prot · H809132 · 2021-06-02 00:00:00 — Vi ska välja det trafikslag som är bäst för klimatet, kapaciteten och så vidare. Där landar vi nog i delvis olika slutsatser. 73 (C) replik: Jag tror att samtliga transportslag kommer att behövas . Det är bara att titta på det som flera av ledamöterna har varit inne på, nämligen att det som driver utvecklingen framåt är innovation, teknikutveckling och tekniska lösningar. Gå bara och se vilket bränsle tågen gick på då, och jämför sedan med hur utvecklingen har skett där. Samma sak gäller fordonsflottan med bilar, lastbilar och bussar. Där sker innovation och teknikutveckling på så vis att man tar sig fram på ett mer miljövänligt sätt. Vi ser och vill genomföra en liknande utveckling för flyget. Jag vill koppla på något annat som sas. Det är viktigt att se infrastrukturen som en helhet och ha ett dörr-till-dörr-tänkande. När man åker hemifrån börjar man kanske på en cykel för att ta sig till en större järnvägsstation, eller så börjar man hemma med bilen och tar sig till en flygplats för att sedan ta sig någonstans i och därefter fortsätta med buss. Man måste se helheten och se att samtliga våra transportslag hänger ihop. När ledamoten från nämner att en del flygplatser kan ses som samhällsviktiga vill jag ha ett förtydligande. Vad menas med samhällsviktiga? Jag ser att många av de regionala flygplatserna men även de statliga som finns i Swedavias regi fyller en viktig funktion för såväl näringslivet som besöksnäringen. De är en viktig del för egentligen vilken resa som helst. Jag skulle därför vilja ha ett litet förtydligande från ledamoten. Vad anser han och vad säger han till många av dem som verkligen måste använda flyget dagligdags för att ta sig till diverse möten? 74 (MP) replik: Låt oss ta som exempel. Där var tyvärr med om att driva fram en folkomröstning och ställde sig på den sida som ville bevara . Denna flygplats har nästan inga linjer. De har en linje till spanska , och den subventioneras i princip med hundratals miljoner . Där får skattebetalarna gå in med pengar för att stockholmare ska kunna ta tåget till och använda , som är betald av kommuninvånarna i , för att åka till spanska . Det här är naturligtvis en jättemärklig ordning, inte minst för att både har järnvägsförbindelser och ligger nära andra stora flygplatser. Det är sådana flygplatser som vi inte kan fortsätta understödja. De får såklart försöka stå på egna ben, men vi kan inte med offentliga medel, skattebetalarnas medel, pumpa in pengar som hamnar i fickorna på dem som åker till spanska . Det är ett mycket märkligt upplägg. Jag vill även kommentera vad som driver utveckling och innovation. Jag delar inte bild av det. Det som driver innovation är ofta politiska beslut eller regleringar som tvingar branscher att röra sig framåt. Det är ett himla snack om elflyg och biobränsle för flyget just . Detta snack kom igång när drev igenom flygskatten. Elektrifieringen av transporter på väg kom igång när drev fram bonus–malus, som tvingade branscher att ställa om. Jag delar alltså inte bild, och det är därför jag säger att politiken måste finnas på plats för att sätta ramar och pressa branscher framför sig. Återigen: Den tekniska utvecklingen för flyget är långt ifrån hållbar. Vi har kommit en mycket liten bit, och vi har det stora framför oss. Det kommer att ta många tiotals år. Därför kan vi inte bara tänka på teknik utan även på beteende. 75 (S): Jag har med intresse lyssnat till debatten, som primärt har handlat om luftfartsfrågor, men jag tänker uppehålla mig vid det jag har reflekterat över, nämligen diskussionen om . Det har ju handlat om vara eller icke vara. För mig som socialdemokrat handlar det inte om detta, utan det handlar om hur vi ska kunna stärka och det kapacitetsbehov vi ser där . Jag vet inte om ledamöter och partier har missat att det pågår – och har pågått – en ganska viktig ekonomisk match om var norra ekonomiska centrum ska ligga. Massor av faktorer spelar roll för var detta ekonomiska centrumet ska finnas. En sådan är tillgången till bra transportsätt, däribland även flyget. Jag funderar även på hur man ser på dessa frågor. I har vi ett starkt behov av en flygplats som kan konkurrera på den internationella marknaden och med andra skandinaviska flygplatser. Det gör vi inte . Vi ligger efter. Vi har färre resenärer än såväl som . Vi har också en flygplats tvärs över som till exempel är ledande på Asienflyget. Låt säga att vi förlorar matchen om norra ekonomiska centrum till eller och . De ekonomiska konsekvenserna för vårt land vore förödande. Det är därför frågan dyker upp. Pandemin har i sig såklart drabbat både vårt land och alla andra länder i hela världen, men den ger oss också en unik möjlighet att stärka svensk konkurrenskraft och tillväxt. Det kan ge oss möjligheter att skapa kapacitetsbehov och fylla det på , både vad gäller framtidens flyg – vi vet inte hur det kommer att se ut – och hur vi kan stärka kapaciteten för resor till och från flygplatsen. Det är nu vi har ett fönster, inte sedan. Det är nu som slottiderna inte är fyllda. Det är nu det finns ett utrymme. Att vänta med beslut som detta vore som att skjuta sig själv i foten. På så vis skulle vi förstöra och sänka den möjlighet vi har att stärka svensk konkurrenskraft. Jag kan inte låta bli att dra en parallell till en annan viktig match, eller ett mästerskap, som hölls alldeles . gick in och gjorde en riktig dålig entré med förlust mot . i modern historia missade vi slutspelet. Låt oss inte göra detta misstag när det gäller norra ekonomiska centrum. Låt oss gemensamt se till att tar matchen om var det ska ligga. Låt oss ta tillfället att stärka svensk konkurrenskraft och tillväxt. 76 (KD) replik: Tack, ledamoten ! Jag blir glad när jag lyssnar på dig. Jag tycker att det är positivt. Jag kan ta några enkla exempel. Jag bor i – det är inte i den här delen av . Min hustru kommer från . Vi flyger faktiskt en hel del. Vi flyger till släkten men har också av andra skäl valt att ibland göra flygresor. Det kan vara affärsresor eller semester. Vi har i princip aldrig tittat på . har helt rätt, fru talman. För många av oss i är inte ett alternativ. Vi tittade på –när vi skulle till några vänner i . När vi åkte till tittade vi på –, med matartrafik från . Vi var med släkten i ; då var det . Det är enligt min bedömning en helt korrekt analys att om ska ha en chans måste man ha en flygstrategi som inte bara handlar om och utan som handlar om . Jag är den förste att tillstå detta. Det finns bara ett litet problem. stod en del av regeringsunderlaget och förklarade att man inte står bakom den politiken. Detta är också ett av skälen till att vi har kunnat samla fem partier kring en markering om att vi måste kunna hantera hela landet. Trots att vi har lite olika tonläge när det gäller frågan om har vi ändå kunnat samla oss och säga: Bevara och utveckla . Men regeringen måste göra det! 77 (S) replik: Tack så mycket, ledamoten , för frågorna! Jag vet inte riktigt var jag ska börja, men det är bra att vi ändå har någon form av gemensam syn. Då är det tråkigt att en majoritet av landar i att bevarande är det primärt viktiga och inte att säkra kapaciteten på . Det är ju där diskussionen ligger. I debatten har också nämnts de eventuella behoven av ytterligare en landningsbana och så vidare. I utskottet har Swedavia inte bara en utan två gånger redogjort för sina kalkyler och analyser. De säger själva: Ponera att flyget kommer att återställas under x år. Men absolut behöver vi ha ett beslut om en eventuell ytterligare landningsbana, om flyget fortsätter uppåt. Det här vet vi inte . Vi kan stå här och sia, men vad vi vet är att det kommer att ske stora förändringar av hur resandeunderlaget ser ut. Utifrån detta perspektiv skulle man alltså låsa fast , som kräver enormt stora resurser och som har ett avtal som löper ut . Ingen i , oavsett politisk färg, aviserar att man vill förlänga detta avtal efter 2038. Det finns ett bästföredatum här, och att i det skedet säga att vi ska bevara till vilket pris som helst, trots att vi vet att flygplatsen kommer att gå med förlust framöver, antagligen ända till 2038, tycker jag är oansvarigt. Det måste jag ändå tillstå. 78 (KD) replik: Jag kan tycka att ledamoten kanske bara läser tillkännagivandets ena sida. Det har nämligen två ben. Det har ett bevarandeben – inget snack om det. Men det har också ett framåtsyftande ben, där det pekas just på vikten av att vidta åtgärder på så att kan klara både inrikes- och utrikesflyg. Det som är så spännande är att vi här i kammaren har fått ett väldigt tydligt besked – samma tydliga besked som gavs på regeringens presskonferens: Med nuvarande regering kommer ingenting att hända på . Det är den oron som är ett av skälen till att vi har denna politiska situation, med fem partier som trots en viss oenighet sinsemellan har kunnat enas om att det är för tidigt att ta beslut om eftersom vi inte vet hur framtidsutvecklingen ser ut och att det är helt åt skogen att man inte klarar av att ta beslut om att utveckla . Det hänvisas mycket till Swedavia, och jag har stor respekt för det. Men vi är några som känner en viss frustration över att man hänvisar till en rapport som är hemligstämplad och som vi inte ens kunde få ta del av vid något av de två tillfällena i trafikutskottet. Jag ställde en uttrycklig fråga i trafikutskottet om Swedaviarapporten och fick det klara beskedet att de betraktar den som en affärshemlighet. Vi har alltså inte fullt ut fått det underlag vi har efterfrågat. Det tycker jag, fru talman, är oförskämt, och har jag sagt det här i kammaren. Det vore klädsamt att politiken åtminstone fick en chans att få samma och likvärdiga underlag när vi debatterar en fråga. Ytterst handlar denna debatt inte bara om . Den handlar om och förmåga att vinna den kamp som ledamoten lyfte fram. Jag är glad över engagemang i frågan, och jag skulle vara ännu gladare om regeringen hade samma engagemang. 79 (S) replik: Jag vill för ledamoten understryka att jag inte tror att någon av ledamöter har sett den här rapporten i dess helhet. Det handlar om affärshemligheter, och jag tror inte att vi lättvindigt ska hantera dem öppet på det sättet. Vi har däremot fått ta del av de sammanfattningar som avser Swedavias bedömningar av det framtida flyget, och det är jag otroligt tacksam för. Uppenbarligen gör jag en annorlunda tolkning av Swedavias analyser än ledamoten gör. Jag ser den unika möjligheten att just nu ta steget och stärka svensk konkurrenskraft och det svenska ekonomiska centrumet men också sätta på en viktig del av ekonomiska karta. Det är viktigt. Det vore förödande för om det ekonomiska centrumet flyttade längre söderut. Vi behöver hålla kvar det i norr, för vi är, vare sig vi vill det eller inte, ett ganska perifert land. , med och , missgynnas av att man har två flygplatser. Det betyder att också missgynnas. Vad vi än tycker om och är det huvudstad. Det är det svenska ekonomiska centrumet, och det behöver vi stärka – för framtida arbetstillfällen och för människor som bor både i den här regionen och i resten av landet. Vi behöver stärka det inte minst för den norra delen av , där är en otroligt viktig hubb för möjligheten att resa och förflytta sig. Jag är uppriktigt ledsen över att vi hamnar olika i denna debatt. Jag önskar att fler av partier också klarade av att se den möjlighet vi har just . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 12 Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring betänkande 2020/21:SoU31 Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring (prop. 2020/21:177) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) Stärkt skydd för geo-grafiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och före-tagsnamn i ond tro § 13 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro betänkande 2020/21:NU23 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro (prop. 2020/21:125) 80 (M): Svenska företag verkar i en värld som blir allt mindre eller, om man så vill, som blir global, och de kunskapsbaserade tillgångarna, det vill säga immaterialrätten, blir en allt större del av företagens värde. Dessa tillgångar är därmed också ett attraktivt byte för dem som ägnar sig åt illegal konkurrens genom att på olika sätt tillskansa sig marknadsandelar för entreprenörers och företags produkter, till exempel märkeskläder, mediciner eller läkemedel, mobiler och andra elektronikvaror, smink och leksaker. Attraktionskraften hos produkterna gör att de är utsatta för brottslighet. Som det står i utskottets ställningstagande i detta ärende har utvecklingen skett snabbt . Denna typ av brott har också visat sig öka . Utvecklingen har gått hand i hand med att vi blir alltmer digitala och handlar på nätet och gör fler beställningar där. ställer sig positiva till regeringens proposition om nya regler för geografiska beteckningar, varumärken och företagsnamn. Det är viktigt att med adekvata medel kunna skydda företag och entreprenörer. Men vi vill också kombinera detta svar med att det tydligare ska belysas hur företag kan ges information om de beteckningar som skyddas av Genèveakten om internationella register över ursprungsbeteckningar, för det är viktigt att företag kan göra rätt i frihandelsavtalen. Vi tar upp att regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag för att säkerställa att systemet är lätt att använda för företagare. När skyddet mot illegal konkurrens ska stärkas är det viktigt att seriösa och hårt arbetande entreprenörer och deras företag inte fångas i näten på grund av att systemen inte är tydliga. De måste få den kunskap de behöver när det gäller register och hur man ska leta i sökmotorerna, som ligger internationellt inom EU. Låt mig ta ett exempel. Drycken är en skyddad geografisk beteckning. Den ska tillverkas i och komma från det franska området. En känd dryck som denna är enkel att förstå sig på, men att hitta andra produkter över hela världen som inte man hört talas om eller kommit i kontakt med är knepigare. Då är det svårare att göra rätt. Därför har vi tittat på remissyttrandet från näringslivet om att detta är ett problem. Särskilt berör detta de företag som är mindre och därmed har mindre kapacitet organisatoriskt för ändamålet. Näringslivet lyfter fram denna fråga. Det är viktigt att system är lätta att söka i och att skyddade beteckningar är lätta att få vetskap om. Därför blir det också viktigt att införande av sanktioner kopplas samman med bra lösningar. När det gäller de föreslagna bestämmelserna om hinder mot registrering av varumärken och företagsnamn i de fall sökande är i ond tro har regeringen har valt att ta bort bestämmelsen om relativt hinder. , , har i sitt remissyttrande tagit upp farhågor kring detta. PRV lyfter att det enligt deras uppfattning inte är möjligt att placera in ond tro bland de relativa eller absoluta hindren, utan man kan komma att hamna i ett läge där båda är aktuella. Myndigheten skriver också att detta med ond tro ofta ses i relation till andra rättigheter. Stärkt skydd för geo-grafiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och före-tagsnamn i ond tro Därför säger vi att det är viktigt att regeringen följer denna fråga när lagstiftningen ska tillämpas i vardagen. Regeringen har valt att inte ta med denna aspekt. Att stärka förutsättningar för att värna immateriella rättigheter är en prioriterad fråga för oss moderater i den politik för företagande och innovationer som vi driver. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. Vi ser att det är angeläget att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsfrågor. Immaterialrättsområdet, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken. Vi anser att regeringen borde ha gjort mer. Vi vill se en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet. Det är av stor vikt att vi får svenska företag att förstå att skydda sina immateriella tillgångar och att öka den andel som faktiskt gör det. Det ställer krav på att entreprenörer och företag kan få svar av personer som kan immaterialrätt. Det är viktigt att de kan få rätt kunskap för att göra rätt saker. Vidare bör informations- och utbildningsinsatserna kring immaterialrätt stärkas. har en tydlig roll att aktivt informera svenska företag om immaterialrättens möjligheter. Även andra myndigheter, som och , bör få tydliga uppdrag att sprida kunskap och information om immaterialrätten. Ett ökat kunskapsutbyte mellan myndigheter skulle dessutom vara ett steg i rätt riktning. En immaterialrättsstrategi bör även innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning av lagstiftningen i relation till den rådande tekniska utvecklingen i samhället. Inom exempelvis digitalisering och artificiell intelligens går utvecklingen fort, och får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 1 i detta ärende. 81 (SD): debatterar vi näringsutskottets betänkande 23, som förutom en proposition från regeringen angående skydd för geografiska beteckningar behandlar en rad motioner från den allmänna motionstiden. Det är där jag för dagen avser att lägga tonvikten, och då närmare bestämt på en reservation från där vi vill stärka skyddet för patent och för alla fantastiska uppfinnare. Redan nu vill jag yrka bifall till reservation 10, och för tids nöjer jag mig med det, även om vi självfallet står bakom samtliga våra reservationer. Det finns ett antal viktiga komponenter när det gäller hur kunde utvecklas från ett fattigt bondesamhälle till en rik och välmående industrination på bara några decennier . Naturligtvis låg en internationell industrialiseringsprocess i grunden, men att vi lyckades så bra här i beror, tror jag, väldigt mycket på att vi svenskar har fått kämpa i vårt tuffa, karga klimat och av nöden varit tvungna att jobba både hårt och smart. Stärkt skydd för geo-grafiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och före-tagsnamn i ond tro Jag behöver inte gå längre än till min morfars pappa för att levandegöra just detta. Trots enkla livsförhållanden kom han att bli en multientreprenör och en överlevnadskonstnär av rang som förutom försörjning till hans anställda gav diverse varor och tjänster till bygdens invånare. Ett av alla hans förehavanden var att såga ut isblock och gräva ned dem i jorden, inpackade i sågspån, för att sedan kunna sälja isen så att människor skulle kunna kyla ned matvaror. Som ni förstår var detta innan två andra svenskar, och , utvecklade ett kylskåp för hemmabruk som har revolutionerat världen till det bättre. Där och då stod ett svenskt företag, , redo att ta sig an den fantastiska uppfinningen. Detta i sin tur genererade mängder av arbetstillfällen runt om i . Detta exempel är bara en av en lång rad fantastiska uppfinningar som har sitt ursprung i och som sedermera gett fantastiska industriframgångar till gagn för och det svenska folket. SKF, med det svenska kullagret, och Tetra är två andra lysande exempel. Sedan har det hänt mycket här i världen, och är det svårare att koppla specifika produkter till enskilda uppfinnare, då komplexiteten är så oändligt mycket större. kan en enda konsumentprodukt innehålla komponenter med hundratals enskilda patent som i princip varje större industriföretag lägger stora resurser på egen produktutveckling. Med dagens globala handel och aktörer i andra världsdelar som skamlöst stjäl och nyttjar patent utan att göra rätt för sig är det dock av stor vikt att vi gör vad vi kan för att skydda svenska uppfinningar och patent. har lagt fram en motion som vi kallar Uppfinningslandet , och den innehåller i sin tur ett antal förslag på åtgärder för att stärka skyddet mot immaterialrättsliga intrång till gagn för svenska uppfinnare och svenska företag. Ett av förlag är att vi ska ta initiativ till ett där man samlar och knyter samman kompetenser inom patentfrågor och immaterialrättsliga frågor. Den ska arbeta bland annat med uppsökande verksamhet vad gäller exempelvis utbildningar och sådant, men den ska också finnas som ett stöd för svenska företag som söker kunskap eller har hamnat i trångmål. Vi tror att ett sådant fungerar bäst om det har representanter från myndigheter, akademin och näringslivet. Vi menar också att den svenska staten kan och bör bli betydligt mer behjälplig vad gäller att skydda svenska patent och hjälpa till i patenttvister. En myndighet bör få ett tydligt uppdrag att assistera svenska företag och uppfinnare som råkar ut för intrång i sina patent. Vi har sett tydliga exempel på sådant i , och . För att öka möjligheterna och viljan att fullfölja en kommersialisering av uppfinningar och innovationer bör en försäkringslösning med statlig garanti kunna erbjudas. I en internationell jämförelse har visat sig ha ganska få patenttvister som avgörs i domstol. Det beror nog inte primärt på att det är ett lågt antal intrång. Man kan anta att det kan bero på att den svagare parten tar en väldigt stor risk genom att den eventuellt får betala stora rättegångskostnader om den förlorar målet. Därför menar vi att man från regeringens sida bör utreda möjligheten att inrätta ett tak för hur mycket en part i en rättegångstvist kan bli skyldig för motpartens ombud. På detta vis jämnas spelplanen ut för parterna. Och vi tror att fler patentinnehavare då vågar ta strid för sin rätt. Just detta har visat sig framgångsrikt i bland annat och . Vi menar därmed att det är något vi borde pröva också här i . 82 (C): Stärkt skydd för geo-grafiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och före-tagsnamn i ond tro Jag står bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 4 i betänkandet. Skyddet av immateriella tillgångar är för en självklarhet och en förlängning av äganderätten. Det är något som är grundstenen för många företag. I ett land som är skyddet för immateriella tillgångar kanske särskilt centralt eftersom en stor del av vårt välstånd bygger på de framgångsrika innovatörer, privatpersoner och företag som lyckats skapa internationella framgångsprodukter: dynamiten, respiratorn och pacemakern. Det är några produkter, men man kan nämna många fler. I dagens digitala ekonomi är det allt från den musik som skapas av till designen av en stol från eller källkoden hos ABB:s robotar som kan vara viktigt att säkra och intressant för många att kopiera. Den tekniska utvecklingen är snabb, och vi lever i ett alltmer digitaliserat samhälle. Därför är det viktigt att lagar och regler är anpassade efter dagens verklighet. Upphovsrättslagstiftningen är i flera avseenden föråldrad, och den reglerar i mångt och mycket förhållanden som gällde för . Ett tydligt exempel på detta är de tveksamheter som gäller om huruvida man får dela bilder på offentlig konst digitalt utan att betala ersättning till konstnären som det är tillåtet att dela dessa bilder analogt. Men detta är inte det enda exemplet på att upphovsrätten inte är anpassad till den digitala verkligheten. Upphovsrättsfrågan nummer ett har varit implementeringen av EU:s copyrightdirektiv. huvudlinje har varit att friheten att yttra sig behöver försvaras och stärkas samt att mellanhänders grundläggande ansvar och skyldighet att framföra information oförvanskad och att den inte får blockeras måste tydliggöras. behöver systematiska och storskaliga upphovsrättsbrott kunna stävjas i en större omfattning än . Upphovsrätten är en byggsten i det vi övergripande kallar immateriellt skydd. Det är en byggsten som är helt avgörande för att inte bara uppmuntra utan även stimulera kreativt skapande.