prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — Kommissionen lyfter dock fram behovet av att genomföra alla vidtagna åtgärder och att stimulera till ytterligare offentliga och privata investeringar och reformer för att lyckas i den gröna och digitala omställningen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 216 HANS (M): Vi diskuterar nu arbetsprogram. Om det kan man säga mycket, men det räcker inte denna debattid till. Man kan förhålla sig till arbetsprogrammet som när det börjar och när det slutar och en avstämning mitt i där vi är . Men det finns också en hel del att säga om vad kommissionens arbetsprogram borde fokusera på 2022. EU är ett samarbete för demokratier där rättsstatens principer ska respekteras i hela EU. Detta är avgörande för att EU i utrikespolitiken på ett trovärdigt sätt ska kunna driva på för mänskliga fri- och rättigheter. Vad bör då EU fokusera på? På kortare sikt handlar det om att ta sig an efterdyningarna av brexit, utmaningarna mot unionens grundläggande värderingar och ett ökat behov av att värna EU:s gränser. På handlar det om en ökad konkurrens från och som EU måste stå emot, den globala energiomställningen, som just nu går så där, och kopplat till det, klimatutmaningarna. I när de närliggande problemen slukar allt fokus måste vi ta sikte på de globala utmaningar som världen står inför för kommande generationer. Det handlar om att trygga matförsörjning och att ha en hälsovård som fungerar över hela världen. Vi måste också ha fungerande kommunikation, såväl digital som fysisk. Tillgänglighet och snabbhet blir nyckelfaktorer när platsens betydelse minskar till förmån för ständig närvaro. Det handlar också om energi. Allt som den moderna människan gör kräver och genererar energi. Framtidens energi måste vara tillgänglig, effektiv, ren och säker för alla och prismässigt överkomlig. Så är det verkligen inte , . För att hantera dessa utmanande framtidsfrågor krävs att EU är bäst på den absolut viktigaste konkurrensfaktorn: kunskap. Kunskap och utbildning är huvudingredienserna och förutsättningarna för utveckling, tillväxt och därigenom också fattigdomsbekämpning. Endast med kunskap och kompetens kan vi göra våra ambitioner till verklighet. Kunskapssatsningar leder till ökad konkurrenskraft, inte minst satsningar på möjligheterna med artificiell intelligens. Med mer frihandel och demokrati är garanten för att få utväxling på tillväxten stor. På alla dessa punkter behöver EU ta taktpinnen, för vår egen men också för världens skull. Vi moderater menar att dessa globala utmaningar främst ska mötas genom ett fördjupat transatlantiskt samarbete mellan och , vilket utifrån rådande världsordning är både logiskt och verkningsfullt och något EU-lommissionen borde ta på största allvar. , och bör ha en särställning givet dessa länders viktiga bidrag till säkerhet, inte minst vad gäller hybridhot, strategisk kommunikation och cybersäkerhet. EU måste ha förmågan att sätta press även på den ryska regimen att ändra sitt utrikespolitiska agerande. Det präglas av hänsynslöshet och brott mot grundläggande folkrättsliga principer. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde, inte minst vid och , härrör från rysk aggressivitet gentemot dessa länder. Den tilltagande spänningen vid gräns är lika oroande som symtomatiskt. har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt att närma sig EU. Det kan aldrig vara acceptabelt för EU, dess medlemsstater eller . Det är också av största vikt att EU har en gemensam hållning gentemot , helst samstämmig med likasinnade länder såsom , , och . politiska utveckling och agerande mot omvärlden präglas av brott mot mänskliga rättigheter och folkrätten och av avsteg från internationella åtaganden. agerande i visar en påtaglig ambition att splittra EU:s medlemsstater genom ekonomiska påtryckningar. Om enskilda medlemsstater blir alltmer beroende av och dess investeringar finns risk för att det blir svårare att enas om ett EU-gemensamt agerande. Vi har sett detta förr och vill inte se det igen. Klimatfrågan är en global angelägenhet, och EU är den viktigaste internationella arenan för klimatsamarbeten. menar att med sin trovärdighet i biståndsfrågor bör verka för att EU prioriterar klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken. Just nu fryser och . Efterfrågan på elektricitet kommer att öka dramatiskt i takt med att industrier och transporter elektrifieras. EU har som mål att av energiförsörjningen ska komma från förnybara källor . Det menar vi är för lågt. Här behöver påskynda utvecklingen. och ska inte behöva frysa. Vad EU mer bör göra är att fokusera på att fördjupa den inre marknaden och driva på för mer välståndsskapande frihandel. Det är detta som skapar förutsättningarna för vad vi i EU ska ha för kapacitet framöver. Demokratin och yttrande- och pressfriheten är dessvärre satta på undantag inom delar av unionen. En rättsstat med fungerande MR-principer tar att bygga men går fort att rasera. När vissa länders tilltagande slutenhet leder till begränsningar av demokrati och yttrandefrihet är det i sanning en europeisk tragedi. Därför måste EU reagera vid varje indikation på att dessa värden luckras upp. Länder som bryter mot dessa värden och principer ska känna av reaktioner. Artikel 7, som ingen trodde skulle behöva användas, kan visa sig vara den frihetliga och handelsliberala unionens viktigaste redskap. En avstämning och utvärdering av kommissionens arbetsprogram måste ses ur ett bredare perspektiv där de globala utmaningarna beaktas. Så måste det även vara när det gäller EU:s inre liv. Den konferens om EU:s framtid som det slagits på stora trumman för kan i detta sammanhang inte gå okommenterad förbi. Stora rubriker och yviga och luftigt tilltagna ambitioner är bara förnamnet på det som föregått denna framtidskonferens. Från det första mötet fram till har det inte hänt särskilt mycket. Styrseln av konferensen lämnar till form och innehåll mycket att önska. Representativiteten togs upp av min kollega från i ett tidigare inlägg, och det är bara att hålla med om det. Nästa veckas plenarmöte ställs in, delvis på grund av coronasmittan. Men en större orsak är faktiskt en svag styrning av hela projektet, vilket flera länder påtalar. Det som vi moderater tidigt befarade och flaggade för verkar närmast leda till ett organisatoriskt och innehållsmässigt fiasko. Detta måste kommissionen ta tag i. Detta måste kommissionen hållas ansvarig för. Med detta yrkar jag bifall till utskottets mening om att lägga utlåtandet till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Försvar och samhällets krisberedskap betänkande 2021/22:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (prop. 2021/22:1 delvis) Försvar och samhällets krisberedskap 217 (M): behöver ett starkare totalförsvar. Det budgetbetänkande från försvarsutskottet som vi debatterar och som bygger på en överenskommelse mellan , kommer att bidra till den utvecklingen. Det är viktigt också eftersom vi befinner oss i ett mycket allvarligt säkerhetspolitiskt läge här och . genomför nu återigen stora truppmobiliseringar utmed gräns. Vi får indikationer på att uppemot 100 000 ryska soldater befinner sig i omedelbara närhet. utrikesminister varnade i förrförra veckan för risken för en storskalig rysk invasion av . Det finns, fru talman, alla skäl att ta de amerikanska varningarna på största allvar. ligger som bekant från gräns, och skulle en konflikt eller ett krig utbryta i närområde kommer vi ofelbart att påverkas av det. Vi behöver därför ett starkare totalförsvar som kan vara krigsavhållande och som kan bidra till stabilitet och säkerhet i närområdet tillsammans med våra internationella partner. Den förmågan skulle vara väsentligt starkare och mer trovärdig om vi också vore fullvärdiga medlemmar av Nato och ingick i organisationens gemensamma försvarsplanering. Jag tycker också att diskussionen kring vilket eventuellt stöd som väst är villig att lämna till är en viktig påminnelse om skillnaden mellan medlemskap och partnerskap till försvarsalliansen. Partnerländer stöttar man med ekonomiska och politiska medel. Medlemmar försvarar man med alla till buds stående medel. I ljuset av det försämrade säkerhetspolitiska omvärldsläget på både lång och kort sikt är det bra att försvarsutskottet någonsin antagit ett budgetbetänkande med ett uttalat mål om att ska gå mot försvarsutgifter som motsvarar av bnp. Det skickar en signal till vår omvärld om vår vilja och förmåga att långsiktigt och ekonomiskt hållbart bygga upp ett starkare totalförsvar. I grunden är det fem partier av åtta i denna kammare som faktiskt står bakom den åsikten. Försvar och samhällets krisberedskap , förbinder sig nu också att öka försvarsanslagen även efter 2025, med i första hand minst 5 miljarder och ytterligare 5 miljarder . Det kommer att behövas för att förverkliga Försvarsberedningens förslag i dess helhet men också för att ta höjd för kostnadsfördyringar när det gäller strategiska materielprojekt, inte minst på undervattensområdet. Detta har vi varnat för under försvarsförhandlingarna, men det har också uppdagats. Men man kommer också att behöva ta ekonomisk höjd för att möta en allt snabbare teknisk utveckling inom områden som autonoma system och drönare, beslutsstöd genom artificiell intelligens och rymdbaserade system. Dessa områden kommer att ha genomgripande konsekvenser för det framtida slagfältet . Det sker , vill jag påminna om, en ganska omfattande debatt i rätt många länder om hur den tekniska utvecklingen också kommer att påverka försvarspolitiken. Jag tror att vi kommer att behöva ha en diskussion inom svensk försvarspolitik som är kopplad till den tekniska utvecklingen inför det kommande försvarsbeslutet. Vi har, fru talman, fattat ett långsiktigt försvarsbeslut som de facto bygger på ett tioårsperspektiv. Jag tror att det är viktigt att vi har ett framåtblickande försvarsbeslut som gradvis kan anpassas till den snabba tekniska utveckling som vi kommer att se . Ett enigt försvarsutskott säger också att det nu ska återinföras objektsramar för stridsflygssystemet och undervattensområdet i försvarsbudgeten. Jag tycker att det var anmärkningsvärt att regeringen lämnade över en budget där dessa objektsramar inte fanns med. Detta var en central del av den försvarsöverenskommelse som låg till grund för det försvarsbeslut som vi fattade . I grunden handlar allt detta om att det måste råda ordning och reda inom försvarsekonomin, och avdelad ekonomi måste vara tillräcklig ekonomi också när det kommer till strategiska materielprojekt. Det finns, fru talman, skäl att känna oro inför de kostnadsfördyringar som har kommit upp till ytan. Jag tänker på kostnadsfördyringar kopplade till A26. Jag tänker på förseningarna och fördyringarna kopplade till , nästa signalspaningsfartyg som vi kommer att förbandssätta. Det har operativa konsekvenser. Men, fru talman, det är också viktigt att detta betänkande faktiskt öppnar för mer pengar till . Detta betänkande medför sammanlagt 70 miljoner, eller 45 miljoner extra. har fått utökade uppgifter som är kopplade till brottsbekämpning men också till EU:s gemensamma gränsövervakning. När man lägger nya uppgifter på är det rimligt att de också får höjda ekonomiska anslag. Det måste råda balans mellan mål och medel också för verksamhet. , har systematiskt arbetat för att stärka gränsskydd och brottsbekämpning i denna budget. Det är ett skäl till att vi ger mer pengar till polisen, och . Jag tycker att de senaste dagarnas händelser kopplade till det lastfartyg som började brinna utanför Vinga är en påminnelse om den allvarliga situation som befinner sig i. Vi fick uppgifter om att fartyg inte lämnade kajen på grund av personalbrist. Jag vill också påminna om att generaldirektören för , , återkommande har larmat om den allvarliga ekonomiska situation som befinner sig i. Man har pekat på att man inte kan fullgöra sitt uppdrag. Jag tycker därför att det är bra att det nu skapas ekonomiskt utrymme för att anställa ungefär 100 fler kustbevakare för att stärka den operativa verksamheten. Försvar och samhällets krisberedskap Jag vill också rikta ett varmt tack till alla som har varit engagerade i släckningen av branden på lastfartyget. Det har varit en mycket svår och krävande process. Jag har förstått att vi nu kommer att få stöd av i det arbetet. Det tror jag är viktigt, och det uppskattar vi naturligtvis. Låt mig bara avslutningsvis säga någonting om de utmaningar som finns på cybersäkerhetsområdet. Det är något som vi har arbetat med i utskottet . Bland annat arrangerade vi en hearing där vi bjöd in de myndigheter som ska arbeta med det nya cybersäkerhetscentret. Det berörs också i budgeten. Jag kan konstatera att har allvarliga problem på cybersäkerhetsområdet. Jag tycker faktiskt inte att regeringen gör sitt arbete där. Ett skäl till det är att vi har ett cybersäkerhetscenter som är kraftigt försenat. Jag kan konstatera att alla andra nordiska länder faktiskt har de operativa cybersäkerhetscentren på plats. I kommer inte detta center att vara fullt operativt . Vi har sju myndigheter som arbetar med detta, men det är ingen som har ett ledande ansvar. Det innebär att man måste komma överens om allt från personalhandböcker till lönesystem och rekryteringar. Jag är kritisk till att regeringen inte har utsett en huvudmyndighet för att hålla ihop detta. Vid sidan av det ser vi att man knappt har kommit ur startblocken när det kommer till den kanske viktigaste frågan kopplad till cybersäkerhet, och det är en effektiv samverkan med näringslivet. Med detta yrkar jag bifall till reservation nummer 2, som vi har tillsammans med och Liberalerna. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 218 (C) replik: Tack, , för ett mycket fint inledande anförande i denna viktiga fråga! Jag instämmer i mycket av det som anförde och i engagemanget för ett starkare totalförsvar, som inledde sitt anförande med. Inte minst tycker jag att det som är resultatet av det beslut som har tagits om objektsramarna är oerhört angeläget – att tillförs mer pengar. Det är oerhört viktigt. Jag och delar också målbilden när det handlar om av bni till försvarsfrågorna 2030, i linje med Försvarsberedningens arbete. Det som är intressant och som jag vill ställa en fråga till om gäller att i sitt enskilda budgetförslag, såväl som inför detta år, har motionerat om extra anlag om till . Detta har även och gjort. Det är samma belopp. När dessa partier , som redovisar, har skrivit ihop sig och fått igenom sitt förslag om ekonomin här i blir min naturliga fråga: När ni nu är överens om dessa anslagsförstärkningar, varför kommer de inte med i det slutgiltiga förslaget när ni har förhandlat färdigt? För mig blir det ett kvitto på vad som händer i praktiken när ni gör gemensamma överväganden. 219 (M) replik: Tack, , för frågan! Försvar och samhällets krisberedskap Jag vill återgälda berömmet lite. Jag välkomnar ert förslag kopplat till att använda för att stärka it-säkerhetsarbetet. Det är faktiskt något som vi har tittat på och kopierat. Jag tycker också att ni har bra skrivningar om vidareutveckling av det civila försvaret. Ni allokerar 200 miljoner mer till kommunerna där, och det är i grunden bra. Vi kommer att återkomma i vår när vi diskuterar den civila beredskapen. Vi har liknande förslag kopplat till hur man kan se över finansieringen av det civila försvaret, för där tror jag att ett omtag behövs. När det gäller den specifika frågan om är det ingen hemlighet att det är en verksamhet som ligger oss varmt om hjärtat, kanske lite till skillnad från , som var kritiskt mot den nya inriktningen hos FRA:s internationella verksamhet. Det tycker jag är synd, för har presenterat många bra förslag om cybersäkerhet. Tyvärr faller detta om man inte har FRA engagerat fullt ut. När det kommer till valet och varför vi inte använder de 30 miljonerna nu finns det ett specifikt skäl till detta. Tanken var att FRA skulle få det ledande ansvaret för cybersäkerhetscentrumet, men det kommer vi inte att kunna åstadkomma om vi inte äger regleringsbrevet. Då tyckte vi att det var klokare att vänta med reformen till , då vi förhoppningsvis också äger . Den reformen hängde alltså ihop med de extra pengarna till FRA och att vi skulle kunna få en huvudman till cybersäkerhetscentrumet. Det var den kritiken som ni hade mot regeringen, att man inte har en huvudman. Då är det effektivare att också äga när man genomför det. 220 (C) replik: Tack, , för svaret! När man lämnar in ett budgetförslag från ett enskilt parti är väl syftet att det ska gå att realisera. Det står på pränt att ni tillsammans med såväl som har föreslagit 30 miljoner. Då har man ändå tagit höjd för att detta är viktigt. Annars kan man fundera på hur övriga förslag står sig i förhållande till realismen när det blir skarpt läge. Uppenbarligen var det bara som fick plats i den slutgiltiga förhandlingen mellan , . Det är detta vi ser inför nästa års verksamhet och också tar med oss inför kommande debatter om den ekonomiska inriktningen. 221 (M) replik: Det som jag tycker är principiellt viktigt är att det finns ett budgetbetänkande som tar höjd för tvåprocentsmålet. Där tror jag att vi i grunden är eniga. Jag tycker att det är en bra signal och principiellt viktigt att försvarsutskottet har ett budgetbetänkande med det uttryckliga målet. Om det är någon som med emfas har drivit på om behovet av mer pengar till försvarsunderrättelseverksamheten är det . Det var ett krav för att vi skulle ingå överenskommelsen om ekonomin och inriktningen , så jag tycker verkligen att vi har arbetat för det. Det är inte ett heltäckande förslag till statsbudget, utan det är 20 av 1 200 miljarder. Detta är vi ärliga och säger. Vi inför ett antal viktiga prioriteringar, inte minst när det kommer till ökade resurser för brottsbekämpning, som är det mest akuta samhällsproblem som har . 222 (S): Försvar och samhällets krisberedskap Jag har sagt det förut: När jag blev försvarspolitiker och kom till försvarsutskottet blev jag ganska snabbt varse hur mycket fokus som låg på detaljerna. Det är förmodligen många utskottsledamöter som skulle kunna väckas mitt och ur minnet rabbla hela inventariekalendern för Försvarsmaktens materiel. Det är naturligtvis så att ofta sitter i detaljerna, men man får inte glömma bort helheten – att se de stora dragen i perspektiven och måla med den breda penseln. Svensk försvarspolitik är något mycket större än Gripenplan och ubåtar. Det är något mycket större än att vi nu äntligen återaktiverar den allmänna värnplikten. Det handlar om en del av säkerhets- och utrikespolitik. Det handlar om diplomati, politik, samtal, handel och om våra relationer med vår omvärld. Det handlar om att förebygga hot och risker. Och ytterst, vilket jag tror att man som försvarspolitiker ibland behöver påminna sig om, handlar det om att upprätthålla freden. Försvarspolitiken och det som vi jobbar med i försvarsutskottet är på något sätt den yttersta försäkringen – defender of last resort. När anständigheten inte räcker till finns Försvarsmakten där. I den tid vi lever i har vi ett vidgat säkerhetsbegrepp, som ser annorlunda ut än det gjorde . Stater och den militära hotbilden har förändrats. Vi har militära och icke-militära hot och vi har statliga och icke-statliga hot. I detta säkerhetspolitiska läge vet vi också att situationen har försämrats och utmanats i vårt närområde. Vi såg det 2008 i . Vi såg det 2014 med den olagliga annekteringen av i . Vi ser hybridkrigföringen på gränsen mellan och . Vi ser det i relationen mellan och . Vi ser en omfattande och växande övningsverksamhet. I av stora geopolitiska, teknologiska och ekonomiska skiften behöver rustas. Samhällets kapacitet att hantera kriser ska vara stark såväl i fredstid som i krig. De som känner mig vet att jag representerar och . De som känner mig väl vet också att jag sällan försitter en chans att prata om min hemkommun och min hemort. Det är nämligen så att 1658 slöts freden i . Då blev svenskt. Det som många inte känner till är att en del av inte blev svenskt , och det var ön . Det var faktiskt först , vid freden i , som blev svenskt. När jag blev försvarspolitiker var det många i min närhet som raljerade lite lagom över att jag nu hade chans att se till att vi får luftvärn på ön . Visst, historien är sådan att när blev svenskt var planen att man skulle besätta denna ö med 2 000 man och att man skulle ha artilleri. Men dessa planer stannade vid ritbordet, och det finns anledning att låta planerna om luftvärn på också stanna på ritbordet. Men min poäng är att även om osäkerheten inte är så omfattande att vi ska diskutera min hemkommun har det säkerhetspolitiska läget förändrats , vilket gjorde att inriktningen för försvarspolitiken i slogs om i och med det socialdemokratiska regeringsskiftet . Försvar och samhällets krisberedskap Vi ser nu en historisk upprustning som då påbörjades. Den riktningen ligger fast. hade försvaret i omslutning . har den ökat . –2025 har vi ökat de ekonomiska anslagen . Vi ser nu de största och starkaste satsningarna på Försvarsmakten . I samband med budgetbehandlingen här i riksdag fortsätter naturligtvis denna inriktning. ska jag erkänna att när vi nu skjuter till så stora ekonomiska anslag till försvaret finns det också utmaningar. Vi kan identifiera dem i personalförsörjning, i infrastruktursatsningar och i kostnadseffektivitet. Reformer är nämligen inte detsamma som implementering. Därför finns det anledning att sätta ljus på den kontrollstation som vi nu har föresatt oss att genomföra 2023 och som är mycket viktig. Då kan vi utvärdera och se om kostnadsutvecklingen ligger i fas och om vi klarar av att absorbera de stora ekonomiska tillskott som försvaret nu äntligen får. Jag kan konstatera att den gamla idén om försvaret som särintresse är utstädad. Tanken om totalförsvar är etablerad, där krisberedskapsprincipen inte längre gäller. handlar det om att skapa resurser och förmåga att under tid uthärda på låga nivåer i stället för att snabbt återställa läget till normala nivåer så fort vi bara kan. Folkförankring och försvarsvilja är centrala i detta arbete. fortsätter vi metodiskt och målmedvetet för att i akt och mening upprätthålla freden, försvara friheten och värna vårt land och den svenska modellen. Eftersom principen är sådan att vi har en sammanhållen budgetprocess har jag inget yrkande utan vill bara notera till protokollet att jag står bakom Socialdemokraternas särskilda yttrande. 223 (M) replik: talar, som den lokalpatriot han är, länge väl om . Det hedrar honom. Jag har själv detta drag i mig. Jag har läst Socialdemokraternas särskilda yttrande där begreppet försvar nämns på en och en halv sida, tror jag. Man pratar mycket om det nyliberala samhället, avregleringar och så vidare, och man beklagar sig över den bristande krishanteringen. Den avgående inrikesministern sa att om vi hade haft ett starkt civilt försvar hade vi stått bättre rustade för att hantera pandemin. Jag tror att det ligger någonting i det. kan vi konstatera att andra nordiska länder, till exempel och , hade ett fungerande civilt försvar. De har också klarat sig bättre under pandemin, framför allt initialt. Det går inte att komma ifrån det faktum att det till exempel går elva döda svenskar på en död . Jag tror att det är viktigt att ha strukturerna kopplade till ett civilt försvar. Vi påbörjade arbetet med det civila försvaret. Vi fattade beslut om det 2015. Det har gått . Detta arbete har tyvärr gått väldigt långsamt. Vi har gjort vissa framsteg när det kommer till krigsplacering, säkra kommunikationer och övningar. Men bland andra den avgångna generaldirektören för MSB varnade för att vi går i otakt mellan det civila och det militära försvaret. Jag tolkar det faktiskt som att regeringen inte agerade snabbt och kraftfullt, utan man förskjuter saker i utredningar och hamnar i långbänk. Exempelvis utredningen om försörjningssäkerhet ska inte vara klar .