prot · H80999 · 2021-03-24 00:00:00 — Gör ni inte det kan ni vara rätt säkra på att det kommer att finnas i alla fall ett parti som kommer att påminna era väljare om det. Jag är långt ifrån säker på att de är lika begeistrade över detta som ni här inne verkar vara. Jag är långt ifrån säker på det. Det är val , nota bene. Alla de här skulderna man nu tar upp och tvingar på oss för att strössla ut som bidrag till mindre ansvarstagande stater, de kommer i bästa fall att vara återbetalda . Medelåldern i den här kammaren är . Det betyder att en genomsnittlig ledamot här i kammaren kommer att vara innan dessa skulder är återbetalda. Medellivslängden i är . Vi här inne kommer alltså i genomsnitt att ha kastat in handduken – vandrat för evigt över Bifrost. Detta betyder i klartext att vi här inne tar beslut , men konsekvenserna av besluten lämnar vi över till nästa generation, till våra barn. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt I min värld är detta alltså inte bara ekonomiskt vansinne, utan det är även djupt moraliskt förkastligt. Man gör inte på det sättet. Varje enskild ledamot från varje enskilt parti kommer att behöva bära detta med sig. Det är alltså moraliskt förkastligt, och det är ekonomiskt vansinne. Och man kan också ställa sig frågan: Vad skickar detta för signaler i termer av incitament till de icke ansvarstagande medlemsländerna med kroniska budgetunderskott? Så fort det blir kris kommer de välskötta ekonomierna till undsättning i en gigantisk bail out-operation. Vad skapar det för incitamentsstruktur på om man blir belönad när man missköter sig och bestraffad när man sköter sig? Det här handlar om de svenska skattebetalarnas pengar. Och ja, vi blir förmodligen lite impopulära om vi från svensk sida sätter stopp för detta eftersom det kräver konsensusbeslut av alla 27 medlemsstater. Men det finns något som heter integritet också, och sex av partier uppvisar en flagrant avsaknad av just integritet. Sex av partier står inte upp för de svenska skattebetalarna. Som sagt, lita på att vi kommer att påminna dem om detta när det blir val . I synnerhet är jag besviken på och , som inte väljer att avslå detta . Vi har hört tidigare här , med ett väldigt kritiskt tonfall. Detta är dåligt och fel, och man borde ha gjort mycket annorlunda. Men när det kommer till kritan och vi ska trycka på knappar vid voteringen släpper man igenom detta. Om man är så kritisk, varför röstar man då igenom det? Varför röstar man inte nej tillsammans med ? Frågan kan också ställas: Är ni säkra på att ni har era väljare med er i denna fråga? Jag är inte så säker på det. Som sagt, herr talman – jag yrkar bifall till reservation 1. 17 (M) replik: Ja, , vi är kritiska från moderat sida, och det framgår väldigt tydligt av mitt anförande. Men som jag förklarade handlar detta inte bara om pengar utan också om att man ska kunna lita på som avtalsslutande part. Och man ska kunna lita på att står upp för det som den svenske statschefen går med på och kompromissar om på EU-nivå med samtliga andra statschefer i EU. Det är väldigt viktigt om vi ska kunna påverka och göra röst hörd i EU. Att bara säga nej och straffa ut är inte speciellt smart. Detta finns också i kalkylen. Jag blir lite bekymrad när återigen, precis som i vissa artiklar som SD har skrivit, antyder att detta beslut skulle medföra att vi ger EU beskattningsrätt. Det finns inga beslut i detta ärende som säger att EU får beskattningsrätt. Det kommer vi från moderat sida att bekämpa. säger att detta handlar om att ge bidrag till mindre välskötta länder. Jag undrar om tycker att , , , och är mindre välskötta länder. Dessa länder kommer också att få bidrag ur fonden. kommer att få 35 miljarder i bidrag ur fonden, vilket inte låtsas om. Han hävdar fortfarande att detta kostar 150 miljarder. Det gör det inte, för vi får tillbaka 35 miljarder. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Men det viktigaste är att inte ser risken för att de svenska rabatterna också försvinner genom ett nej i detta ärende. Då försvinner plus de 35 miljarder vi skulle få ur fonden, och då är vi nästan uppe i de 150 miljarder som detta kostar. Det verkar helt ha missat. 18 (SD) replik: Till att börja med hoppas jag att det inte är statschefen som har varit nere i och förhandlat, men låt gå. Detta kallas demokrati – att man underställer parlamentet beslut. Det är väl det vi sysslar med här? Det är väl det statsskick vi har i ? Jag är absolut inte bekväm i en värld där får åka iväg och ta vilka beslut som helst utan förankring i riksdag. Det förvånar mig att från känner sig bekväm med att får ingå vilka avtal som helst för svenskt vidkommande utan att det ska underställas riksdag. Jag är inte bekväm med en sådan situation. Jag förstår att det skulle skapa lite bekymmer om ensamt skulle sätta stopp för detta; vi kan kalla det dåligt rykte. Jag är beredd att ta den smällen och betala det priset för att rädda kommande generationer från den här skuldsättningen. Det handlar om att väga olika saker. Att det sitter lite EU-pampar i och blir arga på oss i kan jag köpa. Jag kan leva med det. Det jag inte kan köpa är att vi skuldsätter våra barn och nästa generation upp över öronen. Det kan jag inte leva med. Men det är väl en fråga om vilka prioriteringar, grundläggande principer och värderingar man styrs av, antar jag. Beskattningsrätten nämns ganska tydligt i den proposition som ligger till grund för det betänkande vi debatterar . Där anger man en tydlig riktning: För att EU ska kunna betala tillbaka det här skuldberget kanske man behöver öka sin beskattningsrätt. Så det ligger absolut i tangentens riktning, och det är en stor fara, som jag ser det. Jag tycker att det är högst relevant att påpeka den risken. 19 (M) replik: ska alltså enligt först rösta bort återhämtningsfonden, som var ett villkor för att ett antal länder skulle acceptera rabatten på den svenska medlemsavgiften. Först ska vi alltså rösta bort den fonden, och sedan ska vi skicka ned och hoppas att han lyckas återförhandla de svenska rabatterna utan att återhämtningsfonden finns på plats. Jag tror faktiskt inte att hoppet om detta är speciellt stort. Jag delar definitivt tvivel gällande förhandlingsskicklighet i dessa frågor. Då ska vi väl ändå inte hoppas att han ska kunna uträtta mirakel? Vi måste förstå vad som ligger i potten. När säger att vi skuldsätter våra barn upp över öronen tycker jag ändå att han använder överord. Detta är ingen bra överenskommelse, och den kostar pengar. Men vi får ändå ha lite sans och balans i diskussionen. Vi pratar alltså om omkring 30–netto. Detta ska ställas i relation till den stora svenska statsskulden och till att och har ställt upp på ett antal krispaket i som har kostat hundratals miljarder, som också innebär att vi skuldsätter kommande generationer för att hantera krisen. I ljuset av detta är 30–35 miljarder som nettokostnad för faktiskt inte någon samhällskatastrof. Det är dåligt, men det är inte något som gör att kommande generationer utarmas och skuldsätts upp över öronen. Vi får ha lite sans och balans i debatten, tycker jag. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Och återigen – nu säger det som stämmer: att det ligger i tangentens riktning att kommer att driva på för EU-skatter. Men detta är något helt annat än det ni har skrivit i debattartiklar och det som sa i talarstolen. Där sa han nämligen att detta innebär beslut om EU-skatter, och det gör det inte. Det är viktigt att svenska folket vet detta. Svenska skattebetalare ska inte betala skatt direkt till EU – punkt. 20 (SD) replik: Nej, det bästa vore väl i och för sig om vi skickade någon annan än till de förhandlingarna. Men faktum kvarstår: har vetorätt även i budgetfrågan, bortsett från det här paketet. Budgetbeslutet kräver nämligen konsensus. Jag menar alltså absolut att det är möjligt. Att blanda ihop dessa båda frågor i ett och samma beslut – coronafonden å ena sidan och avgiftsrabatterna å andra sidan – när det i praktiken handlar om två olika beslut är att göra det lite väl enkelt för sig. har vetorätt även i budgetfrågan. Ja, vi har ställt upp på många krispaket i tillsammans med bland andra . Det är jag för övrigt tacksam för. Det är kanske inte vår sak att recensera detta, men jag tycker att finansutskottet överlag har varit aktivt och tagit många kloka beslut. Men då har det handlat om att använda de svenska skattebetalarnas pengar för att rädda jobb och företag huvudsakligen i . Det är skillnaden. Här ska vi i stället ta de svenska skattebetalarnas pengar och skicka dem till , , , och så vidare. Det är en ganska stor skillnad, åtminstone för en person som är någorlunda patriotiskt lagd. Men för kanske det inte spelar någon roll var de svenska skattebetalarnas pengar hamnar, om det är i eller i . Det kanske kan kvitta för , men för mig gör det inte det. Jag tycker att de svenska skattebetalarnas pengar behövs på hemmaplan. Sedan tycker jag att vi blandar ihop siffrorna lite grann också. Det har varit många siffror fram och tillbaka, men att nettokostnaden för detta bara skulle vara 30–35 miljarder stämmer ju inte. Den är betydligt högre, en bra bit över 100 miljarder. 21 (V): var det en i princip enig riksdag som sa nej till en återhämtningsfond som skulle bygga på att EU:s medlemsstater lånar pengar som EU sedan betalar ut som bidrag. I slutändan vek de flesta partier ned sig. Trots att det inte fanns en majoritet för att säga ja till förslaget i EU:s långtidsbudget röstade ja eftersom flera partier valde att lägga ned sina röster. Här står vi alltså nu och ska fatta beslut om att godkänna upplåningen och EU:s egna medel. Återigen ser vi partier som i ord och text är negativa men som ändå inte röstar emot utan avstår. Regeringens proposition kommer att gå igenom, trots att bara en minoritet står bakom den. Även om kommer att meddela att de avstår kommer en minoritet att rösta igenom propositionen. För del yrkar jag avslag på propositionen i enlighet med vår reservation i finansutskottet. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt röstade vi i om vi skulle ansluta oss till EU:s valutaunion. Svenska folket röstade för att vi skulle stå utanför samarbetet. Vi på nejsidan varnade för gemensam ekonomisk politik. Vi såg en risk för en långtgående samordning av den ekonomiska politiken med makt över budgetar och upplåning. medger även många av dem som då var för euron att det var klokt och bra för svensk ekonomi att vi valde att stå fria från den krisdrabbade valutaunionen. Men föreslår alltså regeringen att vi ska säga ja till att gå in i en gemensam politik med gemensam upplåning för att rädda den valutaunion som svenska folket redan har sagt nej till. De länder som är mest drabbade ekonomiskt av covid-19 och som har varit pådrivande när det gäller fonden är de länder som redan är hårt skuldsatta och utsatta efter den förra krisen. Då var det de rika länderna i valutaunionen som tvingade de utsatta länderna till hårda nedskärningar i offentlig sektor och räddade banker men inte människor och jobb. Den nedmonterade välfärden och privatiseringarna gör många mer sårbara och därmed mer utsatta för coronakrisen. Det är problem som har skapats inom valutaunionen. När förslaget om återhämtningsfonden presenterades sa nej till förslaget. Vi menade att återhämtningsfonden borde vara en fråga för . Vi menade att borde skriva av skulderna för de skuldsatta länderna – en åsikt som vi inte fick gehör för men som kunde ha blivit verkligheten om hade vågat stå emot. Det är en helt ny princip inom EU att man ska ha en gemensam upplåning. Dessutom skjuter man återbetalningen . Vi kommer att få betala för denna fond . Vad händer vid nya kriser? Ska vi då ta nya lån och skjuta skuldberget framför oss? Kommissionens och parlamentets lösning är att införa egna medel, till exempel plastavgift, som är med i regeringens proposition , och flera skatter. Även det är förslag som innebär att vi går in i ett djupare ekonomiskt samarbete inom EU och lämnar över makt till . Det sa vi nej till 2003, och det fortsätter vi att säga nej till. Vi närmar oss alltmer ett , en superstat. När statsministern var nere i och förhandlade långtidsbudgeten och återhämtningsfonden var medskicket från att medel från fonden skulle betalas ut som lån, inte som bidrag. Under förhandlingarna ökade fondens lånedel från en tredjedel till ungefär hälften. Det betraktades som en seger, och en oenig sa ja. Men i slutändan visade det sig att hade dragits vid näsan. Fondens bidragsdel är i princip lika stor nu som före förhandlingarna. Det är lånedelen som ökats genom att stöd till klimatåtgärder, forskning med mera har tagits bort och lagts som lån till medlemsstaterna. Det är en pyrrhusseger för och för de partier som sa ja. Skrivningar om rättsstatens principer vattnades ur, och sa ja. När kunde ha hållit emot för att vi skulle kunna få garantier för att stater som får stöd också är demokratiska stater valde man att backa. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Vill riksdag verkligen överlåta åt att styra den svenska ekonomiska politiken? Redan i dagens EU-budget kan vi se hur ineffektivt EU:s pengar används. I stället för välfärd till många går de till skrytprojekt, korruption och byråkrater. Det finns bara en sak att göra, och det är att säga nej till propositionen om EU:s egna medel. 22 (M) replik: Vi har ju börjat vänja oss lite vid att och hittar varandra i en del frågor. Vi har gjort det i samband med krispaketen här. Jag måste säga att mycket av det som säger om återhämtningsfonden är åsikter som också vi moderater delar, men med det undantaget att vi tycker att priset för att gå emot det som vår regeringschef och övriga stats- och regeringschefer har kompromissat fram är så högt att det kostar mer än de pengar som vi skulle kunna spara. Frågan var uppe tidigare, och då var det diskussioner om vad nettokostnaden egentligen skulle bli för svensk del. Då kan man inte tappa bort frågan om rabatterna. Frågan om de svenska rabatterna ingår i detta beslut. Det finns på sidan 9 i propositionen. Där står uttryckligen att den frågan omfattas av dagens beslut. Om vi röstar nej ryker också de svenska rabatterna på . Kostnaden för ligger någonstans på 140–150 miljarder – vi säger 150 miljarder. får direkt tillbaka 35 miljarder, och vi får behålla rabatterna på 77 miljarder om vi accepterar dagens beslut. Det innebär att nettokostnaden för helheten för blir 38 miljarder, som då ska slås ut på alla år framöver. Det är trots allt inte en total ekonomisk katastrof för och framtida generationer. Jag är lite bekymrad över att både och , som står bakom att man ska stoppa hela förslaget , inte inser att detta även medför att de svenska rabatterna på 77 miljarder försvinner. Det är alltså 11 miljarder . Det är ganska mycket pengar för del. 23 (V) replik: nämner att priset är för högt. Han nämner också att det skulle bli kaos i EU. Men jag vill påminna om att lade ned sina röster även i . Om hade stått kvar vid sin kritik, den kritik som säger att han delar, hade inte fått det mandat som han fick. Det är lite grann att dölja saker för väljarna att nu komma och säga att man inte vill orsaka en kris när man faktiskt hade kunnat se till att hade haft ett helt annat mandat än vad han i slutändan fick. Jag konstaterar att tar upp nettokostnaderna. Den som lyssnade på mitt anförande kanske hörde att jag inte nämnde nettokostnaderna. För är det stora problemet med den här fonden och de övriga förslagen att detta ökar EU:s makt över medlemsländernas ekonomiska politik. Det är någonting som vi är starkt kritiska till. Jag säger det igen: Svenska folket sa nej till detta i en folkomröstning. Då kan vi inte införa en gemensam ekonomisk politik, en gemensam valutapolitik, bakvägen. Vi måste stå fast vid det som svenska folket har sagt. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Sedan vill jag återigen komma till – för jag tror att det är det som syftar på – att jag säger att detta ska betalas till 2058, då jag för övrigt kommer att vara . Är det inte naivt att tro att det inte kommer att bli några fler kriser? Vad vill göra om vi får en kris eller ? Ska vi låna ännu mer, eller vill då ge EU möjligheten att införa olika beskattningsrättigheter? Vad är lösning för den långsiktiga återbetalningsplanen? 24 (M) replik: Jag måste faktiskt invända. Det var inte så att vi moderater inte stod bakom de mandat som vi gav till regeringen. Tvärtom var vi väldigt tydliga med våra krav på regeringen. Vi krävde budgetrestriktivitet. Vi ville att EU:s långtidsbudget skulle bantas när britterna lämnade EU. Det är högst rimligt. Och vi var väldigt tydliga med att vi inte accepterade en återhämtningsfond med en bidragsdel. Vi ville se att det bara var lån. Detta stod vi moderater bakom. Men när vi såg vartåt det barkade avstod vi – vi deltog då inte i besluten. Det var helt enkelt av samma skäl som . Vi har faktiskt en regering. Vi har en regeringschef som förhandlar för räkning. Vi kan tycka att den regeringschefen inte har gjort ett bra jobb. Vi kan vilja ha en annan regering, och det vill vi moderater. Men vi har den regering vi har. Vi har den statsminister vi har, och det är han som företräder . Om han gör ett dåligt jobb tycker vi att det är tråkigt, och vi beklagar det. Men vi är inte villiga att fälla överenskommelsen, eftersom det skulle göra att man får en väldigt dålig syn på som förhandlingspart och kompromisspart. De är därför som vi avstår. Vi är inte villiga att stödja detta förslag – vi tycker att det är dåligt. Men vi är inte heller villiga att fälla det, för det skulle skada långsiktigt. Då måste man landa i att man avstår. Det är den linje vi har hållit under förhandlingarna sedan vi märkte att det började barka åt fel håll. Sedan måste jag nu på slutet säga att jag delar fråga. Vad händer vid nästa kris? Jag har sagt att det kommer fler kriser i EU . Det kan vi vara säkra på. Det är därför det är viktigt att kan driva på så att EU reformeras, så att vi inte hamnar i detta läge igen. Och man ska ställa rimliga krav på länder när man sedan betalar ut dessa pengar. Detta tycker jag att vi ska verka för tillsammans. 25 (V) replik: Jag kan på ett sätt respektera att nu inte vill fälla överenskommelsen, för valde att lägga ned sina röster när man hade chansen att se till att inte skulle få mandat att säga ja till en återhämtningsfond med en stor bidragsdel. säger att det var för att man inte ville fälla överenskommelsen, men det fanns ingen överenskommelse då. Det fanns förslag som , vår statsminister, skulle förhandla om med de andra stats- och regeringscheferna. Man säger att han gjorde ett dåligt jobb. Det var faktiskt som lade ned sina röster innan budgeten var klar och innan överenskommelsen var klar. Det kan inte prata bort. 26 (KD): Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Det ärende som ligger på bord är en följd av de beslut som fattade om EU:s långtidsbudget och återhämtningspaket. Besluten var kulmen på en process som pågått . Under denna process har det kommit en rad olika förslag på hur stor budgeten ska vara, vad pengarna ska gå till och hur den ska finansieras. Ett flertal länder, och har velat se en större budget, och det har funnits ett stort tryck på att de rabatter som bland annat har skulle tas bort. Vi kristdemokrater har motsatt oss många av de förslag som har kommit, och vi har drivit att EU ska anpassa sin budget efter de förutsättningar som råder när ett av de största medlemsländerna nu har lämnat unionen. Vi har kritiserat budgetens omfattning, delar av dess innehåll och den föreslagna finansieringen. Vi har fört fram krav på att avgift ska ligga stilla, räknad som andel av bnp. Och tack vare att flera andra partier har stöttat detta krav blev det också linje. Under budgetprocessens slutskede kom coronapandemin och dess svåra ekonomiska följder. Då fördes det fram krav på en gemensam återhämtningspolitik, och lade fram ett konkret förslag om ett återhämtningspaket som gick ut på att EU gemensamt skulle låna upp pengar och dela ut dem som bidrag. Vi kristdemokrater motsatte oss detta. Vår ingång var att finanspolitik är en nationell angelägenhet men också att vi i det ansträngda läge som rådde kunde tänka oss att bistå med lån. Under förhandlingarna i blev det klart att det inte gick att få stöd för denna linje. Vissa saker fick och de likasinnade länderna – , och – igenom. Rabatten på EU-avgiften försvarades, och det återhämtningspaket som först skulle bestå av bidrag ändrades så att det nu är en kombination av bidrag och lån. Det var knappast ett tillfredsställande resultat, men det var uppenbart att det inte skulle gå att komma längre. När statsministern sökte mandat för att ställa sig bakom överenskommelsen valde och att inte blockera det. Det hade inte gynnat om vi hade ställt oss vid sidan av och blockerat ett beslut i rådet – dels eftersom det är mycket osannolikt att vi hade fått ett bättre resultat i en ny förhandling, dels eftersom det skulle ha kastat in hela EU-samarbetet, inklusive , i en djup kris med oöverskådliga konsekvenser. En del i beslutet gäller EU:s så kallade egna medel. Det ska godkännas i alla länder, och det är detta som ärendet gäller. EU-avgiften består av flera olika delar. De olika beräkningsgrunderna handlar om bnp, momsintäkter och tullintäkter. Det som händer nu är att en komponent tillkommer, en avgift på icke återvunnet plastavfall. Avgiften på icke återvunnen plast är inte en skatt. Detta innebär inte heller att EU får beskattningsrätt. Det är en ny komponent vid sidan av de befintliga. Precis som de andra beräkningsgrunderna kommer detta helt och hållet att administreras i av svenska myndigheter. Vi kristdemokrater beklagar att vi är här. Vi har varit emot nya egna medel, men det här är en del av överenskommelsen . Alternativet är som sagt att försätta EU i en djup ekonomisk kris. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Europeiska unionen har varit en framgångssaga. låg i ruiner. Kriget och Förintelsen lämnade efter sig en kontinent som var sönderbombad och söndersliten. Det var heller inte första gången hade slitits isär av krig. Tvärtom är krig återkommande i historia. Det fanns därför goda skäl att frukta att det återigen kunde bli krig i . Detta är bakgrunden till att kristdemokrater från flera av länder samlades för att inleda det europeiska samarbetet, det som blev EU. Det är i denna historiska kontext som EU ska ses. EU är också oerhört viktigt för ur ett ekonomiskt perspektiv. Vår ekonomi är mycket exportberoende, och av vår export går till EU:s inre marknad. Det innebär att hundratusentals jobb i de exporterande företagen och deras underleverantörer är beroende av att denna marknad fungerar väl. har vi också kunnat läsa i medierna om de positiva effekter som europeiskt samarbete har för brottsbekämpningen. EU är en värdefull aktör på klimatområdet. EU borde även vara mer aktivt som säkerhetspolitisk aktör. Europeiska länder kan knappast ensamma stå upp mot de stora och mäktiga länder som hotar vår säkerhet och vårt sätt att leva. Här krävs en samordnad politik, där EU borde vara en stark röst för mänskliga rättigheter här hemma och runt om i världen. För att EU ska kunna fortsätta att arbeta med dessa viktiga frågor krävs dock att EU jobbar på sin legitimitet. Då måste EU för det första vara riktigt bra på det EU ska göra, det vill säga frågor som enskilda länder inte själva kan arbeta med och lösa på ett ändamålsenligt sätt. För det andra måste EU respektera att det finns mycket som sköts bäst på nationell nivå, såsom välfärdsfrågor, lönebildning och finanspolitik. Här måste arbeta aktivt och förebyggande.