prot · H90917 · 2021-10-19 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som ledamot i kulturutskottet och som suppleant i kulturutskottet, att partigrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet under ledighet samt att partigrupp anmält Aphram som suppleant i skatteutskottet och i socialutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till Tredje vice talmannen förklarade vald –till § 4 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2021/22:2 för från skatteutskottet, 2021/22:5 för från finansutskottet och 2021/22:5 för från näringsutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:36 Interpellation 2021/22:36 Stöden till SAS av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:41 Interpellation 2021/22:41 Nyetableringar av företag av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:42 Interpellation 2021/22:42 Svensk konkurrenskraft av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:45 Interpellation 2021/22:45 Drivmedelsprisernas effekt på näringslivet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:47 Interpellation 2021/22:47 Ökat rovdjurstryck i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:52 Interpellation 2021/22:52 Fortsättningen för av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 7 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM3 Strategisk framsynsrapport COM(2021) 750 till utrikesutskottet § 8 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialutskottet: RiR 2021:26 Statens suicidpreventiva arbete – samverkan med verkan? § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:33 och 34 till finansutskottet 2021/22:12 till § 10 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU9 Riksrevisorns årliga rapport § 11 Svar på interpellation 2021/22:12 om service på landsbygden 1 Näringsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att små drivmedelsstationer ska kunna vidta nödvändiga åtgärder i syfte att undvika nedläggning. En god tillgång till såväl kommersiell som offentlig service är grundläggande för att det ska vara attraktivt att bo, verka och leva i alla delar av landet. Dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i landsbygder har en särskild betydelse eftersom de ofta fungerar som ombud för till exempel post- och pakettjänster, betaltjänster, apotek och ibland även viss offentlig service. Utmaningarna för små drivmedelsstationer i gles- och landsbygder kan dock vara stora avseende både regler och kostnader. Ett regelverk som även de små stationerna måste uppfylla regleras i en föreskrift från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, om cisterner med anslutna rörledningar för brandfarliga vätskor. Enligt föreskriften får befintliga varmförzinkade rörledningar i mark som inte är fuktisolerade användas som längst fram till utan korrosionsskydd. Skälet är att innehållet inte ska kunna läcka ut och orsaka skada på miljön eller risk för brand. Kravet har funnits med i myndighetens föreskrift . Jag är medveten om de utmaningar som mindre drivmedelsstationer i landsbygder har. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför en satsning om , och samma belopp beräknas , i form av ett investeringsstöd till drivmedelsstationer i områden med gles service som är i behov av stöd för att genomföra de investeringar som är nödvändiga för att uppfylla kraven i MSB:s föreskrift. Utöver det stöd som denna satsning utgör finns möjlighet att söka andra stöd riktade till drivmedelsstationer och dagligvarubutiker i gles- och landsbygder. 2 (M): Jag tackar näringsministern för svaret, och jag vet att näringsministern har god lokalkännedom om området som jag kommer att ta upp då det är hans tidigare hemlän. Drivmedelsstationer på landsbygden har fört en tynande tillvaro. fanns det på många orter förutom den självklara bensinmacken även post, bank, matvarubutik, kiosk och kanske till och med en klädbutik. har alla dessa verksamheter koncentrerats till en central punkt på varje liten ort, drivmedelsstationen, och precis som näringsministern sa är det servicepunkten för hela orten. Vi kan konstatera att drivmedel inte är någon lönsam verksamhet, och därför säljer drivmedelsstationerna också mat och utför andra serviceuppgifter åt befolkningen på orten. En handlare i i inland tjänar ungefär 10 000–på drivmedel. För att överleva och kunna fortsätta driva sin verksamhet behöver han få in inkomster från den övriga samhällsservice han erbjuder. Drivmedelsstationen i ligger från närmaste annan drivmedelsstation, och skulle drivmedelsstationen i försvinna skulle det bli väldigt långt att åka för invånare, turister, hemtjänst, räddningstjänst och alla övriga som är beroende av drivmedel för att kunna fortsätta leva och verka på orten. Ministern säger att hela landet ska leva, men med nuvarande lagstiftning, som innebär att stora investeringar måste göras för att säkerställa att cisterner och rör är miljösäkra, kommer vi inte att ha en levande landsbygd. I min hemregion är det minst 18 anläggningar som berörs av det nya lagkravet, och omställningen ska göras . Med den väderlek vi har – var det hemma – är tiden när man kan utföra denna omställning begränsad. Dessutom är antalet entreprenörer som kan utföra den omställning som krävs för att uppfylla MSB:s krav litet. Hur ser näringsministern på detta? Ska vi fortsätta att ha en levande landsbygd med drivmedelsstationer som servicenoder för att människor ska kunna bo och leva på landsbygden i hela ? 3 (M): Det saknas på flera områden en övergång för att ska kunna ta sig till målet 2040. När det gäller mackarna kokar det ned till ett antal punkter för att brygga över mellan dagens samhälle och visionen och målet med omställningen. Människor måste kunna leva, bo och verka i hela landet, och då måste frågan om mackarna lösas. Det är kvar. ska det finnas rätt rör och eventuellt cisterner i marken. Det behövs en snabb kartläggning av mackarna. Statsstödsregler kan sätta stopp för den som har nyttjat statliga medel och därmed passerar ett maxbelopp. Då kan man inte få stöd. Mackägarna har inte kunnat få medel från bankerna trots att statliga garantier på utbetalningen har färdigställts, om de nu känt till det över huvud taget. Det är frågan. Det finns en begränsning för att fixa dessa åtgärder. MSB behöver ge dispenser så att åtgärderna kommer på plats. Alla kommuner har inte rapporterat in till länsstyrelserna, så det saknas en fullständig kartläggning av mackarna. På länsstyrelserna finns underlag om att de sökt och fått medel, men alla står kanske inte under fliken ”mackar”, utan det krävs lite jobb med att få fram svaren. Dessa punkter gör att det hastar att få veta vilket antal mackar det handlar om, och såvitt jag förstår har regeringen nu gett i uppdrag att begära in dessa underlag från länsstyrelserna. Jag skulle vilja fråga statsrådet varför inte detta har gjorts tidigare. När det nu sker en kartläggning av de mackar som kan komma på tal – mellan 100 och 200 stycken av de 500 som det talats om – kommer också andra delar till. har förtjänstfullt lyft upp exemplet med . är ett annat exempel. Närmaste drivmedelsstation ligger i , och är sista utposten mot . Om vi ponerar att denna drivmedelsstation eller mack dessutom har tagit del av stöden tidigare, till exempel för att ersätta kyl och frys med statliga medel, kanske maxbeloppet har passerats eller i alla fall utnyttjats så pass att man inte har möjlighet att få dessa nya statliga medel. Då behöver regeringen lösa punkten som handlar om statsstödsregler. kan ju inte bli sittande med vita fläckar runt om i landet på grund av statsstödsregler från . Vad händer då med andra delar – med räddningstjänst, hemtjänst- och blåljuspersonal samt jobb som försvinner inte minst på grund av att man kanske inte kan hyra ut skotrar? Det är ju en väldigt stor del av besöksnäringen uppe i de norra delarna av landet. Regeringens strategi för besöksnäringen presenterades i går. Hur är det tänkt att fungera? Platsbundenheten är stor. Vi talar om små företag som ofta kombinerar olika verksamheter för att kunna verka året om. Så är det till exempel i i inland, där drivmedelsstation och dagligvarubutik är en nod för att hålla samhället levande. Man har ett stort underlag av norska husbils- och husvagnsturister som får de ekonomiska hjulen att snurra i landsbygdsutvecklingen. Att få förskott på medel när bankerna inte finns där, trots löfte om statliga medel, har varit ett problem. Hur har regeringen tänkt sig att få fram dessa medel? framstår för mig som en lämplig part för uppdraget att agera bank när bankerna inte finns där, nu när det är tänkt att ska ombesörja frågan som ska kopplas till regionerna. Detta kan statsrådet få svara på. 4 Näringsminister (S): Det är angelägna frågor vi diskuterar, och precis som säger har hon och jag det gemensamt att vi båda har suttit på Västerbottensbänken. Jag hade förmånen att jobba i och framför allt i när jag åkte kors och tvärs över länet. Jag kan ju säga till att det finns väldigt många vita fläckar i det här landet, och det beror på en mycket enkel sak: De två nordliga länen och utgör av landets yta, men där bor bara knappt en tjugondel av befolkningen. Befolkningen är dessutom väldigt koncentrerad till kusterna både i och . Exempelvis i och med omnejder bor en ganska stor majoritet av länets befolkning. När jag åkte runt i min förra tjänst, innan jag blev skolminister, såg jag alltså att det är väldigt många vita fläckar. Likväl har vi ett gemensamt ansvar att se till att samhällsservicen fungerar. Det handlar om att myndigheter och offentlig service ska fungera men också, som i det här fallet, såväl mackar som handelsplatser. Sedan jag själv åkte runt i i tjänsten har det även varit andra förändringar. Orter som , och som vi hörde om tidigare är orter med en mindre befolkning än vad det var , med de utmaningar som det innebär. Man måste inse, fru talman, att det är en utmaning för den enskilda kommunen eller till och med länet att klara detta själva. Därför är det viktigt att vi fortsätter att hjälpas åt. Vi måste ta ett nationellt ansvar för att se till att såväl mackar som affärer finns, där man kan köpa mat eller nå annan kommersiell service. Vi ska ha bredband i hela vårt land och vägar och annan infrastruktur som fungerar. Det är mot den bakgrunden, fru talman, som vi som vi har suttit i regering har ökat resurserna och också i samarbete med till exempel – en kollega från Västerbottensbänken sitter här – höjt anslagen år just för att kunna stötta mer service. I den senaste budgetpropositionen som vi har lagt till lägger vi fram över 28 miljarder i jordbruks- och landsbygdsprogrammet. Det är en halv miljard mer än den innevarande programperioden, och det handlar just om att kunna säkra upp möjligheten att verka, bo och leva i hela vårt land. När det gäller just mackarna är det precis som interpellanten själv framhåller: Detta har pågått ett tag, och det handlar framför allt om säkerhet och miljö. Det är ett krav som har funnits och har tillkommit via föreskrifter från en myndighet. Som interpellanten säger och som vi alla är medvetna om har en del av dessa mackar inte möjlighet att göra den här investeringen av egen kraft, eftersom den är för stor i relation till de eventuella intäkter man skulle kunna ha av verksamheten. Mot den bakgrunden, fru talman, lägger vi nu fram ytterligare resurser till hjälp med den här investeringen så att vi kan få en bättre miljö och färre risker i form av brandfara. Det handlar naturligtvis även om att den här servicen kan finnas kvar. Mot denna bakgrund lägger vi fram förslag om att ytterligare 150 miljoner läggs på detta och året därefter. 5 (M): Tack, näringsministern, för svaret! Vi ska ju enligt alla prognoser vara fossilfria till 2040. Det innebär att den omställning som ska göras av mackägarna ute på landsbygden är en stor investering, och sedan måste man kanske övergå till att investera i laddstolpar för att kunna förse medborgare med energi för att de ska kunna ladda sina elbilar i stället. Vi har lite grann av ett moment 22 här. som vi ska renovera alla bensinmackar och cisterner ska vi tänka fossilfritt och laddstolpar. Det kostar ungefär en halv miljon att sätta upp en laddstolpe. Man måste säkra upp sitt elnät, och elpriset är som sagt var ganska högt just . För den enskilda mackägaren är detta definitivt ingen god investering. I inland finns det väldigt få laddstolpar, så det gäller att planera sin resa väldigt noga. Ska hela landet leva måste, som lyfte fram, en översyn och framför allt en konsekvensanalys göras av hur vi ska kunna ha en levande landsbygd med en god samhällsservice. Näringsministern beskriver att regeringen satsar 75 miljoner i sin budget 2022 och lika mycket . lägger i sin budget , och dessutom för att drivmedelsstationer ska kunna söka bidrag för omställning. Men det blir lite grann av ett moment 22 när den person som har en drivmedelsstation först ska betala för en omställning och sedan söka stöd. Här måste det till en regelförenkling så att stöden kan utbetalas i förskott, så att den enskilda mackägaren inte ska behöva ligga ute med en stor summa pengar som man inte har. Som jag beskrev i mitt tidigare inlägg har många av dessa mackägare inte speciellt stora vinster i sina drivmedelsstationer. Regeringen behöver också se över, som påpekade, statsstödsreglerna som står i vägen för att vi ska kunna garantera dessa utbetalningar till mackägarna i förskott. Man behöver också se till att skyndsamt gör en kartläggning så att vi får se hur pass stor omfattning det är när det gäller dessa mackägare. Min slutliga fråga till ministern är fortfarande: Hur kan vi förenkla reglerna så att vi får se en levande landsbygd även fortsättningsvis? 6 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. När det gäller budgeten är det väl bra med 150 miljoner . Men det saknas andra komponenter som jag inte har hört någonting om. Och lägger som sagt i sin budget , 2023 och 2024. Därmed finns det medel, men det finns också tid för genomförande. En företagare som jag har talat med sa att det handlar om cirka en månad per jobb och längre om marken är frusen. Han som befinner sig i norra talar om en handfull företag då jag frågade om ungefär hur många företag som utför jobben. Ekvationen blir då antal företag, månader för jobb och företag som går att boka in och som vet att de får betalt. Det handlar nu om en effektiv och kort handläggning av mackarna. Regeringen behöver titta på det finstilta i statsstödsreglerna, så att inte får de vita fläckar som jag var inne på, där det inte längre går att bo, verka och leva och ta sig från en nod till nästa i vårt land. Regeringen har en möjlighet att hitta en lösning på förskottsbetalning genom att till exempel ge ett uppdrag åt . Det tycker jag är ett smart och klokt tips att ta med sig. När det handlar om låg risk, låg ränta och att banker inte lånar ut är ett bra alternativ. Regeringen bör tillse att MSB snabbt skickar ut information till mackägarna – detta har varit rätt okänt för dessa små företagare, även om de har haft på sig – och att MSB ges i uppdrag att använda sig av dispenser för att förlänga tiden för mackägarna så att de hänger med och inte slås ut. Tiden tickar på och är begränsad. Det finns lösningar på de knutar som har uppstått. Kommer statsrådet och regeringen att lösa hela frågan med alla dessa komponenter? Jag har bara hört om pengar i budgeten. 7 Näringsminister (S): Detta är naturligtvis angelägna frågor. Regelverket har, som sagt, funnits . Och för de allra flesta som har den kommersiella grunden har man gjort de nödvändiga investeringarna. Precis som vi har hört tidigare är det ofta så att om man inte har den kommersiella grunden, vilket ofta är fallet i just glesbygden, behöver man stöd för att åstadkomma dessa förbättringar. Jag är övertygad om att alla vill göra dem. Det finns ingen som vill bidra till brandfara eller till nya miljöproblem genom att detta kommer ut i naturen. Därför bidrar vi med ett stort antal stöd, alltså det allmänna stöd som jag pratade om, det landsbygdsprogram som finns och ett riktat stöd till såväl handlare som mackar. Jag får frågor om huruvida det finns annat som regeringen kan tänkas göra. Så är det absolut. Själva syftet är naturligtvis att åstadkomma en förbättring och att vi dessutom har denna service i hela vårt land. Precis som har sagts tidigare kommer vi att se en övergång från fossil energi till elektricitet, biodrivmedel och annat. Men det är en utveckling som kommer att ske stegvis, och traditionella mackar som vi har kommer att behövas . Redan nu måste vi dock naturligtvis också ta höjd för det som tar upp, nämligen stöd för att kunna ställa om till exempelvis elektrifiering. Det finns möjligheter för mackägare i hela vårt land att ta del av Klimatklivet för att till exempel göra de investeringar som krävs för att kunna tillhandahålla elektricitet. Staten satsar också på att se till att det finns elstolpar längs de statliga vägarna. Jag vill tillstå att vi bara är i början i den meningen att det säljs allt fler elfordon – ojämnt över landet. Men vi är också bara i början av att stärka denna infrastruktur. Det som dock gör mig optimistisk är att vi har elinfrastruktur i hela vårt land. Vi har ett stamnät som går över hela landet. är det inte tillräckligt eftersom det inte har investerats i det tillräckligt mycket av ett mycket enkelt skäl, nämligen att man trodde att elnätet var färdigbyggt vilket det inte är. sker det en kraftig ökning av utbyggnaden av stamnätet. Men det behöver också komma ut dit där konsumenterna är och dit där det efterfrågas laddpunkter men där man inte riktigt hittar dem. Därför behöver vi jobba vidare. Mot denna bakgrund har vi lagt pengar till detta i den budget som vi har lagt fram i . När det gäller syftet och vad vi vill åstadkomma tror jag att vi är ganska överens. Sedan kan man naturligtvis också välkomna att nu i opposition lägger fram förslag om satsningar. Jag vet att de i regeringsställning inte var lika angelägna om detta. Men bättre sent än aldrig, som man brukar säga. Och det kanske absolut bästa är naturligtvis att de förslag som vi har lagt fram i fullföljs så att dessa pengar kommer ut till mackägarna. På frågan om vi också är beredda att se över andra möjliga lösningar för de utmaningar som finns är svaret absolut ja. Så länge de följer de lagar och regler som vi har ska vi naturligtvis göra vårt bästa, oavsett om det handlar om förskott eller andra lösningar för att se till att alla mackar kan göra detta och finnas kvar och tillhandahålla den service som medborgarna så väl behöver. 8 (M): Denna fråga var uppe , och ingenting har hänt. är frågan uppe igen, och näringsministern säger att inte har gjort någonting. i regeringen gav vi MSB uppdraget att titta på detta. Ministern har suttit och inte gjort någonting åt detta. Man kan alltså fundera över vem som bär ansvaret här. Just nu ser vi en stor expansion av arbetsmarknaden i den norra delen av , som ministern sa är av yta. (Näringsminister (S): – 25 plus 15.) Jag tackar näringsministern för detta. Men det som jag funderar över är att vi har MSB, , och många olika myndigheter som är inblandade i denna fråga. Och vi måste försäkra oss om att det gamla systemet, som jag kallar det, med diesel och bensin kan överleva och fortsätta tills vi når målet om ett fossilfritt samhälle 2040. Men det kommer inte att vara möjligt om vi inte ser till att vi kan försäkra oss om att dessa mackar kan överleva fram tills vi ser en vändning. Min fråga är fortfarande: Hur ska detta ske? 9 Näringsminister (S): Svaret på frågan är naturligtvis att vi hjälps åt och att vi stöttar också från den nationella nivån. Det är precis som säger: detta var någonting som kom under den moderatledda regeringen. Men det kom inte resurser på motsvarande sätt. De resurserna har vi föreslagit – och kommer att fortsätta föreslå – inte minst i den budget som ligger på bord. säger att detta var uppe och att inget har hänt. Jag håller nog inte med. Det faktum att regeringen i den höstbudget som vi har tillsätter ytterligare resurser är ett uttryck för att vi inte är i mål. Vi behöver de här resurserna. Och, som jag sa tidigare, kan vi underlätta på andra sätt ska vi naturligtvis göra det. Målet tror jag att vi har gemensamt: att det ska vara säkert och tryggt såväl för människor som för miljö och natur. ska vi tillhandahålla den service som drivmedelsförsörjningen innebär. Även om vi alla, tror jag, drömmer om och tror att det fossilfria samhället blir väldigt mycket bättre är vi inte riktigt där. Vi kommer steg för steg att behöva hjälpas åt och göra dessa investeringar. hade vi en diskussion om hur det ser ut i de norra delarna av landet. Det är klart att många av dessa utmaningar finns i hela landet, men det blir särskilt tydligt just i och . Det är av landets yta, men där finns av befolkningen. Då blir tillgången till offentlig service men också, i det här fallet, till handel, mackar och annat en utmaning, särskilt om man rör sig från kusten. Därför måste vi fortsätta att hjälpas åt. Det är mot den bakgrunden som regeringen föreslår stora satsningar, inte bara för att se till att hela kan leva utan också för att ta till vara de stora investeringar som görs i de norra delarna av vårt land. Det är till gagn inte bara för norra utan för hela landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:29 om vårjakt på i hela landet 10 Näringsminister (S): har frågat mig vilka skälen är till att regeringen har beslutat att tillåta jakt på till i hela landet. Våra viltstammar är en naturlig del av vårt land. Livskraftiga och friska viltstammar kräver ansvarsfull förvaltning. På så vis stämmer det att våra viltstammar är en ändlig men förnybar resurs som måste förvaltas väl. Det är bland annat mot denna bakgrund som regeringen gjorde en översyn av jakttiderna. Rådjursstammen är stark och livskraftig och förekommer i stabila eller ökande populationer i alla län. Stammen har spridit sig norrut och har etablerat sig i stora delar av norra , och trenden, fru talman, är ökande. Det stämmer också att jakt på tidigare enbart varit tillåten i de län som varit drabbade av radioaktivt nedfall efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Under de som denna jakt varit tillåten i dessa fem län har det inte dokumenterats någon negativ påverkan på rådjursstammen. Det var sedan en systematisk genomgång gjordes av jakttiderna. Beslutet om ändringar av jakttiderna grundar sig på ett gediget underlag från som remitterats av regeringen. Sedan den senaste översynen har bland annat skador och trafikolyckor orsakade av exempelvis rådjur ökat. Rådjuren delar till viss del foderresurs med annat klövvilt och orsakar skada på såväl skog som gröda. Rådjuren är också den viltart som är överrepresenterad vid olyckor mellan vilt och trafik, och trenden är tyvärr också ökande.