens insatser mot exploatering av arbetskraft förekommer det ordet. Det är något att fundera på. Det finns inget som hindrar arbetskraftsinvandrare från att ganska snabbt gå från arbete till bidrag när de väl fått ett permanent uppehållstillstånd. Det finns heller inget krav på att dessa personer om de vill ta hit sina anhöriga faktiskt måste kunna försörja dessa. Med ett lönegolv på är det ganska uppenbart att även arbetskraftsinvandrare lätt blir en lika stor förlust för oss skattebetalare som de blir en vinst för oseriösa företag, krafter som vill se ökad global lönekonkurrens eller organiserad brottslighet. Jag har ett väldigt talande exempel: Vad gäller arbetskraftsinvandrare från kommer det fler anhöriga än arbetstagarna själva. Det säger någonting om hur absurt systemet är. Allt som allt handlar det om uppskattningsvis lite drygt 300 000 personer, eller ett helt nytt , som kommer att flytta in utan krav på kulturell anpassning, utan krav på att lära sig svenska, utan krav på självförsörjning, utan krav på att kvalificera sig in i välfärden, utan krav på laglydighet och utan krav på att på något sätt göra sig förtjänt av det medborgarskap som Socialdemokraterna inte kan vänta på att dela ut. Det finns inte heller någonting som tyder på att vänsterpartierna har något som helst intresse av att förändra systemet i grunden. Syftet med den så kallade migrationskommittén var uppenbarligen att förhala och skjuta frågan framför sig. De utredningar som har kommit på migrationspolitikens område har varit otillräckliga. Socialdemokraterna är så trötta att de inte ens orkar lägga fram ett förslag på en riktig arbetsmarknadsprövning för arbetskraftsinvandrare trots att detta är någonting som de har lovat i två valrörelser på raken och, i alla fall på papperet, en fråga som de har drivit . behöver en ny väg, och den vägen har förhoppningsvis öppnat sig i och med den överenskommelse som slöts mellan , i samband med den budgetprocess som vi debatterar här . Överenskommelsen innehåller fyra punkter på migrationspolitikens område. Asylinvandringen ska anpassas efter den rättsliga miniminivån enligt . Arbetskraftsinvandringen begränsas, bland annat genom införandet av ett högre lönegolv. Fler utvisningar och avvisningar ska verkställas, och arbetet mot illegal invandring och personer som befinner sig i illegalt ska prioriteras. I tillägg till detta finns ett särskilt anslag för att öka antalet förvarsplatser och ett nytt system för elektronisk fotboja för personer som ska av‑ eller utvisas, vilket inte är för . Överenskommelsen är naturligtvis ett stort steg i rätt riktning, framför allt därför att det parti som väljarna återkommande rankar som det med högst trovärdighet i migrationsfrågan nu också får direkt inflytande över densamma. Det här, fru talman, är bra för . Med detta vill jag tacka så mycket för ordet, yrka bifall till utskottets förslag och önska övriga debattörer och presidiet en riktigt god jul. 151 (S) replik: Jag satt in i det längsta och försökte hålla mig när hela den här svadan från ledamoten kom om allting som är fel i samhället och hur Socialdemokraterna har förstört allting i vårt samhälle. Det finns en del som funderar på varför vi som socialdemokrater inte samarbetar med . Jag tror att ger ett rätt tydligt svar på det i sitt anförande. Det har varit en väldig tydlig markering från att Socialdemokraterna står för allt ont i hela denna värld. Det är en lite onyanserad beskrivning, skulle jag vilja säga. Det finns ett par saker som jag skulle vilja ta upp. När det gäller arbetskraftsinvandringen kommer vi att lägga fram förslag som jag har redovisat. De direktiv som antogs för utredningen om arbetskraftsinvandring var flera partier inblandade i, för det handlade om ett utskottsinitiativ. Jag vill därför fråga : Vilka var inspel i direktiven? Vilka revolutionerande frågor var det fick med i dem? Den andra fråga jag skulle vilja ställa till gäller den utlänningslag som vi antog . Också där var det ett utskottsinitiativ, där bland andra var med. Jag frågar : Vilka revolutionerande stora sverigedemokratiska idéer fanns med i dessa förslag? Det kanske han kan redogöra för. Det handlar ju om att man lägger fram förslag i , och sedan blir det politik. Ni lade fram ett förslag som var samförhandlat med moderater, kristdemokrater och liberaler. Jag vill alltså gärna ha reda på vilka stora och revolutionerande delar som finns där. Den sista frågan till är lite personlig, men den kan gälla hela SD: Ser och någonsin individen bakom siffrorna? 152 (SD) replik: Jag är ledsen, men jag uppfattade inte riktigt vad sa i de första två frågorna. Det var något otydligt. Men om frågan gällde de två utredningarna på arbetskraftsinvandringens område som Socialdemokraterna har beställt – jag uppfattade att det var dessa båda SOU:er frågan gällde – och vad vi har för inställning till dem är mitt enkla svar det här: De allra viktigaste åtgärderna finns inte kvar där, eller de finns inte över huvud taget i de här två utredningarna. Det jag framför allt tänker på är frågan om en riktig arbetsmarknadsprövning för arbetskraftsinvandringen. Det är en fråga där vi i grund och botten är överens. Socialdemokraterna har gått till val på frågan två gånger i rad. De har drivit frågan , men de har inte klarat att lägga fram ett skarpt förslag. Jag tycker att det är svagt. Socialdemokraterna vet att om de lägger fram förslaget finns det med stor sannolikhet en majoritet för det i kammaren, och det kommer att bli verklighet. Men det kommer inget förslag, och jag tycker att det är riktigt dåligt. Jag måste nästan bolla tillbaka frågan till : Varför finns inte det här förslaget med, som Socialdemokraterna har gått till val på två gånger i rad? Varför finns det inte med i någon av de två utredningar på arbetskraftsinvandringens område som vi , kanske, kommer att behandla? Hur kommer det sig? Det är mycket märkligt. 153 (S) replik: Det är alldeles för enkelt, , att låtsas som att man inte hör frågorna för att man inte kan svaren. Det var två rätt tydliga och enkla frågor. Direktiven till arbetskraftsinvandringsutredningen togs av den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Det blev tilläggsdirektiv från utskottet därför att ett antal partier lade fram förslag om ett utskottsinitiativ. Då vill jag fråga: Var i direktiven fanns politik? Det var den första frågan – en enkel fråga. Den andra frågan gällde utlänningslagen, som vi fattade beslut om i den här kammaren . Där fanns ett utskottsinitiativ som var involverade i. Det var den politiken de lyckades komma överens om med sina kamrater i , och, i det här fallet, också Liberalerna. Vad var de stora revolutionerande greppen i den politiken? Den sista frågan förstår jag att sällan vill prata om. Ser någonsin individen bakom alla sina siffror? 154 (SD) replik: Vad gäller tilläggsdirektiven till utredningen och vilket inspel vi gjorde där får jag be om ursäkt, men jag har inte detta framför mig. Det här skedde innan jag satt i det utskott som bereder de här frågorna. Jag jobbade med helt andra saker när det begav sig, och jag har inte papperen framför mig. Men om verkligen är intresserad kan jag med stor säkerhet leta fram dem, så kan vi prata om det senare – kanske på det glöggmingel vi ska ha . Vad gäller den senare frågan, om vi någonsin ser människorna bakom siffrorna är svaret: Ja, det gör vi absolut. I det tidigare replikskiftet nämnde att det finns många utländska arbetstagare som jobbar inom coronavården. En sådan person är min fru. Hon är född utanför och jobbar inom coronavården. är hon i och för sig föräldraledig, men hon gjorde det . Vi ser absolut de här människorna, men när man sysslar med politik måste man i första hand se till siffrorna och den stora bilden. Man kan inte fastna och titta på individuella fall eller kära ned sig i individuella omständigheter, för då hamnar man fel. Och det är det som har hänt . 155 HANS (KD): På mitt kontor här i har jag några tavlor uppsatta. En av dem är en valaffisch från valrörelsen , där jag som kandidat till riksdag uttryckte åsikten: Vi ska leva med, inte bredvid varandra. Innan jag kom in i hade jag jobbat i en del av där jag hade sett att inte ens längre hänger ihop. Att vi har ett som inte hänger ihop har inte bara med landets storstäder att göra. Även i min hemstad fick jag jobba i en situation där en väg skiljer två områden från varandra. Det är olika verkligheter beroende på vilken sida av vägen man befinner sig. På den ena har man låg arbetslöshet och hög medianinkomst, men på andra sidan vägen är det hög arbetslöshet, utanförskap och utsatthet. Den kristdemokratiska visionen om en samhällsgemenskap gäller inte bara för vissa utan för alla. Det är detta som gör att vi kristdemokrater förordar en stram migrationspolitik framöver, så att den samhällsgemenskapen ska ha någon möjlighet att etableras igen. Det krävs, tänker jag, ett visst mått av faktaresistens för att inte se att under en lång rad år har misslyckats med att integrera de människor som kommit till vårt land. ”Välkommen hit!” duger inte, utan vi måste också kunna säga ”Välkommen hem!” på riktigt. En majoritet av svenskarna håller med. De vill ta emot färre flyktingar. Jag tror inte för att detta är ett uttryck för främlingsfientlighet eller brist på generositet, tvärtom. Den bild jag får är att människor menar att vi inte kan ta emot människor som vi inte också tar ansvar för och hjälper att bli en del av vårt . Enkelt uttryckt: det finns ett samhällskontrakt som måste hedras mellan dem som redan bor i och som betalar skatt. De vill se ett som de kan lita på när de är i behov av hjälp och stöd. Det stora mottagande som haft under en lång rad år har lett till allvarliga integrationsproblem. Människor som kommit till med drömmar och förhoppningar om ett bättre liv har kommit att fastna i arbetslöshet, passivitet och utanförskap. Skuggsamhällen, gängkriminalitet och hederskultur har kunnat frodas på vissa platser, så att samhällsgemenskapen har vittrat sönder till oigenkännlighet. Jag kan som ansvarig politiker inte blunda för den extrema arbetslöshet som råder bland invandrare från exempelvis . De flesta har en för låg utbildningsnivå. De är inte anställbara, och visar det sig att endast hälften har kunnat bli självförsörjande. Det vill säga att hälften har levt och lever på socialbidrag. Jag kan inte blunda för det faktum att vi har växande utanförskapsområden. finns det 5 000 gängkriminella ungdomar som är beredda att använda våld och kommer undan med att göra det. I morse kom med en rapport om ungdomsrån, som jag tror att vi alla diskuterar inte bara här i utan också hemmavid. Det är skrämmande läsning. Det visar sig att två tredjedelar av dem som misstänkts för ungdomsrån har utländsk bakgrund. Bland målsägarna, alltså de som är offer för rånen, är fördelningen mellan svensk och utländsk bakgrund den omvända. Drygt tre av fyra av de barn som rånas har svensk bakgrund. Svensk politiks kanske allra viktigaste uppgift måste vara att få ordning på den situation som uppstått och som vi alltför länge förnekat. En stram migrationspolitik är ett grundläggande krav om vi ska ge oss själva möjlighet att klara detta. Vi måste klara av att skapa en samhällsgemenskap för alla – ett där vi lever med, inte bredvid varandra. Svenska myndigheter har inte kontroll över vilka som befinner sig här i . Antalet personer utan klarlagd identitet växer och kan troligtvis räknas i hundratusental. Vi vet inte vilka de är, och vi vet heller inte varför de är här i . Problemet med personer som befinner sig i under falsk eller ingen identitet är utbrett och utgör, menar jag, ett allt större hot mot den allmänna ordningen. Gränspolisen konstaterade : ”Vi har ett parallellsamhälle som bara växer och vi har tappat kontrollen över vilka som är här.” Antalet asylsökande i som har styrkt sin identitet är mycket låg. saknades pass i mellan av fallen. Utredningen identitet konstaterar att om en asylsökandes identitet inte går att klarlägga kan uppehållstillstånd ändå beviljas för utlänningar som ”kommit hit av andra orsaker än att de behöver skydd”. har i en rapport från visat hur stort problemet är. Där framkommer att ofta inte kan verifiera vilka personer som kommer till genom anhöriginvandring. De slår fast att identitetshandlingar i och , varifrån mottagit flest asylansökningar , ofta är förfalskade. Detta kan innebära att inte upptäcker skenäktenskap och människohandel eller att personer tar hit barn som de inte är föräldrar till och som utnyttjas eller far illa på olika sätt, eller att personer tar sig till i syfte att medverka i kriminella nätverk. härbärgerar alltså personer vars identitet vi inte känner till. Det är uppenbart att dagens arbete med att klargöra utlänningars identitet har nått vägs ände och är dysfunktionellt. Vi måste göra ett kraftfullt omtag inom politiken. En del i detta kan vara att vi bejakar förslag om att identifiering ska kopplas till beviljande av permanent uppehållstillstånd. För mig känns det som ett minimikrav att den som får rätt att vistas i permanent också måste göra sin identitet klar och inte enbart sannolik som . Ett identitetskrav är ett första steg mot att säkerställa att potentiellt samhällsfarliga personer inte vistas i permanent. Utöver detta krävs att identitetskravet skärps redan i den inledande asylprocessen och vid anhöriginvandring. Vi vill gärna ge rätt att uppta, lagra och söka biometriska data för alla utlänningar som söker sig till . Avslutningsvis, fru talman, måste vi få till stånd ett bättre återvändande. I den budget som , har förhandlat fram och som vann stöd finns det på det här området ytterligare medel avsatta för att skapa fler förvarsplatser. Innan dessa platser finns ska de som har fått avslag på sin asylansökan och som man misstänker kommer att avvika även kunna utrustas med en viss form av elektronisk övervakning. Vi anser att svensk migrationspolitik måste utformas utifrån vår förmåga att integrera. Det sistnämnda är det som ger de invandrare som kommer hit chansen att bli ett med – att vi blir ett vi i , alla medborgare och de som har getts rätten att uppehålla sig i vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2021/22:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2021/22:1 delvis) 156 (C): God dag, kära kollegor! Det är trevligt att se alla här denna härliga kväll. Jag vill börja med att säga att vi inte har varit med i beslutet och därför inte tänker ta ställning i detta heller. handlar detta om studiestöd. Jag är jätteglad över att vi har gett ökade möjligheter till studiestöd högre upp i åldrarna. Det är en jättebra reform. Den gör att det blir bättre tillgång till kunskap för fler, vilket alltid är oerhört positivt. Med det lilla positiva kan vi väl starta denna debatt. Sedan vill jag säga: Det absolut viktigaste som har hänt på detta område , och särskilt , är att vi äntligen har kommit igång med reformen om anställningsskydd och omställning, så att vi kan få ökad flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. Det är tack vare kamp. År har vi har kämpat för denna nödvändiga reform av den svenska arbetsmarknaden. har vi äntligen kommit en bra bit på vägen. Tanken är att dessa förändringar ska träda i kraft . Vi hoppas att vi kommer att lyckas med det. Orsaken till att detta är viktigt är att kompetensbehoven är enorma ute på arbetsmarknaden. Väldigt många människor har inte haft tillgång till den kompetensomställning som de behövt för att komma vidare från sitt gamla arbete in i det nya samhället, som kräver andra saker, större saker och mer kunskap än det kanske har krävt förut. De flesta medborgare har inte haft rätt till omställning. De har inte haft rätt till studier mitt i livet. De har inte haft ersättning . Men kommer de att få det. Jag är jätteledsen för att det tog så innan vi lyckades få med resten av på dessa förändringar, men är vi där, och det är oerhört härligt. Detta betyder att vi kan ta riktiga steg mot att skapa det livslånga lärandet, som behöver. Vi kan göra omställningen till det digitala samhället och förhoppningsvis få med alla människor. Vi kan lyfta vår befolknings kompetens. Under covidpandemin har vi sett att det är möjligt. tar vi det hela vägen och gör det till en rättighet för medborgarna. Det är otroligt positivt. Detta är kanske ett perspektiv som inte har varit så vanligt i . Vi har överlag haft fokus på att tryggheten ska ligga på den enskilda arbetsplatsen. Det här betyder att den inte längre ska finnas bara där. Tryggheten ska finnas på hela arbetsmarknaden. Det enda sättet att lyckas med detta är faktiskt att följa med i kompetensutvecklingen och se till att man utvecklas. Det är svårt. Det är inte lätt. Vi som sitter här har bra omställningspaket. Jag är glad för att resten av befolkningen också får den möjligheten, för det behövs. Sitter man på samma jobb i fyra, åtta eller kan man ibland bli lite insnöad i vissa kompetenser som kanske inte behövs på resten av arbetsmarknaden. Jag tror att flera av oss kan komma att upptäcka det när vi lämnar . Då är det jättebra att det finns omställningsmöjligheter. Jag är som sagt väldigt glad att resten av samhället nu också får dessa möjligheter. Det är såklart viktigt att det finns trygghet på den enskilda arbetsplatsen, men vi kan konstatera att omställningshastigheten i samhället har ökat. som stänger kommer att öka. De förändrar sina erbjudanden. De uppfinner nya saker. De möter en marknad som förändras totalt. Hastigheten kommer att öka, och då måste vi ge befolkningen möjligheter att följa med. Det är en väldigt sund och bra politik som äntligen har kommit igenom. Vi har kämpat hårt med S för att lyckas med det. Vi har tidigare kämpat hårt med alliansregeringen utan att lyckas med det. Men är vi äntligen där, vilket är väldigt bra. Vi har arbetsgivarna med oss. Vi har facken med oss. Detta kommer att göra fantastisk skillnad för samhället. När vi nu tar detta vidare är det jätteviktigt att hålla fast vid att den kompetens som behövs är den som arbetsmarknaden efterfrågar. Och där måste vi hålla fast vid att det kanske inte är Arbetsförmedlingen som är bäst på att värdera det, utan det är arbetslivet självt. Att komma ihåg att nyttja hela arbetslivet till att få in kunskap om vilken kompetens som behövs och att nyttja och bredda ingången till vad som är arbetsmarknadens behov är jätteviktigt om vi ska lyckas med detta. Med detta vill jag bara säga: Tack för ett trevligt år i utbildningsutskottet! Jag är glad för att vi har en högre intellektuell nivå i utbildningsutskottet än vad vi ser i vissa andra debatter. Jag hoppas att vi kan hålla det också. God jul till alla er, till talmannen och till er där ute! 157 (V): I det budgetförslag som regeringen lade fram aviserades en höjning av räntan på studielånet för att finansiera det nya omställningsstudiestödet. Det är något som avvisar. Vi anser att det är fel att låta lånekollektivet bekosta det nya stödet, även om vi välkomnar ett stöd som underlättar för människor mitt i livet att studera. befinner sig tiotusentals personer hos kronofogden på grund av skulder som beror på svårigheter att betala tillbaka studielånet. Antalet skuldsatta som inte kan betala har ökat . Därför är det svårt att förstå att regeringen och utskottets majoritet väljer att höja räntan och därmed skuldsätta ytterligare personer. Det leder bland annat till att man höjer trösklarna till högre utbildning, vilket går stick i stäv med ambitionen att minska snedrekryteringen till svenska lärosäten. generösa studiemedel, med en bidragsdel och en lånedel med låg ränta, har varit och är en viktig del för att arbetarklassens barn ska kunna studera vidare. Enligt CSN:s undersökning om huruvida studenter skulle ha studerat utan studiemedel och studielån var det av studenterna med lågutbildade föräldrar och av dem med högutbildade föräldrar som troligen inte skulle ha studerat utan studiemedel. Generösa studiemedel är alltså viktigt för att inte bara barn till högskoleutbildade föräldrar ska välja att studera vidare. Det finns också undersökningar som visar att studenter är mer benägna att ta lån ju högre utbildning deras föräldrar har. Det stämmer ganska bra med andra utredningar som visar att barn till lågutbildade och yrkeselever på gymnasiet har en betydligt mer negativ inställning till lån. Låneaversionen kan därför antas bidra till den sociala snedrekryteringen. är det vanligt att studenter med kortutbildade föräldrar finansierar sina studier genom arbete. Låga räntor på studielånet är viktigt för den stora del som drar sig för att ta lån. När regeringen meddelade att räntan skulle vara sa den då ansvariga ministern så här i sitt pressmeddelande: En ännu lägre ränta är positivt för låntagarna och gör vårt generösa studiestödssystem mer attraktivt. innebar alltså en låg ränta att studiestödssystemet blev mer attraktivt, men väljer man ändå att höja räntan. Man gör därmed, med öppna ögon, studiestödssystemet mindre attraktivt. I när den sociala snedrekryteringen till högskolan ökar borde vi inrikta politiken på att minska snedrekryteringen i stället för att öka den ytterligare genom att ta beslut som får dem som är tveksamma till att skuldsätta sig att avstå från att låna . Detta riskerar att leda till en ännu större snedrekrytering. Räntan på studielånet följer dessutom ränteutvecklingen i stort, eftersom den baseras på statens genomsnittliga upplåningskostnad . En höjning av statens upplåningskostnad innebär alltså en högre studielånsränta. När jag arbetade just med återbetalning och anståndsansökningar på CSN var det många som såg sina lån öka i omfattning eftersom räntan översteg inbetalningarna. Det är en situation som mycket väl skulle kunna återkomma. Förutom att en höjd ränta kan påverka snedrekryteringen till högre utbildning och utgöra ett hinder för den som bara kan finansiera sina studier med studielån väljer regeringen även att ställa ungas möjligheter till utbildning mot äldres möjligheter att ställa om mitt i livet. Det är något som vi starkt motsätter oss från sida. budget har fallit i denna del, och vi deltar inte i beslutet. Jag hänvisar därför till vårt särskilda yttrande. 158 (L): I debatten om studiemedel konstaterade jag för Liberalernas räkning att vår bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl anpassat. Vi brukar inte stå speciellt långt ifrån till exempel Socialdemokraterna i fråga om studiemedel. Visst, vi vill se ökade fribelopp, och vi kanske inte var helt positiva till studiestartsstödet från början. Men det är en studiemedelsform som jag har hyllat från denna talarstol så sent som , då det har visat sig att det finns uppenbara positiva aspekter för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Vi är glada att vi , inom ramen för januarisamarbetet, kunde höja den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel. Jag tycker, med andra ord, fru talman, att jag är ganska väl avvägd i debatter. Jag brukar inte svinga kritik hej vilt, men är jag ganska kritisk.