prot · H809146 · 2021-06-22 00:00:00 — Hon menade att den nya lagen bara är en pusselbit i regeringens större satsning, där främst polisen ska arbeta mot stöldligorna. Det är bra. Det ställer jag upp på. Men hon sa också någonting som jag reagerade ganska starkt på. Hon menade att även om tulltjänstemännen själva tror att fler kontroller skulle vara en bra metod vill hon inte ge tullen några nya direktiv om att öka antalet kontroller. ”Om jag trodde att det var en effektiv metod, då hade vi ju naturligtvis gjort det . Men bedömningen är ju att jobba på ett underrättelsebaserat och modernt sätt är väldigt mycket effektivare än att man står och letar efter en nål i en höstack.” ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott ”Man letar efter en nål i en höstack.” Är det så finansministern tror att tullen och dess tjänstemän arbetar? Med det sagt har jag några hälsningar till finansministern. Den första hälsningen är: Det stjäls en fyrhjuling i . finns det 576 anmälda och saknade fyrhjulingar, som man kan läsa på hemsida. Ska vi säga att en fyrhjuling kostar 50 000–? Multiplicerar man det med 576 då kanske det är värt att till och med leta efter en nål i en höstack. Den andra hälsningen är: Om underrättelsebaserat och modernt arbetssätt innebär att polis och tull ska arbeta mer ihop, har vi ett faktum att polisen sällan eller aldrig prioriterar att komma ut och inleda undersökning, förhöra eller säkra bevis när en anmälan om stöld av fyrhjuling eller annat stöldgods rapporteras. I varje fall gjorde den inte det hos mig när min stals. Det gjorde den inte heller hos min riksdagskollegas granne när den fyrhjulingen stals. Det är lite svårt att arbeta underrättelsebaserat då. Det är min reflektion. Det här kommer vi till rätta med genom flera åtgärder som inte ryms under tullens verksamhet, till exempel fler poliser, straffskärpningar, eftersom polisen prioriterar efter straffvärdet, och slopad mängdrabatt vid fler stölder. Men allt detta bygger ändå någonstans på att polisen faktiskt åker ut och påbörjar förhör och säkrar bevis. Jag kan inte låta bli att reflektera att det ibland uppenbarligen finns resurser. För sedan avlivades en varg under pågående tamdjursattack enligt den så kallade nödvärnsparagrafen. Det här var i , och jag tror det var i . Döm om förvåningen när polisen kom ut till fårhagen, till och med mitt , för att säkra bevis att det inte var en illegalt avlivad varg. Det gjordes trots att strafftiden för grov stöld är högst och grovt jaktbrott är högst . I stället uppmanas vi som brottsoffer att starta grannsamverkan mot brott, låsa fyrhjulingen ordentligt, använda dna-märkning och gps-puckar. Vi ska nixa vårt fordon så det inte går att spåra via reklamerbjudanden. Allt detta är naturligtvis mycket bra saker. Men om vi gjort vårt, utan polisiärt stöd, då ska myndigheter göra sitt. Om det då krävs att stå och leta efter en nål i en höstack så får det vara så. Legitimiteten för våra myndigheter är en av de viktigaste sakerna att upprätthålla. Om tullen, liksom , ibland tvingas släppa stöldgods ut ur landet försvinner just legitimiteten. Därför måste vi gå längre än vad regeringen föreslår i denna proposition. Tullen måste ha befogenheter och skyldighet att ingripa när helst det påkallas, både vid in- och utresor. Att göra utförsel av stöldgods ur landet till ett brott enligt smugglingslagen, viket vi riktar ett tillkännagivande om till regeringen, är troligen det allra enklaste. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. 128 (KD): har länge drivit regeringen framför sig i frågan om befogenheter. Det främsta skälet till detta är att komma åt den stora utförsel av stöldgods som sker från . Precis som mina kollegor nämnt här från talarstolen är det av allt stöldgods som förs ut ur , och det är utländska stöldligor som står för av inbrotten. ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott är inte en myndighet under polisen. Men den har en viktig brottsbekämpande funktion och är i behov av ett antal viktiga reformer för att fungera bättre som en sådan myndighet. är starkt inriktad på att vara en uppbördsmyndighet under och söker också efter narkotika och illegala vapen. Men tullen har i dagens läge för svaga befogenheter. Det innebär att är en del i en kedja som gjort att kallats för ett smörgåsbord för internationella stöldligor. Tullen tvingas ofta se på när misstänkt stöldgods lämnar landet, och den saknar ett uppdrag att kontrollera utförsel. Tullen behöver i ökad utsträckning bli en gränsskyddsmyndighet som kan beivra alla typer av brott vid gränsen. menar att bör få ett tydligare uppdrag att kontrollera, stoppa och kvarhålla, frihetsberöva, personer vid gräns. Tullens skarpare befogenheter kommer att ge den bättre möjlighet att kontrollera in- och utflöden av varor och människor i landet. Det är ett faktum att både enskilda och företagare drabbas hårt både ekonomiskt och verksamhetsmässigt då stöldligor agerar i vårt land. Stöldgodset från dessa brott förs, som jag har sagt tidigare, i praktiken okontrollerat ut över gränsen. Jag vill ta ett exempel ur verkligheten. För sedan träffade jag en handlare som har sin verksamhet inte alltför långt från gränsen till . Han hade drabbats av inbrott och stölder med både stora kostnader samt stor påverkan på sin verksamhet. Hans direkta budskap till mig var: Se till att tullen skärper kontrollen vid gränsen. har regeringen överlämnat en proposition med det pedagogiska namnet ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott. har länge efterfrågat en ändring på den här punkten. Kommer då regeringens förslag att få önskad effekt? Låt oss fråga den ansvariga myndigheten, , som i sitt remisssvar skriver så här: ”vill uppmärksamma att det nu lagda förslaget inte bedöms medföra några ekonomiska konsekvenser för myndigheten. Förslaget innebär inte heller någon ändring av myndighetens uppdrag och föranleder därför inte i sig att utöka sina utförselkontroller. De situationer då kan komma att ingripa med stöd av förslaget är därmed sådana där myndigheten enligt ordinarie verksamhet utför kontroller.” I klartext: Det får inga pengar och inga nya uppdrag. Därför kommer ingenting att förändras. Den nya lagen är, enligt självt, ett slag i luften. Frågan är: Är regeringen nöjd med lagen? Alla som har två öron och ögon har vetat precis vad som behöver göras . har larmat, försäkringsbranschen har larmat, har larmat och båtbranschen har larmat. Alla har förstått problemen, förutom regeringen. Det finns stora luckor i hur kontrollen kommer att ske då enligt regeringens förslag endast ska ingripa vid misstanke om brott i samband med tullkontroll. Men eftersom de flesta stöldgodstransporter går ut från kommer lagen, trots de stora ordens utfästelser , bara att marginellt påverka stöldligornas verksamhet. ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott Enligt uppgift framgick det att av de cirka 25 000 kontroller som tullen gör vid gränsen var det bara 350 stycken, alltså , som avsåg transport ut ur vårt land. Således kommer regeringens förslag som vi behandlar inte att förändra något i sak för stöldligorna. Tullen kommer även fortsättningsvis att få stå och se på hur stöldgods förs ut ur vårt land. Regeringens valhänta hantering av frågan har inneburit, och kommer att fortsätta att innebära, att är en guldgruva för internationella stöldligor. Detta måste förändras. Regeringens förslag innehåller fler luckor som måste täppas till. Regeringen föreslår att en tulltjänsteman ska kunna ingripa vid misstanke om brott som inte har självständig befogenhet att ingripa mot. Detta är en alldeles för svag skrivning. måste ha en skyldighet att ingripa vid misstanke om brott, precis som polisen. Det är dessutom under all kritik att inte ges möjlighet att självständigt leta efter stöldgods, som torde vara den vanligaste illegala varan som förs ut ur landet, men som inte faller under befogenhet. I enlighet med vad anför bör utförsel av stöldgods bli ett smugglingsbrott. Förändringar behöver också göras i uppdrag, där myndighetens verksamhet riktas om till att i större utsträckning fokusera på att kontrollera utförsel av varor för att upptäcka stöldgods. Vi kristdemokrater visar med våra förslag att vi är beredda att ge en tydlig inriktning och förutsättningar för ett utökat uppdrag. Det är dags att vi försvårar det flöde av stöldgods som sker ut över gränserna. Utifrån det jag har redovisat yrkar jag därför bifall till reservation 4. bedömer att de potentiella vinster för samhället som skulle uppstå om fick ett bättre gränsskydd skulle vara omfattande. Färre personer skulle vistas illegalt i , och det skulle bli färre illegala vapen och mindre droger som kriminella kan sälja i utanförskapsområden. Det är också dags att ta de problem som stöldligorna skapar för medborgare och företagare i på allvar och agera. Man kan undra hur regeringen resonerar. Inrikesminister var ute och sa att man ska förändra saker och ting så att ska bli något som möter stöldligornas verksamhet. Och så står vi här med ett lagförslag som enligt självt inte kommer att ändra ett dugg i deras arbete. Gårdagens beslut visar att inte har förtroende för S-MP-regeringen. Dagens ärende blir ytterligare ett exempel på hur håglöst och ointresserat regeringen hanterar vanliga människors problem med stöldligornas verksamhet. Återigen lovar man runt men håller tunt. Det liknar sagan om mannen som gick till mäster skräddare och beställde en kostym. I sagan liksom för befogenheter blir resultatet nämligen detsamma. Svaret på frågan ”Vad bidde det då?” klingar även här: Det bidde ingenting. ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott Detta riksdagsår har justitieutskottet riktat många tillkännagivanden till regeringen. Detta ärende fullgör listan som samlar 101 tillkännagivanden med majoritet i riksdag. ”Gör om, gör rätt!” har ekat från justitieutskott 101 gånger under detta riksdagsår, och det gör det även i detta ärende med tre tillkännagivanden till regeringen. Jag stöder de tillkännagivanden som gjorts i detta ärende liksom yrkande och reservationer, men vid denna debatt yrkar jag bifall endast till reservation 4. Det här är mitt sista inlägg för justitieutskottet detta riksdagsår, så jag avslutar med att önska alla en trevlig sommar! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Moderna tillståndsprocesser för elnät betänkande 2020/21:NU22 Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) 129 (M): Moderna tillstånds-processer för elnät står bakom alla sina motioner i detta betänkande, men för att vinna tid yrkar vi bifall endast till reservation 2 om undantag för miljöprövad verksamhet. Vi står bakom en stor del av regeringens förslag med bland annat ändring i ellagen i syfte att det ska bli enklare att bygga ut elnätet i , att det ska ta mindre tid och att tillståndsprocesserna ska effektiviseras. Mer moderna tillståndsprocesser för elnät är något som vi har eftersökt. behöver mer fossilfri energi. Vi står inför en gigantisk ökning av elenergibehovet. Detta är positivt. är det inte en egentlig ökning av energibehovet som tillkommit utan en gigantisk omställning från fossila bränslen till elektrifiering och tillförsel av andra klimatsmarta energiformer. Det finns dock stora utmaningar som vi inte får nonchalera. För det första har vi inte en tillräcklig elproduktion. Vårt elbehov kommer att öka. Vissa kalkyler talar om en fördubbling, andra till och med om en tredubbling av dagens förbrukning. Dessutom är den elenergiproduktion som byggs ut i inte planerbar. Sol- och vindenergi är bra men måste balanseras med vatten- och kärnkraft för att klara effekt och balans i elnäten. Därför är vi heller inte för att subventionera infrastruktur till havsbaserad vindkraft. Vi ska helst inte subventionera något energislag, men det är främst elenergi som går att planera som vi behöver. Även om vi exporterar mer billig el än någonsin de dagar som det blåser och det finns ett överskott av fossilfri el är det alltså inget som de svenska skattebetalarna ska subventionera. För det andra har vi en av världens äldsta elinfrastrukturer. var tidigt ute med elektrifiering, och måste vi förnya infrastrukturen. Detta kommer självklart att bli dyrt, men det är nödvändigt. Det är bland annat detta vi måste satsa på, inte en gigantisk utbyggnad av elinfrastruktur till havsbaserad vindkraft. Den får använda sina egna vingar, anser vi. För det tredje har vi inte samma behov och lokalisering av energikonsumtionen och energiproduktionen som . De nedlagda kärnkraftverken drabbar elproduktionen i område 3 och 4. Kärnkraft kan inte helt ersättas av sol och vind med dagens teknik, eftersom lagringstekniken är ytterst begränsad. Det smartaste är om energiproduktionen finns nära konsumtionen, så som kärnkraften har fungerat. Då slipper vi flera massiva elmotorvägar från produktionen, ofta i norr, till konsumenterna, ofta i söder. Moderna tillstånds-processer för elnät För det fjärde är det inte heller en totallösning på problemet. Elproduktionen i norr kommer att behövas till nya batterifabriker, datorhallar och fossilfritt stål. Vi har bara till av elöverskott i elprisområde 1 och 2. Stora industrisatsningar görs i genom elektrifiering av både gruvor och stålverk men också genom att stora batterifabriker och datalagringshallar etablerats just i norra tack vare den säkra tillgången till el samt relativt låga priser där. För det femte exporterar mycket elenergi, men det är vindenergi och inte planerbar produktion. Detta gör att för länder med kolkraftverk är det mycket klimatsmart import, men för oss är importen tvärtom: Det är elenergi från kolkraftverk som globalt är sämre för klimatet än om vi själva skulle producera den elenergin i våra kärnkraftverk. Det som skiljer oss från vad som föreslås i regeringens proposition är att vi som grundanslag vill ha en fossilfri elenergiproduktion som mål, inte i första hand en förnybar. Vi vill att man ska kunna köra flera tillståndsprocesser för elinfrastruktur . Vi anser också att tiderna måste kortas för att produktion av både elenergi och infrastruktur ska kunna komma på plats i rimlig tid. Självklart kan det innebära ökade kostnader för elnätsföretagen om någon myndighet säger nej. Men det snabbar på processerna från till förhoppningsvis , vilket är avgörande för oss alla om vi ska ha den elförsörjning vi förväntar oss som medborgare och företagare. Vi vill också att man ska öka sammanlänkningsmålet för elenergi till andra EU-länder till , detta både för att skapa en större flexibilitet i elmarknaden och för att lättare möjliggöra export av elenergi, allt för att öka den fossilfria elenergins andel av elenergin men också för att göra systemet mer robust för både och andra EU-länder. Vi vill värna och önskar en utveckling av alla befintliga fossilfria energislag. Den småskaliga vattenkraften är ett av dem. Vi vill skapa politik som gör det möjligt för nya smarta elnät och nya affärsmodeller på elmarknaden. Därför har den av regeringen planerade elmarknadshubben överlevt sig själv. Vi förlorar effektivitet om vi går tillbaka till en centralistisk modell. Elmarknaden är mer diversifierad än så. Vi vill inte heller att en elkund ska anvisas en elleverantör som det råder ett obligatorium att anlita, utan kunden ska få välja själv. Eftersom det händer så mycket på energi- och elområdet just nu vill vi att en framtida långtidsplanering av elnätsregleringen ska tas fram. Elmarknaden ser helt annorlunda ut än när landet elektrifierades. är vi både konsumenter och producenter. Vi använder el till nästan alla funktioner i samhället, och vi har aldrig varit mer elberoende. Vi vill också att energipolitiken ska vara grundad på fakta. Det kan inte finnas subventioneringssystem till vissa energiformer och inte till andra. Vi måste säkra att elenergi finns i den mängd och den styrka vi behöver när vi behöver den. 130 (SD): Moderna tillstånds-processer för elnät Vi står givetvis bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till reservation 3. Under hela det rödgröna regeringsinnehavet har utvecklingen på flera områden i gått åt fel håll, inte minst på det energipolitiska området. Vi har under dessa år sett en effektbalans som kontinuerligt har försämrats och nått sådana nivåer att den är den sämsta . I högre grad har vi blivit mer beroende av import från våra grannländer, och under de mest besvärliga timmarna klarar vi inte av att försörja oss själva på el i . Detta har starkt drivits på av det faktum att vi har stängt ned fungerande kärnkraftsreaktorer i jämte ogenomtänkta skattehöjningar och subventioner. Det har i sin tur drivit på utvecklingen av brister i överföringskapaciteten och minskat marginalerna i elsystemet ytterligare. kan vi se följderna i form av stora prisskillnader inom landet. fick vi se rekordstora prisskillnader. Redan nu har vi sett dubbla, tredubbla eller till och med fyrdubbla priser i jämfört med landet i övrigt. Att vi nu har problem med driftssäkerheten och att tvingas göra en prognos över driftssäkerheten för sommarmånaderna är ett fullständigt misslyckande och något som aldrig har behövt göras tidigare. I och med att har förklarat att statsministern och hans regering inte har förtroende kan det leda till att vi har sett slutet av utvecklingen med en förhoppning om att en ny politisk inriktning kan tas framöver även på detta område. I betänkandet behandlas propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät. Det är ett lagförslag som syftar till att det ska bli enklare att söka tillstånd och att tillståndsförfarandet ska minska vid utbyggnad av elnät i . Det är ett bra förslag, men det har tyvärr tagit innan det har landat på bord. Det är också glädjande att propositionen nu kan antas nästan enhälligt. Förväntningarna på förslaget är att korta den genomsnittliga tiden för tillståndsprocessen för utbyggnad av elnät . Det är givetvis bra, men det är långt ifrån tillräckligt och måste ställas i relation till den tid om 10–som det i genomsnitt tar att bygga ut elnäten. Det är en helt orimlig ledtid och har en helt klart negativ inverkan på konkurrenskraften för svenska företag och samhällsplaneringen för kommunerna. att ens vara villiga att vänta på förutsättningar för att bygga en ny fabrik, etablera en större verksamhet eller bygga nya stadsdelar? Det mest troliga är att man i bästa fall söker sig inom landet till andra platser, och i värsta fall flyttar man i stället utomlands. En rimlig målsättning hade varit att halvera ledtiderna. Förslaget borde enbart ses som ett första steg i ett sådant mål att genomföra en halvering. Redan i betänkandet lyfts flera förslag fram av oppositionen för hur ledtiderna ska kunna kortas ytterligare. Exempelvis berörs såväl ledningsrätt som undantag för redan miljöprövade verksamheter. är det angeläget att lyfta fram att frågor om markintrång hos markägare och respekten för äganderätten är viktiga. Inskränkningarna ska inte vara onödigt stora. Det går inte att likt en gammal kolonialmakt dra raka streck på en karta för var det ska byggas och skapa osäkerhet hos många människor. De kan se att deras mark är berörd eller att deras hus ligger på sträckningen för elnätsutbyggnaden, och de blir oroliga för vad som ska hända och hur det ska påverka dem. Moderna tillstånds-processer för elnät Här ligger en stor del av potentialen i frågor om det rent pedagogiska från respektive nätbolag och . De måste kunna förklara varför det är viktigt att bygga ut elledningar, vad de syftar till och varför den typen av inskränkningar måste göras. Det handlar om att spara tid i överklagandeprocesser med smidiga samråd. De kräver då insatser i ett tidigare skede. Det finns även i fortsättningen ett behov av ärlighet i fråga om luftledningar. De är beroende av vad ledningsutbyggnaden ska syfta till, vilket är viktigt att ha med sig. Den del som berör många indirekt är den ersättning som alla uppbär för marken. Även om ersättningen till markägare vid markintrång höjdes är det uppenbart att markägare som drabbas av flera intrång och ackumulerade intrång inte kompenseras i tillräckligt hög grad med dagens ersättningssystem. Här vore det angeläget att jobba vidare med ersättningsfrågor vid exploatering av högspänningsledningar. Den andra delen av betänkandet berör elmarknadsfrågor. Det som brister på ett övergripande plan är den kraftiga obalans som håller på att växa fram mellan planerbar och väderberoende kraftproduktion. Den planerbara kraftproduktionen bidrar med systemnyttor som behövs för att kraftsystemet ska fungera, men den förda politiken har i stället varit fullt fokuserad på att i första hand styras av sina ideologiska visioner och drömmar snarare än att utgå från behoven i verkligheten för ett fungerande kraftsystem. Här kan vi se att det finns ingenting i den nuvarande överenskommelsen om energipolitiken, som dessutom har spruckit, som verkar i en sådan riktning att man kan vända utvecklingen och se till att stärka kraftbalansen långsiktigt. Det är snarare precis tvärtom. Därför finns det ett behov av att se över en marknadsmodell inom den befintliga marknaden som kan svara mot de behov som finns för att långsiktigt kunna klara elförsörjningen och för att uppnå ett mer kostnadseffektivt kraftsystem. finns förslag som man från regeringens sida tröskar vidare med år in och år ut med en högst oklar nytta. har man hållit på med arbetet med en elhandlarcentrisk marknadsmodell och elmarknadshubb. Åtskilliga miljoner har redan spenderats på något som kanske inte kommer att genomföras över huvud taget och där analyser av den tänkta modellen visar på ett klart negativt utfall kring den samhällsekonomiska nyttan av förslaget. Framför allt har tiden sprungit ifrån behovet av en sådan modell. Därför presenterade tillsammans med och ett alternativ till denna utdaterade reform. Vi anser att den kan skrotas till förmån för förslag som på riktigt ökar konkurrensen på elmarknaden och stärker kundernas ställning. Det är förslag om ett förstärkt regelverk för leverantörsbyten där kundens ställning och rätt att byta elbolag behöver stärkas liksom att sjysta affärsmetoder ska premieras. Vi kan se ett behov av att slopa anvisningsavtalen eftersom en relativt stor andel av elkunderna inte gör något aktivt val av elbolag utan i de flesta fall anvisas ett avtal som är onödigt dyrt för dem. En sådan ändring skulle tydligt minska kostnaderna för elkunderna omgående. Moderna tillstånds-processer för elnät Det finns behov av förenklade fakturor. Många kunder upplever elräkningar som röriga och svåra att förstå. Det försvårar även för elkunderna att vara aktiva och välja elbolag. I stället för en kostsam påtvingad gemensam fakturahantering tror vi att en sådan frivillig branschgemensam dialog skulle kunna initieras för att lösa ut frågan, och det skulle vara betydligt mer kostnadseffektivt. Om ska lyckas med elektrifieringen, hålla ihop en fungerande elmarknad och säkerställa en likvärdig prisbild inom landet och långsiktigt stark elförsörjning kommer det att behövas reformer för att utveckla elmarknaden. Men framför allt behöver en ny regering för att kunna genomföra detta. 131 (C): Tillståndsprocesser låter ju otroligt osexigt på så många sätt, men det är en fundamental del av en demokrati och av vårt samhälle. Det kan handla om väldigt många olika saker. kommer vi att prata elnät, men har vi också sett tillståndsprocesser som gör att vi ställer in världens största e-sportevenemang här i då tävlande inte får tillstånd att komma in i landet. Det är helt absurt, och att regeringen inte har kunnat lösa det är faktiskt inget annat än pinsamt. Vi har otroligt många typer av tillståndsprocesser. Här pratar vi om elnäten, men vi har också processer för den förnybara energin och för energiförsörjning över huvud taget, som vi hört tidigare talare prata om. Vi har fantastiska möjligheter här i . Vi kan göra väldigt mycket.