prot · H80979 · 2021-02-10 00:00:00 — Man får fina poäng om man handlar i en viss affär och på ett apotek som ligger i anslutning till affärskedjan och så vidare. Detta kan innebära att folkhälsoaspekten skjuts i bakgrunden, tycker vi. Vi vill därför initiera en översyn av apoteksmarknaden och förutsättningarna för ett statligt ägande av apoteken. I reservation nummer 7 lyfter jag detta. Det finns en klassmässig ojämlikhet i fråga om hälsa men även en geografisk. Många av de nya läkemedel och behandlingsmetoder som tas fram, exempelvis när det gäller cancer, är superpotenta. De är väldigt effektiva men dyra. Detta innebär ekonomiska utmaningar för regioner, men också etiska. Vilka patienter ska få denna typ av läkemedel? Dyra läkemedel har betydelse för patienter i alla regioner, men det blir en extra hög belastning för regioner som har ett svagare ekonomiskt läge. Därför är det väldigt bra att majoriteten i utskottet vill hitta en modell för geografiskt jämlika behandlingsmetoder. Det ställer sig bakom. Jag ska också säga att 2016 – det är dess – blev medicinen kostnadsfri för barn . Det är en väldigt stor lättnad för många familjer med svag ekonomi. Jag är glad över att det rullar vidare. Jämlikhet är aldrig fel när det gäller hälso- och sjukvård. 43 (KD): För oss kristdemokrater är apoteken en självklar del av hälso- och sjukvårdskedjan. Men dessvärre upplever vi att apoteken och deras högutbildade personal är en underutnyttjad resurs. Genom att utöka och förstärka apotekens och farmaceutens roll i vårdkedjan kan framför allt primärvården avlastas. Vårdens resurser kan då riktas effektivare mot de patienter som har det största vårdbehovet. Detta är något som vi kristdemokrater har lagt fram konkreta förslag om här i . Jag är därför glad, fru talman, över att socialutskottet nu tillstyrker ett av förslag inom just detta område. Utskottet uttalar att det är angeläget att apotekens stödjande roll inom det hälsofrämjande arbetet utvecklas och stärks. Jag ser fram emot att följa regeringens hantering av detta tillkännagivande noga. Så kallade farmaceutiska tjänster är väletablerade i många andra länder och är ett utmärkt sätt att ta vara på farmaceuternas kompetens, detta som den rådgivning och egenvård som erbjuds på apoteken kan förstärkas och patientens tillgång till läkemedel kan förbättras under patientsäkra former. Det är därför välkommet att regeringen nu ger uppdraget att utföra en större försöksverksamhet kring farmaceutiska tjänster med fokus på rådgivning och bättre läkemedelsanvändning. Från sida anser vi dock att det finns ytterligare ett antal farmaceutiska tjänster som borde ingå i försöksverksamheten, och jag vill därför yrka bifall till vår reservation 12. Jag tänker då exempelvis på ett så kallat farmaceutsortiment eftersom det saknas en kategori av läkemedel mellan det som är receptfritt och det som är receptbelagt. Ett farmaceutsortiment omfattar i andra länder särskilt utvalda läkemedel som får säljas utan recept under förutsättning att de säljs på apotek bakom disk och tillsammans med rådgivning av farmaceut. Det här omfattar exempelvis salvor till eksem, potensläkemedel eller högre styrkor av säkra läkemedel som är receptfria endast i lägre styrkor. Det vore också värdefullt om receptfria läkemedel med en negativ miljöpåverkan skulle ingå i ett farmaceutsortiment. Då skulle en farmaceut kunna upplysa patienten om hur det aktuella läkemedlet ska användas och kasseras på bästa sätt för att minimera den negativa miljöeffekten. Så kallad re-förskrivning är en annan farmaceutisk tjänst som vi tycker borde ingå i den här försöksverksamheten. Genom re-förskrivning kan farmaceuter förlänga giltigheten på ett recept som har gått ut under vissa förutsättningar som tas fram i samverkan med läkarprofessionen. I har detta införts tillsammans med begränsningar kring vilka läkemedel och sjukdomar som omfattas och med villkoret att det ska handla om en stabil medicinering till en person . Behandlande läkare måste också i förväg ha noterat sin tillåtelse. Det ska också vara så att endast den minsta förpackningen får expedieras, och ansvarig läkare måste förskriva recept inför nästa expedieringstillfälle. Läkemedel som skulle kunna vara aktuella för re-förskrivning är exempelvis insulin, blodtrycksmediciner eller p-piller. Fördelen med re-förskrivning är att den förhindrar avbrott i läkemedelsbehandlingen och gör att patienten i lugn och ro kan kontakta sin läkare för att få en förnyelse av sitt recept. Jag tror att detta förfarande skulle underlätta vardagen för många. Jag vill också beröra den omfattande bristen på farmaceuter. Enligt SCB har andelen arbetsgivare som uppger att tillgången på farmaceuter är god eller balanserad minskat från 2018. trädde också kravet på farmaceutisk kompetens och farmaceutens ansvar i samband med receptexpediering i kraft. Detta är något som vi kristdemokrater menar riskerar att förvärra kompetensbristen ytterligare och i förlängningen också äventyra både kvalitet och patientsäkerhet. Vi ser också risken att fler apotek kommer få längre kötider och försämrade öppettider, något som sannolikt kommer att försämra medborgarnas tillgång till läkemedel. Vi kristdemokrater reserverade oss emot införandet av denna lagändring av flera anledningar, inte minst för att det inte går att påvisa att det tidigare skulle ha förekommit kompetensbrister som medförde ett hot mot patientsäkerheten vid recepthanteringen. Men är lagkravet på plats, och vi anser därför att det är angeläget att följa upp hur det påverkar den farmaceutiska kompetensförsörjningen. Vid behov bör det även föreslås undantag från farmaceutisk kompetens vid lämpliga moment under receptexpedieringen. Apotekens e-handel kan ses som ett bra komplement till fysiska apotek i såväl tätbebyggda som glest bebyggda områden. Men den kan inte fullt ut ersätta de fysiska apoteken. Det handlar dels om att det finns läkemedel som inte kan hanteras via e-handel, till exempel narkotikaklassade läkemedel och antibiotikalösningar som måste beredas i samband med expediering, dels om att det finns en trygghet i att kunna besöka ett apotek och där få råd av kompetenta personal kring användning av receptbelagda läkemedel och egenvård. Vi kristdemokrater anser därför att det är viktigt att även personer i glesbygd har nära tillgång till ett fysiskt apotek, men med den nationella farmaceutbrist vi har är det dessvärre svårt . går det att via digitala tjänster få både diagnos och behandling av en läkare på distans. Men det finns inte någon möjlighet att expediera ett läkemedel med en farmaceut på distans. För att säkra en hög tillgänglighet till apotek även på landsbygden anser vi därför att en försöksverksamhet med farmaceutisk närvaro på distans bör införas och utvärderas. Återigen är detta en ordning som finns på apotek i andra länder. Sammantaget har mycket att lära av apoteksverksamheten i andra länder. Jag är dock genuint glad över att kristdemokratisk politik inom detta område börjar få genomslag. Att utskottet nu uttalar vikten av att utveckla apotekens del i det hälsofrämjande arbetet är en viktig del i att stärka apotekens roll i hälso- och sjukvårdskedjan. 44 (L): Jag börjar med det som borde vara självklart när det gäller läkemedel: Läkemedel som gör oss friskare ska inte skada djur eller människor någon annanstans i världen. och EU behöver ställa hårdare miljökrav, och jag vill också se en miljömärkning så att vi invånare, om vi vill, kan göra en insats både när vi köper receptfritt och när det finns två medicinskt likvärdiga läkemedel att välja mellan som kanske har olika miljöpåverkan när de tillverkas. Jag vill också säga några ord om ett särskilt hot, nämligen antibiotika. Antibiotika har revolutionerat vården och människors liv, fru talman. Det är tack vare antibiotika som vi numera plättlätt kan bota tidigare livshotande infektioner, rädda för tidigt födda barn och ge cancersjuka människor en framtid. Människor som tidigare hade haft en kvar att leva kan få transplantationer. Om vi låter antibiotikaresistensen galoppera vidare riskerar dock sjukvården att förflyttas , . Här behöver regeringen på många sätt driva på, bland annat för globala krav vid tillverkning och en striktare uppföljning av apoteken runt om i . Listan kan göras lång. Apoteken, ja. Apoteken är en oerhört viktig del av vården, men de behöver bli ännu viktigare. Apoteken kan ta större plats i vårdkedjan; det är vi liberaler helt övertygade om. Jag är övertygad om att apoteken kan ge mer vård och mer egenvårdsstöd bara de får chansen, fru talman, och därför är jag väldigt glad över att Liberalernas och andra partiers motioner om just detta ser ut att bifallas . Men det behövs förstås ännu mer. Det är inte färdigt i och med detta. Alla apotek borde ha i uppdrag att till självkostnadspris dela upp läkemedel i portionspåsar till personer som tycker att det underlättar deras vardag, som behöver ha med sig läkemedel tryggt på en resa eller som är rädda för att de ska göra fel för att det är för många olika tabletter och tillfällen att hålla ordning på. Dessutom behövs ett mellanläge mellan receptfritt och receptbelagt. Det kan till exempel handla om miljöpåverkande läkemedel som är receptfria eller som skulle kunna vara receptfria men där miljöpåverkan gör att de bara borde lämnas ut efter råd och samtal med en farmaceut. Det kan också handla om personer som har ett recept på ett läkemedel men som har svårt att få ett vårdbesök för att förnya sitt recept men som med hjälp av ett farmaceutsortiment, detta mellanläge mellan receptfritt och receptbelagt, skulle kunna få en liten förpackning som tar dem vidare. Det skulle hjälpa dem, och det skulle avlasta vården. På en punkt behöver dock apoteken ironiskt nog vara mindre inblandade i sjukvården. Jag pratar om ägarförhållanden. Svensk lag utgår från att det finns en inbyggd risk för överförskrivning om de läkare som skriver ut medicin också skulle få äga apotek och sälja samma medicin. Vi vill inte ha det på det sättet. Därför är det förbjudet för läkare att äga apotek. Men det omvända är fullt tillåtet. Apotek får äga nätläkarbolag. Dessutom får läkemedelsföretag äga vårdinrättningar. Det är helt galet – verkehrt, som min tyska kollega skulle säga. Det måste göras en tydlig gränsdragning mellan förskrivare och försäljare, för vår hälsas skull och för våra ekosystems skull. Överförskrivning är riskabelt på så många olika sätt. En och samma aktör ska inte kunna ha ekonomiska intressen på flera ställen längs vårdkedjan. Så enkelt är det. Jag ställer mig därför bakom, det vill säga yrkar bifall till, Liberalernas och reservation 9 under punkt 9, som handlar om dessa frågor. Slutligen vill jag framföra ett varmt tack till er alla. Nya läkemedel måste nå människor på ett jämlikt sätt i vårt land oavsett postadress och oavsett vilken sjukdom vi drabbas av och vad som händer oss under livet. Därför är jag glad över att kommer att sätta ned foten om detta. Vi liberaler vill se mer nationell styrning på läkemedelsområdet, och när det gäller riktigt dyra terapier för sällsynta tillstånd, till exempel genterapier, vill vi att staten tar ett större finansiellt ansvar. Vi tror att det behövs. Jag är mycket glad över att en majoritet av er, mina kollegor, håller med oss liberaler och kristdemokrater om att vi behöver hitta en väg där staten, läkemedelsföretagen och sjukvården tillsammans kan säkra god behandling för människor med sällsynta tillstånd. Varmt tack för detta! Det kommer att kännas fint att se de gröna lamporna tändas vid voteringen . Grönt ljus för bättre liv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2020/21:SoU15 45 (M): är det för socialutskottet att debattera folkhälsofrågor. När jag stod i talarstolen för nästan precis lyfte jag stolt fram att var partiet som väckt första hälsofrämjande motion och preventionsmotion. är jag minst lika stolt då vi ständigt uppgraderar och jobbar med de förebyggande frågorna. Det gläder mig också att flera partier nu har väckt folkhälsomotioner. Det bådar gott. Mycket har hänt , och lite visste vi hur ett virus skulle påverka hela landet – ja, hela världen. Aldrig förr har det varit mer aktuellt än nu att arbeta med de hälsoförbyggande åtgärderna. Tack vare läkemedelsbolagen och läkemedelsindustrin har vaccin för covid-19 tagits fram på rekordtid, och vaccinationerna är nu igång – om än i liten skala. är det av största vikt att får mer vaccin och ökar vaccinationstakten. Vaccinationer är en av de största och viktigaste samhällsinsatserna för att förebygga och förhindra sjukdomar och virus. I har vi en hög följsamhet till barnvaccinationsprogrammet, och vi har på så sätt utrotat sjukdomar som exempelvis polio. Låt oss nu hoppas att följsamheten när det gäller att vaccinera sig mot covid-19 blir lika hög. För mig är folkhälsofrågorna, det hälsofrämjande, det preventiva, något av de viktigaste som ett samhälle kan arbeta med. Politiken bör lägga stor kraft på att prioritera och fokusera. Med det sagt är det omöjligt att hinna beröra alla viktiga folkhälsoområden på mina i talarstolen. Jag kommer därför att fokusera på några av förslag för ett långsiktigt hälsosammare . har vaccination mot HPV, ett papillomvirus som orsakar livmoderhalscancer hos kvinnor och flickor, funnits med i det allmänna vaccinationsprogrammet. Att nu även pojkar ingår i det allmänna vaccinationsprogrammet för HPV ser vi moderater med stor glädje på. Vi har drivit denna fråga . Med nuvarande vaccinationsstrategi kommer HPV-viruset att slås ut för barn och unga födda och framåt. Nästa steg är att utrota livmoderhalscancer helt och hållet. Här kan bli ett av de första länderna i världen att lyckas. drabbas ungefär 550 kvinnor i av livmoderhalscancer, och 150 avlider i sjukdomen. har satt målet om global utrotning. Andra länder har därför startat sina utrotningsprogram, men har inte gjort det. vill tillsammans med genomföra en konkret handlingsplan med att systematiskt vaccinera och screena kvinnor i syfte att utrota livmoderhalscancer. Satsningen ska vara nationellt samordnad och följas upp regelbundet. Kvinnor som får HPV-vaccin skyddas till mot livmoderhalscancer. Detta ger ett gott skydd mot livmoderhalscancer. Denna vaccination kommer att leda till att viruset som orsakar HPV kan utrotas i . Detta är enligt mig prevention på riktigt. måste börja arbeta mer sammanhållet, samordnat och systematiskt med åtgärder som är hälsofrämjande, preventiva och långsiktiga. Det finns utmaningar och problem med nuvarande styrning och organisation av hälso- och sjukvården kopplat till det förebyggande arbetet. Det förebyggande hälsofrämjande arbetet är lågt prioriterat. vill se en nationell ersättningsmodell som uppmuntrar och långsiktigt stärker hälsofrämjande insatser, förebyggande åtgärder såsom prevention samt insatser som stärker rehabilitering. Vi vill även se att arbetsterapeuternas och fysioterapeuternas kunskaper och erfarenheter används mer strukturerat och metodiskt i det förebyggande hälsoarbetet i hela samhället. bör nationella riktlinjer tas fram även för rehabiliterande insatser. Många i är friska och aktiva i hög ålder, men beräknas mer än hälften av landets vuxna befolkning ha övervikt eller fetma. Att leva med fetma ökar risken för sjukdomar som cancer, diabetes typ 2 och högt blodtryck. Om vi som helhet förbättrar våra levnadsvanor kan av all sjukdom i förhindras. Behandlingen av fetma ser olika ut mellan och inom regionerna, och vården är långt ifrån jämlik. Senast var det på nyheterna ett inslag från . Det var en man med ett högt som ville ha hjälp med sin fetma. Han ville gå ned i vikt på ett långsiktigt och hållbart sätt som främjar hans hälsa. Läkarna han träffade påpekade att han behöver gå ned i vikt, men Region har inget vårdprogram för fetman. Hjälp med sin övervikt får han först när han har utvecklat en följdsjukdom till fetman. Ja, ni hörde rätt. Detta innebär att vården för personer med fetma är fullt tillgänglig när sjukdomen gått långt och man har hunnit få följdsjukdomar. Behandlingen av människor i med fetma eller kraftig övervikt måste bli en lika naturlig del i hälso- och sjukvården som att stötta personer med andra kroniska sjukdomar. Glädjande är att nationella riktlinjer håller på att tas fram. Här menar vi moderater att det är centralt att i samband med att riktlinjerna tas fram måste också en struktur för uppföljning och återkoppling tas fram. Vi moderater fortsätter att driva frågan om och vikten av att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi. måste metodiskt, långsiktigt och strukturerat sträva efter att skapa bättre förutsättningar för en god och mer jämlik hälsa hos hela befolkningen. En samlad nationell strategi ska lägga fast tydliga mål samt peka ut prioriteringar, specifika satsningar och hur regelbunden uppföljning och utvärdering ska genomföras. Politikens roll är inte att komma med pekpinnar utan att underlätta och ge goda förutsättningar för alla människor att göra individuella hälsosamma val. Vi moderater ställer oss bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 1. 46 (SD): Inledningsvis vill jag säga att vi ställer oss bakom alla våra reservationer, men yrkar jag bifall endast till reservation 2. kommer att etsas fast i historien som ett mycket mörkt år då det nya coronaviruset försatte vårt land i en allvarlig kris. Pandemin sveper över oss och skördar sina offer. Äldre och andra sårbara människor med underliggande sjukdom eller andra riskfaktorer drabbas allra hårdast. Debatten om samhällets robusthet inför pandemier handlar ofta om sjukvårdens kapacitet, men en avgörande aspekt av vårt samhälles motståndskraft vid smittspridning handlar om befolkningens hälsa. Vikten av en god folkhälsa har blivit extra tydlig under pandemin, inte minst eftersom vissa folkhälsorelaterade faktorer har visat sig bidra till ökad risk för att drabbas av ett svårare sjukdomsförlopp vid covid-19. Det handlar exempelvis om övervikt, fetma, högt blodtryck, diabetes typ 2 och rökning. Det är också viktigt att ta vara på de positiva hälsoeffekter som har uppmärksammats under pandemin. Många vittnar om en ökad motivation att sluta röka eller vara mer fysiskt aktiv. Det är dock inte alltid så enkelt att ändra på invanda levnadsmönster. I pandemins spår ser vi att naturen har blivit extra viktig och att fler upptäcker vår natur och väljer att vistas där. En undersökning som har gjort bland aktörer som möter besökare i naturen bekräftar att rekordmånga besökte den svenska naturen . Friluftslivet har aldrig varit viktigare, och efterfrågan på aktiviteter är stor. Vi ser att vi kommer att behöva rikta mycket större uppmärksamhet mot livsstilen och levnadsvanorna, och därför är det viktigt att man skyndsamt och på ett effektivt sätt kan uppmuntra människor att äta hälsosammare, röra på sig mer och minska användningen av alkohol, droger och tobak. Folkhälsopolitik syftar till att stödja den enskilde att göra hälsosamma val. Genom att tidigt upptäcka och personanpassa behandlingsupplägg kan många folkhälsoproblem förebyggas. En fortsatt restriktiv alkoholpolitik och ett förebyggande arbete när det gäller rökning är i detta sammanhang viktigt. Det finns en oroande utveckling: Enligt en ny rapport från rör sig av ungdomarna för lite. Det är en stor studie som har gjorts i 146 länder och där 1,6 miljoner ungdomar mellan har fått svara på frågor om hur mycket de rör på sig. Det är första gången som det har gjorts en så stor undersökning om ungdomarnas fysiska aktivitet. Ungdomar bör röra på sig , och då handlar det inte bara om idrott och sport utan också om vardagliga aktiviteter. En stillasittande livsstil ger många negativa effekter på barnets muskler, bentäthet, hjärta, motorik, balans, , sömnkvalitet och koncentrationsförmåga. Läget är allvarligt och kräver akuta åtgärder. Alla delar av samhället måste därför kraftsamla och hjälpas åt. Det kan handla om mer fysisk aktivitet på schemat, säkrare gång- och cykelvägar och fler platser där unga kan utöva sina fysiska aktiviteter. Det finns flera förebyggande metoder inom ANDTS-området som har utvecklats och visat sig vara framgångsrika. Dessa och andra evidensbaserade metoder måste göras mer tillgängliga nationellt för att det förebyggande folkhälsoarbetet ska kunna kvalitetssäkras. Vi anser att projekt som har bevisats innebära framgångsrika folkhälsoförebyggande effekter måste förvaltas och implementeras. Att förebygga ohälsa och sjukdom är en av de mest lönsamma investeringar ett samhälle kan göra för sina medborgare. Effektiva preventiva insatser kan också leda till stora kostnadsbesparingar. Redan innan covid-19-pandemin drabbade oss kunde den ökande psykiska ohälsan i samhället klassas som en av vår tids största folkhälsoutmaningar. Även om pandemin primärt påverkar människors fysiska hälsa är det också väl känt att den psykiska hälsan påverkas av svåra samhällskriser, exempelvis pandemier. forskning visar på en rad exempel där självmord tillfälligt har visat sig minska under en samhällskris, för att sedan kompenseras – alternativt överkompenseras – efter det att den omedelbara krissituationen har passerat. Det är givetvis något vi måste ha beredskap för, men är det minst lika viktigt och avgörande att vi arbetar förebyggande och med alla medel strävar efter att motverka en sådan utveckling. En god psykisk hälsa hos befolkningen är en förutsättning för återhämtning efter en kris. Av den anledningen behövs det mer kunskap för att vi ska kunna få en ökad förståelse för hur covid-19-pandemin har påverkat den psykiska hälsan hos vår befolkning. krävs det tydliga strategier och specifika åtgärder som är ämnade att bidra till att stärka det psykiska välbefinnandet i samhället, både under och efter pandemin. 47 (C): Pandemin har verkligen satt folkhälsan högt upp på dagordningen. Fler och fler har fått upp ögonen för vad de själva kan göra för att stärka sin hälsa, och det är ju faktiskt en positiv utveckling i en annars ganska tung tid. För visst är det att vi på riktigt börjar prata om hur vi själva kan stärka vår hälsa – att vi på riktigt tar ett grepp om vår befolknings hälsa och gör allt vi kan för att du och jag ska kunna stärka den, både på egen hand och med hjälp från det offentliga. Att människor ska få frihet och förutsättningar att fatta egna, välgrundade beslut och bidra till sin hälsa genom bra levnadsvanor och en hälsosam livsstil är enligt mig väldigt viktiga aspekter av folkhälsoarbetet. På samma sätt som vi kan minska risken när det gäller covid-19 genom att exempelvis hålla avstånd och tvätta och sprita händerna kan vi förebygga icke smittsamma sjukdomar genom goda levnadsvanor och bra val. Ur ett globalt perspektiv är folkhälsan i god, och i många avseenden uppvisar hälsan i befolkningen en positiv utveckling. Medellivslängden ökar, fler skattar sin allmänna hälsa som god, barna- samt mödradödligheten minskar och daglig tobaksrökning minskar i alla grupper. Den höga medicinska kvaliteten i svensk sjukvård gör att de allra flesta får en högkvalitativ behandling. Mycket pekar dock på att det fortsatt finns en stor ojämlikhet i folkhälsan. Inom ett antal områden är skillnaderna mellan olika grupper i samhället fortfarande stora och ibland även ökande. Vi kan tyvärr också konstatera att det finns stora utmaningar när det gäller den psykiska ohälsan. Så kallade lättare psykiska åkommor som depression, nedstämdhet och utmattning ökar inte minst hos unga, vilket är särskilt allvarligt. Utbrottet av covid-19 medför därutöver stora påfrestningar på befolkningens hälsa. Förutom alltför många dödsfall kommer med stor sannolikhet även isolering, ekonomiska förluster och personliga kriser att påverka befolkningens psykiska välmående. En mängd studier har även visat på en försämrad psykisk hälsa i befolkningen i efterdyningarna av till exempel finanskrisen –2009. För att motverka att hälsorisker utvecklas till sjukdomar måste sjukvården arbeta med förebyggande och hälsofrämjande insatser.