prot · H809123 · 2021-05-19 00:00:00 — För är det en självklarhet att skolhuvudmän, oavsett om de är fristående eller kommunala, ska vara skyldiga att leverera statistikuppgifter och all relevant information som har funnits tillgänglig fram till det nuvarande rättsläget och att detta ska kunna redovisas på skolnivå. Det är helt avgörande inte minst för föräldrars och elevers möjlighet att välja sin skola och för att skolmyndigheter ska kunna fullfölja sina uppdrag. 9 (V): Debatten om de stora friskolekoncernernas expandering är ganska absurd i . Vill du ha det som i ? Den frågan kan man få om man kritiserar att som enda land i världen ger möjlighet att göra vinst på skolverksamheter genom skattefinansiering. Vill du ha ett kommunistiskt samhälle? Det kan man också få höra. Svaret är självklart: Nej, jag vill att det ska vara som i resten av världen. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Debatten handlar om statistiken och skoluppgifterna. Men i slutändan handlar den om att har världens mest extrema friskolesystem, där vi till och med har gått så långt att vi har hemligstämplat statistiken om skolor. Vilka är det då som skrattar åt det här? Vilka är det som gynnas av detta? Jo, det är självklart de stora aktörer som har någonting att dölja – de som inte vill visa att de har fler obehöriga lärare på sina skolor och att de sysslar med glädjebetyg. Det är de koncerner som vill dölja att de enbart är där för en sak: att de vill göra vinst på bekostnad av våra barn och personalen i skolan. Från talarstolen här lät det tidigare som att alla partier är överens om att statistik från skolan ska vara tillgänglig. Så är självklart inte fallet. lämnade in ett förslag till utskottsinitiativ i syfte att införa offentlighetsprincipen för samtliga aktörer inom skolväsendet. Förslaget, som var snarlikt det som självt föreslog, avslogs av Liberalerna, , , . Här blir det extra lustigt, för när tidningen ringde runt till alla partiföreträdare före omröstningen och ställde frågan om man ville ha offentlighetsprincipen eller inte var det enbart två partier som sa nej. Det var och . Men när det väl gällde i utbildningsutskott var det någonting helt annat; då ville helt plötsligt en majoritet av partierna springa ärenden åt de koncerner som de företräder dag in och dag ut i riksdag. Den som bedriver skolverksamhet har tagit på sig att ansvara för våra barns utbildning. Det är svårt att tänka sig något viktigare uppdrag. Vi måste kunna känna oss trygga med att alla huvudmän tar detta uppdrag på största allvar och lever upp till det gemensammas förväntningar på kvalitet och värdegrund. För oss i är det en självklar princip att den verksamhet som finansieras av våra gemensamma medel också ska följa de krav som finns på öppenhet och insyn. Vi som medborgare ska kunna ha insyn i välfärdens verksamheter. Offentlighetsprincipen hade varit vårt verktyg för att kunna få insyn i och granska den samhällsviktiga verksamhet som skolan är. Det är en brist i vår gemensamma välfärd att fristående skolor nu kan undkomma denna insyn. För oss är det självklart att begrepp som affärshemlighet inte ska förknippas med utbildning eller elever. Transparens måste råda – för forskningens skull, för journalistikens möjligheter till granskning, för att allmänheten ska veta vad man är med om att finansiera och kanske främst för elevernas och personalens skull. Alla kommunala skolor omfattades tidigare av offentlighetsprincipen. Detta gällde dock inte fristående skolor. Under förra mandatperioden la regeringen i samarbete med fram ett förslag till lagstiftning om en offentlighetsprincip som skulle gälla alla friskolor. Detta ledde till lite hinder på vägen genom Lagrådet. Men det togs faktiskt fram en promemoria 2019, där vi löste ut de frågor som var problematiska tidigare. Sedan dessa utredningar och förslag lades fram har möjligheten till insyn begränsats avsevärt – detta efter ett domslut i kammarrätten som vi har hört om tidigare här från talarstolen. Domslutet hindrar SCB från att lämna ut statistik som rör friskolor eftersom detta numera klassas som affärshemligheter. Smaka på den! Om någon hade hört det här – att vi klassar skoluppgifter som affärshemligheter – hade man inte trott sina öron. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Därefter har hemligstämplat de kommunala skolornas statistik eftersom man menar att det ska vara samma behandling av kommunala och fristående skolors uppgifter. Den proposition som läggs fram och som handlar om en tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation är regeringens förslag till ändringar i offentlighets- och sekretesslagen . Detta kommer att möjliggöra att en rad viktiga uppgifter om enskilda huvudmän kan tas ut. Men precis som , Idéburna skolors riksförbund och en rad andra aktörer inom skolväsendet anser vi fortfarande att det mest långsiktiga och rimliga alternativet hade varit att införa offentlighetsprincipen. Utifrån det rådande läget , där en majoritet av partierna i riksdag tyvärr företräder dessa skolkoncerner, ser dock hellre att allmänheten tar del av viss skolinformation än ingen information alls. Därför har vi lämnat in ett särskilt yttrande till betänkandet. En demokratiskt styrd skola kräver införande av offentlighetsprincipen och ett avskaffande av marknadsexperimentet. avser därför att fortsätta att lägga fram förslag i syfte att demokratisera styrningen av svensk skola. 10 (M) replik: Jag och från är överens om en sak, och det är att det svenska skolsystemet är helt unikt. Det finns inget land i hela världen som har samma system som , nämligen att det är gratis för alla barn att välja skola och att ingen skola tar ut avgifter. Samtliga andra länder, även , och andra närliggande länder, har kombinationer för friskolor av avgifter och statsbidrag. Det är bara i vi har ett system där vi från politikens sida tycker att alla barn ska ha samma möjligheter. Det ska inte spela någon roll varifrån man kommer eller om ens föräldrar har en god ekonomi, utan alla barn ska ha samma möjligheter att välja den skola som passar dem. Det är unikt, och detta system ska vi vara stolta över. Så långt är jag och överens, fru talman. Men så fortsätter att sprida myter om friskolor. Han känner till friskolor och vet att av friskolorna är små enheter med färre än 100 elever. Sedan pratar om skolmarknaden och påstår igen att det är friskolorna som inte vill ha insyn i verksamheten. Det stämmer inte, och det vet . Tvärtom är friskolorna ofta stolta över det arbete man gör, den profil man har och de elever man har. Friskolorna har varit pådrivande och velat offentliggöra uppgifter. Men man vill inte ha den administration och de krav som lagen om offentlighetsprincipen innebär, utan man vill hitta en annan lösning. Sprid inte myter om att friskolorna vill hindra insyn och att man tar ut vinst på bekostnad av våra elever! Berätta för mig, , vilka friskolor som tar ut vinst på bekostnad av våra elever! 11 (V) replik: Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Det blir lite parodiskt när en moderat företrädare står i och pratar om att det är avgiftsfritt att gå i skolan i . Detta gick ju helt och hållet emot när avgifterna i svensk skolverksamhet avskaffades. Arbetarrörelsen kämpade för detta för att få till en skola för alla barn, inte bara för vissa. Det röstade inte ens ja till . Därmed blir det lite komiskt när tar upp detta som ett argument från talarstolen. Man kan komma med retoriska knep här, men vet nog alla vid det här laget att skiljer på de aktörer som enbart är ute efter att göra vinst och de aktörer som är här för att helt enkelt bidra till utbildning och kunskapsutveckling i vårt samhälle. Väldigt många av de friskolor som finns är små aktörer. Många av dem är ideella aktörer, kooperativ, stiftelser eller icke vinstdrivande aktörer. Men vi ser också de vinstdrivande aktörernas expansion genom Internationella Engelska Skolan, genom och genom en rad andra bolag som växer sig allt större och som börjar med försäljning av barn på börsen. Det ökar avsevärt. Detta är ingenting som vi kan blunda för. Det här är saker som man självklart måste dölja på ett eller annat sätt. Vi vet ju att det är färre behöriga lärare på vinstdrivande friskolor. Vi vet att de ger sämre löner till sin personal. Vi vet att det är mer glädjebetyg på de skolorna och att de lägger mindre pengar på läromedel och på olika specialsalar i skolan. Då är frågan: Varför vill fortsätta springa ärenden åt dessa bolag och koncerner? 12 (M) replik: svarar inte på min fråga. Vilka friskolor är det som plockar ut vinst och tjänar pengar på våra barn? Vilka friskolor är det? Sedan säger något där det faktiskt nästan är läge för en ursäkt till friskolorna. Han påstår att friskolor ägnar sig åt försäljning av barn på börsen. Det är inte anständigt, fru talman. Jag vet inte om menar och , som är några av våra absolut bästa skolor och oerhört populära i . Att påstå att de säljer barn på börsen är en oacceptabel nivå när man pratar om duktiga, populära friskolor. 13 (V) replik: Självklart vill att fokus ska försvinna från vad detta egentligen handlar om. Men ja, det finns många aktörer i som gör stora vinster på att bedriva skolverksamhet. Ledamoten nämnde själv Internationella Engelska Skolan; vi har också och en rad andra aktörer som jag skulle säga inte hör hemma inom svensk välfärd. Att de gör vinst är ingen hemlighet. Det vet vi. Men sedan vet vi också att det har blivit mycket svårare att få insyn i hur mycket vinster de gör och vad de har för slags verksamhet. Vi vet också att det är emot deras intressen att alla uppgifter ska vara offentliga. Det är därför som står här och begär replik på mig, som är den företrädare som var först med att föreslå offentlighetsprincipen i riksdag, något som också de små friskolekoncernerna ställde sig bakom. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information När du frågar skolors riksförbund säger de själva att den enda lösningen på den här problematiken är att införa offentlighetsprincipen. Varför vill gå emot de små friskolorna? Varför vill inte ställa sig bakom Idéburna skolors riksförbund? Varför vill inte ställa sig bakom , , och alla andra remissinstanser – bortsett från dem som står närmast och – som har varit positiva till offentlighetsprincipen? Självklart måste det då finnas någonting att dölja, annars hade det inte lagts så här mycket tid och energi från på att motverka transparens och offentlighet i det som vi är med och finansierar: våra barns framtid. Och ja: Har vi skolverksamheter som börsnoteras kan vi bara kalla det för en sak, och det är att man säljer barn på börsen – punkt slut. 14 (KD): Rätten att välja skola, det fria skolvalet, är tillsammans med kvalitet och kunskapsfokus bärande delar av skolpolitik. Elever och deras föräldrar ska ha makten att själva välja en trygg skola som man tror passar de egna barnen och som är av god kvalitet. Man ska kunna ge sina barn en skola som ger dem kunskap och förutsättningar att utvecklas och förverkliga drömmar. Skolvalet ska därför kunna göras informerat och baserat på korrekt information om skolornas inriktning, resultat och förmåga att utveckla elevernas kunskap . Det är mot den bakgrunden allvarligt att viktig information inte har funnits tillgänglig. Jag noterar att allt fler nu talar om ordning och reda i skolan, och det är verkligen bra. Men det har sannerligen inte varit någon ordning och reda när det kommer till skolstatistiken. Det har faktiskt varit rena cirkusen. Det hela började med att SCB oväntat meddelade en ny tolkning av vad som räknas som sekretessbelagda uppgifter. Kritik riktades då från nästan alla politiska partier, från Kommuner och Regioner och från , men slog som bekant Kammarrätten i sedan fast att uppgifter om friskolors genomströmning, betygsättning och elevsammansättning skulle omfattas av sekretess. Det var också detta som ledde fram till att gjorde bedömningen att man inte längre kunde publicera någon statistik på skolnivå. Man tänker ju att regeringen då snabbt borde ha tagit sitt ansvar och agerat för att skolstatistiken skulle kunna vara offentlig. Det gjorde man inte. Det dröjde från domen i kammarrätten innan regeringen, , gav i uppdrag att kartlägga och redovisa vilka lagändringar som skulle behövas för att statistiken skulle kunna vara tillgänglig. Man beslutade dessutom att uppdraget skulle redovisas till regeringen först , alltså efter det datum från och med vilket bedömde att man var tvungen att ta bort all skolstatistik. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Hemligstämplandet av skolstatistiken, som blivit en följd av regeringens senfärdighet och misskötsel av frågan, har försvårat inte bara för elever och föräldrar inför skolvalet utan också för beräkningen av skolpeng och tilldelningen av statsbidrag. Det har försvårat för de så viktiga kunskapsutvärderingarna och för kvalitetsgranskningen av den svenska skolan. Inte ens Skolinspektionen har kunnat genomföra ordentlig tillsyn eftersom skolstatistiken inte har kunnat ligga till grund för inspektion. vill stärka det fria skolvalet. Men för att det ska vara möjligt måste elever och föräldrar kunna göra ett aktivt och informerat skolval, och då måste data kunna jämföras. Den här tidsbegränsade lösningen med ett undantag i offentlighets- och sekretesslagen för att säkerställa tillgång till skolinformation är efterlängtad. Det är att vi får en återställare som gör att information och uppgifter kan delas på samma sätt som . På vägnar yrkar jag därför bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi vill betona att en permanent sekretessbrytande regel behöver komma på plats så att det även fortsättningsvis går att ta del av de uppgifter som krävs för en god skolutveckling, för granskning av skolor och fördelning av statsbidrag och inte minst för att elever och föräldrar ska kunna använda sin rätt att välja skola till att göra fria, informerade och välgrundade skolval. 15 (V) replik: talar varmt om transparens, att de uppgifter som är nödvändiga måste kunna komma ut och att vi behöver ett långsiktigt förslag så att vi slipper den här tillfälliga lagstiftningen som kanske ingen av oss ville ha från början. När parti och dess företrädare i utbildningsutskottet fick frågan av medier vad man tyckte om offentlighetsprincipen – som är det här långsiktiga förslaget som gör att vi slipper tillfälliga lösningar – svarade de att de är för den. är för offentlighetsprincipen. röstade ned förslag om att införa offentlighetsprincipen, ett förslag som redan var färdigutrett. Det finns redan promemorior och ett flertal utredningar i närtid. Förslaget hade enligt kunnat läggas fram på en gång, och det hade säkerställt uppgifterna på lång sikt och på kort sikt. Varför sa att man är för offentlighetsprincipen för att sedan rösta nej till förslaget i utbildningsutskottet och stå här i talarstolen och låtsas som att man är för att vi ska ha offentlighet om skoluppgifterna? 16 (KD) replik: är för att information om alla skolor ska vara offentlig. Informationen krävs, som jag sa i mitt anförande, för att skolors verksamhet ska kunna granskas och jämföras. Den behöver finnas tillgänglig, helt enkelt. Vid en första anblick kan det låta som ett bra förslag att införa offentlighetsprincipen för att lösa problemet. Men det är ju inte säkert att en direkt och generell tillämpning av en så långtgående princip som offentlighetsprincipen är rätt väg att gå för att åstadkomma den typ av insyn och offentlighet som vi vill åstadkomma. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Det var mot den bakgrunden som röstade nej till förslag om att införa just offentlighetsprincipen. Vi tycker att för många frågetecken kvarstår kring att införa offentlighetsprincipen. Man behöver veta vilka krockar med annan lagstiftning det skulle innebära. Därför röstade vi helt enkelt nej till förslag. 17 (V) replik: På låter det som att det här var första gången som hade hört talas om offentlighetsprincipen. Man visste inte vad förslaget skulle innebära. Därmed har man inte medvetet ljugit för medierna, utan man har ”vid en första anblick” tänkt att det här vore en bra idé men ändrat sig . Så är självklart inte fallet. Förslaget om offentlighetsprincipen har ju funnits även tidigare, och har varit negativa till att införa det tidigare. Men när man kom till just den mediala biten var parti noga med att säga att man vill ha transparens och tycker att det ska finnas en offentlighetsprincip – något som man sedan röstade emot. Det blir lite lustigt. Kommunala skolor har tidigare omfattats av offentlighetsprincipen. Varför skulle inte de fristående skolorna kunna göra det? För att förebygga eftersom jag inte får svara eller begära replik ytterligare en gång: Argumentet kommer kanske att komma att små aktörer kommer att få det svårt. De små aktörernas riksförbund har redan ställt sig bakom förslag, som är offentlighetsprincipen. har ställt sig bakom det. Alla fackförbund har ställt sig bakom det. Elevorganisationerna har ställt sig bakom det. Varenda remissinstans förutom har ställt sig bakom det. Jag ställer frågan igen för att få ett rakare svar. Frågan är alltså varför säger att man vill ha öppenhet, insyn och transparens men röstar emot offentlighetsprincipen. 18 (KD) replik: Ja, vill ha transparens. Vi vill att uppgifter ska vara offentliga. Men dagens beslut, där är enig om ett undantag för att möjliggöra ett offentliggörande av uppgifterna, är ju ett bevis på att det går att åstadkomma den här öppenheten på andra sätt än genom just förslag om att införa offentlighetsprincipen. Om man vill hitta en permanent lösning, vilket regeringen måste göra, bör man fokusera på vilka uppgifter som behöver vara offentliga och sedan komma tillbaka till med förslag på hur vi kan få en permanent lösning. Vad gäller förslaget om offentlighetsprincipen menar vi att det är för trubbigt och för långtgående. Det finns inte heller stöd för just den lösningen. Vi måste komma fram med förslag som är mer precisa och kan vinna stöd i den här kammaren, för vi är överens om att den viktiga skolinformationen ska vara offentlig. 19 (L): Jag och Liberalerna yrkar bifall till förslag om att vi genom denna sekretessbrytande åtgärd ser till att vi kommer åt de uppgifter som våra skolmyndigheter behöver för att följa upp de viktiga skolverksamheterna i hela landet, oavsett huvudman. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Vi har ju fallande kunskapsresultat i inom årskurs 6. har vi tack och lov infört tidigare betyg i så att vi får en bättre översikt av utvecklingen när det gäller de lägre åldrarna i . Vi har problem med glädjebetyg. Vi har problem med betygsinflation. Vi har bristande kvalitet inom och mellan skolor, och vi har skolor och aktörer som missköter sig – såväl kommunala som fristående skolor. Vi har också omfattande problem med pedagogisk segregation, alltså elevernas tillgång till utbildade, behöriga lärare. Av grundskoleeleverna går i kommunala skolor och i enskilda, fristående skolor. Av gymnasieeleverna går i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. Andelen obehöriga är inom den kommunala och inom den fristående . Den här bakgrunden, fru talman, visar att vi har ett stort behov på den nationella nivån att inte förlita oss enbart på den internationella kunskapsmätningen . Med tanke på de senaste veckornas debatt kan vi tyvärr inte fullt ut lita på de sifforna. Därför behöver vi underlag, statistik och data som våra kommuner och friskolor följer upp på individnivå och rapporterar in till . Det är beklagligt, som flera varit inne på, att genom sin policyändring har bidragit till den osäkerhet och den debatt som har utlöst de här politiska aktiviteterna i . Jag instämmer i att en hel del av de här förslagen hade kunnat föras fram till i de delar som berör lagstiftning. Men vi såg också att regeringen kunde fatta egna beslut kring skolförordningen – eller skolenhetsregistret, som det heter – för att åter offentliggöra vilka skolor vi har, var de finns, vem som driver dem och vilken inriktning de har. Jag menar att till viss del förtjänar regeringen kritik. Men det gör också , som genom sitt agerande – och icke-agerande, fru talman – bidrog till osäkerheten som skapades i hela Skolsverige. Det fick inte bara effekt på de friskolor som hyser av landets grundskoleelever, utan effekten blev total och slog ut all tillgänglig statistik även när det gäller de kommunala verksamheterna. Liberalerna är starka anhängare av, och vi driver aktivt, att förstatliga skolan. Staten ska vara huvudman för svenskt skolväsen, och det är staten som ska ha full kontroll när det gäller kvalitetsuppföljning och tillsyn. Till viss del finns det genom ett uppdrag att följa upp kvaliteten, resultaten och utvecklingen inom svensk skola utifrån skollagens bestämmelser. Jag kan garantera att har möjlighet att gå in och ta del av uppgifter och granska allt från personaltäthet, behörighet, ekonomi, ledning till styrning. Alla uppgifter de vill kontrollera kan de kontrollera. har också uppföljningsdatabaser där man genom egna granskningar, tematiska granskningar, kvalitetsuppföljningar, kan gå in och stötta kommuner och huvudmän, även friskolor, genom Samverkan för bästa skola, om det visar sig att det råder bristande kunskapsutveckling och bristande resultat. Liberalerna har tidigare genom införande av etableringskontroll för fristående skolor, även de beslut som gick fram till , skapat en insynsrätt för kommunala huvudmän, en skolnämnd eller gymnasienämnd, att kontakta fristående skolor inom den egna kommunen för att uppdatera sig om hur det går för eleverna på alla skolor. Det är centralt att påminna om. Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skol-information Det viktigaste för oss är att genom den överenskommelse som vi har medverkat till, och som ligger på bord, har vi försäkrat oss om att alla de uppgifter som fanns 2019, innan SCB:s policybeslut, ska förmedlas av till , som har ett granskande uppdrag. Då har vi genom den kommande förändringen i offentlighets- och sekretesslagen säkerställt att våra skolmyndigheter kan uppfylla sitt uppdrag enligt skollagen. Med dagens förslag säkerställs uppdraget för våra kommunala huvudmän när de följer upp, fördelar statsbidrag och fördelar resurser för särskilt stöd, bland annat genom att beakta socioekonomiska faktorer. Därför yrkar vi bifall till förslaget i betänkandet. 20 (V) replik: Jag skulle vilja ställa två frågor till . nämnde från talarstolen att Liberalerna vill förstatliga skolan. Det vill också. Hur går förstatligandet till när alla de vinstdrivande koncernerna som berörs i debatten ska vara kvar? Hur kan man kalla det för att förstatliga skolan om alla dessa aktörer ska vara kvar? Har jag missförstått vad Liberalerna står för i den frågan? Låt mig återgå till kärnämnet, det vill säga skolstatistik. Jag vill upprepa den fråga som jag i tidigare debatter har ställt till och från . Liberalerna har talat varmt om att man ser positivt på öppenhet och på att uppgifter ska vara offentliga. röstar vi i kammaren för den tillfälliga sekretessbrytande lagstiftningen. Den är helt enkelt en kompromiss. Varför röstade Liberalerna, som kallar sig för ett skolparti som bryr sig om barnens framtid, skolor, utbildning och kunskapsutveckling, nej till offentlighetsprincipen? Det var ett förslag som lade fram och som i princip alla aktörer inom skolans värld har förespråkat, förutom . Varför röstade nej? 21 (L) replik: Det var olyckligt att dåvarande genomförde kommunaliseringen av svensk skola tillsammans med Socialdemokraterna. Det har vi varit kritiska till, och därför måste det systemet ändras. I frågan om statligt huvudmannaskap handlar det om de kommunala verksamheterna.