prot · H80964 · 2021-01-14 00:00:00 — Vi får återkomma till vilka flygplatser som behövs för att ska ha en fungerande krisledning. strategi för samhällsskydd och beredskap 101 (SD): Min fråga går till statsrådet . sticker ut ordentligt i jämförelse med sina nordiska grannländer när det kommer till smittspridning och antal dödsfall i covid-19. Vår hantering av pandemin har också avsevärt skilt sig i förhållande till våra grannländer, vilket kraftigt påverkat mobiliteten, samarbetet och också förtroendet för vårt land. Den initiala koordineringen i var i det närmaste obefintlig, vilket också statsrådet själv har påpekat i olika sammanhang. har i förhållande till grannländerna gått sin egen väg, i likhet med vid migrationskrisen . Pandemin har varit den andra historiska händelsen på ett fåtal år där skjuter sig längre ifrån den nordiska gemenskapen. Förtroendet är kraftigt skadat. delegation gjorde ett uttalande med anledning av pandemin och dess konsekvenser för gränsregionerna . Min fråga till statsrådet är vilka initiativ statsrådet och regeringen avser att ta för att implementera strategi för samhällsskydd och beredskap samt om dessa initiativ avser att kroka arm med det statsrådet tidigare nämnde om en ny samrådsmodell. 102 Statsrådet (S): är hårdare drabbat än sina grannländer i vad gäller pandemin. Vi vet ännu ej varför. Det finns en kommission som arbetar just , och jag tror att vi kommer att ha ett behov av att analysera varför blir hårdare drabbat än sina grannländer. Däremot delar vi ju ödet att vara hårt drabbade med många andra länder i EU, jämfört med exempelvis och som sticker ut åt andra hållet. När det gäller påverkan på förtroendet håller jag inte med om att vårt förtroende hos våra grannländer har påverkats negativt. Vi har ett djupt och gott samarbete, och som jag nämnde har det snarare förstärkts . När det gäller samarbete kring beredskap och att möta nästa kris, men också att ta sig ur den här krisen, vill jag upprepa det jag sa tidigare: Vi kommer absolut att jobba närmare och mer koordinerat, och det finns en vilja hos alla de nordiska länderna att göra så. Det är det vi jobbar med just . Det kommer att bli en tydlighet både när det gäller att komma ur den här krisen och inför nästa kris. 103 (M): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det gäller den skogsutredning som har kommit och som minst sagt upprört en hel del. Jag har varit i kontakt med ett antal skogsägare uppe i . En stor del av de utpekade fjällnära skogarna verkar inte innehålla de värden som utredningen påstår. I utredningen sägs det att avsättningar inte behöver göras för biologisk och genetisk mångfald utan för deras värde som sammanhängande ekosystem. Problemet är att mycket av det som utpekats inte hänger samman. Det är områden som inte varit brukade och som är fragmentiserade av skogsbilsvägnät. Är det verkligen en socialdemokratisk syn att vi ska avsätta mer än skog i inland, som i stället skulle kunna bidra till lokala arbetstillfällen, kommunala skatteintäkter och grön omställning, för klimatarbetet? 104 Statsrådet (S): Tack så mycket för frågan, ! Skogen är väldigt viktig för . Den står för jobb och tillväxt, för klimatnytta, för biologisk mångfald och för rekreation. Det betyder att man behöver titta på skogen utifrån ett helhetsperspektiv, som man utifrån ett nationellt perspektiv måste vara mån om att vi utvecklar alla de värden som finns med skogen. Därför pågår det ett antal olika arbeten med att göra just detta . som nämndes – som för övrigt inte ligger på mitt departement men som jag givetvis är mycket involverad i – analyseras just nu och kommer att gå på remiss för att bli en produkt som landar i den här kammaren. Vi jobbar även med det nationella skogsprogrammet och har initierat ett arbete med bioekonomistrategin. Vi jobbar också aktivt gentemot för att säkerställa att de regelverk och ramverk som sätts upp där är väl anpassade till de förutsättningar som vi har i , som ju har mycket skog och ett stort skogsbruk. 105 i (SD): smög regeringen ut tre nya lagförslag som skulle komplettera betänkande. Remissvaren har kommit, och det är ingen nådig kritik som kommer från de tyngsta remissinstanserna. Migrationsdomstolen i påpekar till exempel hur orimligt det är att bara jämföra kostnader och volymer med den gamla utlänningslagen. Det innebär i praktiken att allt som bara är en smula bättre än migrationshaveriet är godkänt, enligt regeringen. menar att förslaget om ömmande skäl kommer att innebära att så många omfattas av bestämmelsen att det kommer att vara regel snarare än undantag. Man menar till och med att vissa förslag går emot själva principen om en reglerad invandring. Med tanke på denna massiva kritik vill jag fråga migrationsminister om regeringen ändå avser att gå vidare med de här förslagen. 106 Justitie- och migrationsminister (S): Nej, vi har inte smugit ut någonting. Det är väl ganska svårt att göra med allt som handlar om migrationspolitiken. Så fort man bara ändrar en endaste bokstav finns det alltid politiska krafter som gärna vill blåsa upp det och göra det ännu större än vad det i själva verket är. Det är väl det ägnar sig åt här och . Jag menar att han gör en höna av en fjäder. Han blåser upp en mycket liten del av det totala lagförslaget och vanställer det också på ett sätt som inte riktigt är i överensstämmelse med verkligheten. Det totala lagförslag som vi jobbar med innebär faktiskt en omgörning så att vi kommer att ha den stramaste lagstiftningen , i och med att vi går över från permanent uppehållstillstånd som huvudregel till tillfälligt uppehållstillstånd. Den blir faktiskt också stramare än EU-genomsnittet. Det blir dessutom en mycket bättre balans mellan rättigheter och skyldigheter. Det lagförslag som vi jobbar med och som vi kommer att lägga fram till innebär att vi kommer att fortsätta ha kontroll över migrationspolitiken framöver. Det kan jag garantera. Klausul om tvångsarbete i investeringsavtalet mellan och 107 (M): Min fråga går till statsrådet och handlar om principöverenskommelsen om handel mellan och – investeringsavtalet, som det heter. I själva principöverenskommelsen finns det en klausul som berör tvångsarbete och att detta ska upphöra. Jag vill fråga statsrådet på vilket sätt regeringen kommer att arbeta för att det faktiskt ska bli möjligt att följa upp och också vidta åtgärder om det är så att inte följer överenskommelsen om att följa och att tvångsarbetet därmed ska upphöra. Jag nämner detta då det är en principiellt viktig fråga eftersom den rör EU:s kärnvärden. 108 Statsrådet (S): Tack, , för den frågan! Den ligger verkligen nära våra värderingar i EU och i . Som jag sa tidigare är det otroligt positivt att vi nu har en plattform att diskutera vidare utifrån. har vi ett bilateralt avtal där det också ställs krav på att parterna, i det här fallet , lever upp till mänskliga rättigheter generellt sett. Det handlar också om att man ska ratificera , precis som nämner. Från sida avser vi att se till att det följs upp, att det förs en dialog, att det ställs krav och att man också kan ha denna plattform på ett konstruktivt sätt i dialogen, liksom att de företag som har leveranskedjor från och produktion i kan säkerställa att de lever upp till mänskliga rättigheter och . Där finns det ju separat lagstiftning som är på gång, vilket jag nämnde tidigare. Frågestunden var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:251 om expertmyndigheternas roll gentemot regeringen 109 Socialminister (S): har frågat mig om jag anser att det är viktigt att expertmyndigheterna utgår från vetenskap när beslut ska fattas, vad som krävs för att regeringen ska fatta beslut som inte sammanfaller med expertmyndigheternas önskemål och vilken roll regeringen menar att expertmyndigheterna har för att genomföra konsekvensanalyser och omvärldsbevakning. Låt mig börja med att påminna interpellanten om att undersökningar visar att befolkningen har ett högt förtroende för svenska myndigheter, inte minst för de som har en särskild roll i hanteringen av pandemin. Det är av stor vikt att myndigheter agerar och uttalar sig förtroendeskapande utifrån aktuellt kunskapsläge och kompetens och erfarenhet som myndigheterna besitter. har fristående förvaltningsmyndigheter, och ledningen för varje myndighet ansvarar enligt myndighetsförordningen inför regeringen. Av smittskyddslagen (2004:168) följer att ansvarar för samordning av smittskyddet på nationell nivå och ska ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. är alltså expertmyndighet för smittskyddsfrågor. Av myndighetens instruktion framgår att ska verka för god folkhälsa, utvärdera effekterna av metoder och strategier på folkhälsoområdet, följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som påverkar detta, genom kunskapsbyggnad och kunskapsspridning främja hälsa och förebygga sjukdomar och skador samt verka för ett effektivt smittskydd. Verksamheten ska stå på vetenskaplig grund. Det framgår även av smittskyddslagen att åtgärder ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vidare framgår även av instruktionen att myndigheten ska övervaka planläggningen av smittskyddets beredskap och inom sitt ansvarsområde ta initiativ till åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjukdomar och andra allvarliga hälsohot i kris och under höjd beredskap. omvärldsbevakar frågor på sitt område och gör kontinuerligt analyser i linje med sitt uppdrag. Under den pågående pandemin har regeringen en god dialog med de berörda myndigheterna. Vid beslut som ligger på regeringen att fatta inhämtas och beaktas synpunkter från relevanta aktörer, inklusive eventuell expertmyndighet. Regeringen är ansvarig för sina beslut och måste således ibland väga olika expertmyndigheters och aktörers argument för att fatta det beslut som är bäst för . Regeringen förhåller sig till de lagar som är gällande vid tillfället. 110 (SD): nämner i sitt interpellationssvar att förtroendet för de svenska myndigheterna är högt. Det stämmer, men faktum är att förtroendet för de myndigheter som hanterar pandemin har minskat under pandemin. Vi ser allt fler öknamn som folksagomyndigheten, flockmordsmyndigheten, folkmordsmyndigheten och så vidare. barn har många namn, sägs det, men i det här fallet är det inte särskilt kärt. Inte heller är det särskilt konstigt att allt fler har kommit att förknippa denna myndighet, som har till uppgift att värna vår hälsa, med något helt annat. Man har börjat att förknippa den med vilseledande information och ovetenskapliga påståenden. Det är den myndighet som socialministern gång på gång hänvisar till när man diskuterar strategier för rådande pandemi, och det är den myndighet som konsekvent och återkommande under pandemin har haft fel. Jag förstår att själv saknar mycket av den kunskap som hon efterfrågar i sin roll som socialminister. Det är inte särskilt konstigt. Som minister är det många olika kvalifikationer man kan ha. Faktum är att jag inte hade väntat mig att socialministern skulle ha den utbildning som exempelvis krävs av en statsepidemiolog, utan hennes roll är i stället att lyssna till expertisen, precis som hon återkommande säger att hon gör. Det minsta man kunde förvänta sig är dock att ministern sätter sig in i situationen, själv omvärldsbevakar och gör konsekvensanalyser och att hon själv tyder forskning och sammanställer fakta med samband. I stället gör den senfärdighet och brist på engagemang som regeringen har visat under pandemin att jag undrar om socialministern och regeringen över huvud taget har något intresse för de här viktiga frågorna. Socialministern menar även i interpellationssvaret att det är av stor vikt att myndigheter, inte minst den myndighet vi nu talar om, agerar och uttalar sig förtroendeskapande utifrån aktuellt kunskapsläge och utifrån den kompetens och erfarenhet som myndigheten besitter. Jag kan konstatera att jag helt håller med, vilket gör den här situationen än märkligare. Vi var flera som tidigt, i början av , varnade för den svenska strategin och den väg som regeringen valde att ta. Jag har stor respekt för att man hade olika uppfattningar och att alla inte höll med oss. Men det är smått otroligt att ingen klocka ringer hos ministern eller regeringen när närapå hela världen agerar helt annorlunda än och när ministerns så kallade experter har fel gång på gång. När expertgissare återkommande har fel, varför lyssnar ministern fortfarande just på dem? Det skulle väl snarare vara naturligt att då vända sig till dem som faktiskt har haft rätt – de som i början varnade för detta och som hånades av kretsen kring ministerns myndighetspersoner. har agerat reaktivt i stället för proaktivt, helt i strid mot vetenskapen. Och apropå detta med vetenskap: Vilken vetenskap har lutat sig mot? har jag inte sett någon hänvisning till någon forskning som stöder tesen att vi ska gå emot mer eller mindre hela världens experter. 111 Socialminister (S): Vi hade kunnat behandla två interpellationer , får jag väl säga, för jag tycker att de går lite in i varandra. får själv avgöra när han ställer vilka frågor. Men handlar det specifikt om en expertmyndighet och inte om hela strategin. beskriver det, precis som en del andra väljer att göra och särskilt i efterhand, som att den svenska strategin skulle innehålla någon specifik åtgärd eller vara väldigt direkt. Jag vill gärna säga att den svenska strategin handlar om att minska smittspridningen. Den handlar om att rädda liv, hälsa och jobb och om att se till att samhället faktiskt är fungerande både under och efter en pandemi. Vi ska luta oss mot vetenskap och erfarenhet, och vi ska vidta rätt åtgärder i rätt tid. Det är skälet till att vi inte vidtog exakt samma åtgärder i början av pandemin som vi gör nu när det finns en annan typ av trötthet som gör att vi kanske behöver ha tydligare och skarpare restriktioner för att få motsvarande effekt. För en allmänhet är det kanske inte alltid så lätt att se expertmyndigheternas roll kontra regeringens, men sitter i riksdag och är väl införstådd med att vi i har en förvaltningsstruktur som gör att vi inte har gigantiska departement. En del länder har i princip all den kompetens som myndigheterna har på sina departement. Då kan man säga att det är regeringen som fattar besluten, men de har naturligtvis väldigt mycket expertis att luta sig mot. Det är väl ingen underdrift att säga att svenska folket har ökat sina kunskaper enormt när det handlar om epidemiologi. Vi är väldigt intresserade. Men det är inte lika många som sitter på den djupa kunskapen. Vi har en expertmyndighet när det gäller smittskydd, som jag beskrev i mitt svar. Om det är en myndighet att luta sig mot och lyssna till i andra tider är det förstås väldigt anmärkningsvärt om regeringen, när man kommer till en pandemi och ett virus som ingen känner till, skulle säga: Vi vet bättre. Det blir ju lite grann kontentan om man säger: Vi litar på myndigheten om den tycker som vi. Däremot handlar det förstås alltid om att lyssna till hela resonemang och om att ha en dialog. Det är inte alltid enbart . Det finns andra myndigheter som kommer in. kan det vara och . Vi har länsstyrelser. Vi har kommuner och regioner. Vi har inhämtat remissyttranden från väldigt många när vi har fattat beslut under denna pandemi. När det gäller pandemilagen talar vi om ett hundratal. Det är klart att vi behöver väga även expertmyndigheters synpunkter och råd mot annat. Men man kan inte säga att har en uppfattning och att det finns någon annan som tycker sig ha en annan uppfattning. är en myndighet med, förstås, betydligt fler anställda än de få som får fronta medialt. Det finns naturligtvis en väldigt stor kunskap där bakom som inte är lika synlig. För deras del, precis som för mig och regeringen, handlar det förstås om att följa vad som sker i omvärlden och försöka dra slutsatser. Jag känner nu att jag själv kommer in lite grann på nästa interpellation och på strategin. Men det är inte riktigt så enkelt som försöker få det att låta. Det är inte så enkelt som att vi vet precis vilken åtgärd vi kan vidta men att vi struntar i det. Det är tvärtom så att vartenda land, skulle jag säga, sliter hårt med frågan om vilken åtgärd som skulle kunna funka. Den åtgärd som en del länder tyckte sig få att fungera biter nu inte alls. Länder som i princip inte alls drabbades av smittspridningen har kommit upp i toppen när det handlar om antal döda per miljon invånare, trots att de egentligen har motsvarande strategier och åtgärder. Det är förrädiskt. Det är sannerligen inte enkelt. Det finns egentligen inte någon – det har inte heller funnits tidigare, om ursäktar – som har presenterat vilka åtgärder som egentligen biter. Vi har vidtagit en mängd åtgärder, och vi justerar dem allteftersom kunskapsläget utvecklas. 112 (SD): Jag instämmer med i att vi nog kommer att återkomma till delar av det vi diskuterar nu i nästa debatt, inte minst den svenska strategins grundbult. Ministern hänvisar till att det är lätt att vara efterklok och att man i efterhand lätt kan peka på saker och säga att det var fel och si och så. Men faktum är att det kom varningar – de duggade tätt – från andra länder om detta virus. Det var många experter som varnade för vad som komma skulle. Faktum är att ministern själv sa att var väl rustat för att möta en pandemi. Det sa hon trots vetskap om att sjukvården var underfinansierad och att man hade stora problem med långa vårdköer. Vi visste hur det såg ut i äldreomsorgen. Visste inte ministern det vet jag inte varför hon är socialminister, men jag tror att även hon redan då insåg vilket kritiskt läge äldreomsorgen i befann sig i. Ändå menade man att man var väl . Vi visste att beredskapslagren var undermåliga och så vidare. Faktum är att varningarna fanns där. Jag och många andra varnade också för detta, just på grund av att vi lyssnade på den internationella expertisen på området. Det stod inte mellan en liten grupp så kallade hobbyepidemiologer, som jag och många andra kallades, och expertisen på området. Det stod mellan en liten grupp svenska myndighetspersoner och i stort sett hela världens expertis på området. Det är därför större delen av världen har valt ett annat sätt att arbeta. Det är också därför ligger så illa till just . Det är bara att titta på våra grannländer som har liknande förutsättningar. Trots att har liknande förutsättningar har vi betydligt fler döda per capita än dessa länder. Vi återkommer i stort sett till detta med vetenskap, för och även andra myndigheter hänvisar ofta till just vetenskap och kunskap. Men har någonsin haft rätt i denna pandemi? Vi har sett gång på gång hur de har haft fel. Vartenda scenario de har presenterat har slagit fel. Det är snarare så att många av deras påståenden har visat sig vara helt ovetenskapliga och sakna vetenskapligt stöd. Än lyssnar regeringen på denna myndighet. Jag förstår inte det. Vi har till exempel hört att barn inte skulle smitta. Vi har sett uppgifter om att det snarare är tvärtom: av smittan uppstår i grundskolorna. Vi har hört att de hävdar att munskydd inte skulle hjälpa. Vi vet att munskydd hjälper. Till och med de enklaste munskydden hjälper. Vi hör gång på gång ovetenskapliga påståenden från den myndighet som ska utgå från vetenskapen. Och regeringen lyssnar på den myndigheten, som konsekvent och återkommande har haft fel. 113 Socialminister (S): har inte rätt i detta. Det är svepande formuleringar. Det blir liksom inte riktigt seriöst, och det är faktiskt inte lite av en överdrift att säga att och ett antal andra har haft rätt och vetat precis. Jag tycker att det i princip blir omöjligt att stå här och svara på ganska outtalad kritik. Myndigheten har inte gett en prognos som i princip är som en väderprognos där man säger: Exakt så här kommer det att bli. Det gäller att förbereda sig för olika scenarier. Om skulle gräva lite djupare skulle han se att det inte handlar om att träffa så fel. Det handlar om den kunskap man kan luta sig mot. tittar man på: Hur var det ? Vad gör denna årstid? Hur skulle en sådan här åtgärd träffa? Det är klart att det, när man gör någonting för alla första gången, är svårt att säga att man vet exakt. Man får luta sig mot annan och tidigare kunskap och forskning om pandemier och virus och hur de sprider sig. får gärna ge mer konkreta exempel om jag ska svara på det. Men jag har förtroende för . Jag vet att väldigt stora delar av svenska folket har det. Jag vet också att det finns de som har misstrott myndigheten exakt och som tycker sig veta bättre själva. Återigen kommer jag in på nästa interpellation om själva strategin. Men det är inte så, , att det finns någon specifik åtgärd som vi har vägrat och som andra länder har vidtagit och som har gett ett väldigt gott resultat. Tyvärr är det ett faktum att i princip alla länder i EU har drabbats hårt. Det är snarare väldigt intressant att titta på och . Vad är skälet till att de inte har drabbats hårt? är ett land som verkligen har vidtagit åtgärder – man kan tala i termer av att helt stänga ned, att använda munskydd och så vidare – och som drabbades stenhårt både i den första vågen, som de naturligtvis lärt sig väldigt mycket av, och . Jag tänker på och på , som nog tyckte att man hade klarat sig och som är i ett väldigt allvarligt läge. är inne på sin tredje lockdown. Vi har och som ligger nära varandra och som har drabbats väldigt olika. Vi talar om , men det är inte hela . Precis som i har det drabbats olika. Regelverk och åtgärder landar förstås i en kontext. Det finns utvärderingar om hur man har lyckats begränsa rörelsemönster. Vi har ju inte förbjudit människor att gå ut. Sedan är frågan på vilket sätt man går ut. Det är inte önskvärt att säga att människor får gå ut om de har en hund. Vi vill ju att människor går ut, men vi vill inte att man går många i klunga. Att man rör på sig och är ute och får frisk luft är väldigt bra för folkhälsan och den psykiska hälsan. Man måste därför kosta på sig att både dela upp det och säga vilka åtgärder det är vi talar om och att väga dem. Det är klart att här har våra expertmyndigheter gjort ett enormt arbete, och det är klart att de omvärldsbevakar. nämnde i sitt första inlägg att han utgick från att jag och regeringen också omvärldsbevakar – ja, det gör vi naturligtvis. Men det finns inte ett facit. Jag sa inte att det är lätt att vara efterklok. Det finns ju inte ens ett facit . Det går inte att säga om vi bara hade gjort så här eller om vi bara hade gjort som det och det landet. Bara för att ta ett ytterligare exempel som visar hur otroligt komplext det är har vi länder som till exempel , som i princip inte kände av den första vågen. Då tänker man att de nog har hittat ett angreppssätt. Så kommer det en andra våg. De drabbas stenhårt, är otroligt överbelastade och har en dödlighet som är väldigt hög. Detta beror inte på insikter eller att man inte lyssnar på sina experter utan på att det här är ett förrädiskt virus, att situationen förändras och människor blir mer trötta på att orka följa rekommendationerna och att väderleken ändrar sig. Det finns många parametrar i detta, och jag vill säga att hade vi haft ett facit skulle det förvåna mig väldigt mycket om länder inte slaviskt följde det. 114 (SD): eftersökte exempel på någon siffra i det jag nämnde tidigare. Jag lyckades plocka upp en artikel om att antalet fall av covid-19 i förrförra veckan var högre än i det scenario som publicerade . Det är en tydlig siffra på hur katastrofalt fel har haft när det kommer till scenarier, och detta har varit återkommande. Ett tag trodde man inte ens att det skulle komma en andra våg av smittspridningen. Man menade att den allmänna spridningen i samhället skulle göra att vi var bättre rustade än andra länder och att vi skulle komma lindrigare undan senare och så vidare. Faktum är att så är det inte. Den omfattande smittspridningen har i stället inneburit ett betydligt högre antal dödsfall i .