prot · H809131 · 2021-06-01 00:00:00 — § 1 Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (S) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (S). § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:762 Interpellation 2020/21:762 Holmöfärjan av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2020/21:766 Interpellation 2020/21:766 Tryggheten i hela landet av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:770 Interpellation 2020/21:770 Praktiska verkställighetshinder av (V) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:SkU23 Genomförande av bestämmelsen i EU:s direktiv mot skatteundandraganden för att motverka omvända hybrida missmatchningar 2020/21:SkU28 Justerad beräkning av bilförmån 2020/21:SkU30 Ändrade regler för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot 2020/21:SkU31 om särskild löneskatt för äldre 2020/21:SkU34 Uppsägning av skatteavtalet mellan och 2020/21:SkU35 Uppsägning av skatteavtalet mellan och 2020/21:TU14 Luftfartsfrågor 2020/21:SoU31 Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring 2020/21:NU23 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro 2020/21:NU24 Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 2020/21:UU4 Nordiskt samarbete § 4 Ändringar i regelverket om hantering av finansiella företag i kris betänkande 2020/21:FiU33 Ändringar i regelverket om hantering av finansiella företag i kris (prop. 2020/21:155) Ändringar i regelverket om hantering av finan-siella företag i kris 1 (M): Vi ska nu debattera finansutskottets betänkande Ändringar i regelverket om hantering av finansiella företag i kris, och här behandlas regeringens proposition med samma namn. Propositionen innehåller förslag på åtgärder för att stärka regelverket om hantering av finansiella företag i kris. Förslagen anpassar svensk rätt till nya bestämmelser i tillsynsförordning och genomför nya regler i EU:s krishanteringsdirektiv i svensk rätt. Regeringen har i propositionen valt att inte implementera centrala delar av EU:s krishanteringsdirektiv. Genom att utelämna vissa bestämmelser i det svenska genomförandet möjliggör regeringen en tillämpning som innebär att svenska banker kan åsättas ett efterställningskrav som är väsentligt högre än direktivets uttryckliga begränsningar. Detta innebär att det så kallade efterställningskravet kan komma att sättas väsentligt högre i än i resten av . Genom att inte implementera direktivet fullt ut kan regeringens förslag komma att snedvrida konkurrensen, inte bara utanför utan även inom , där banker med huvudkontor utanför kan komma att ha ett väsentligt lägre krav på sig än det som kan komma att ställas på svenska banker. I slutändan är det förstås kunderna som kommer att drabbas i form av högre räntor och avgifter. Det ska utöver detta sägas att svenska banker har höga kapitalkrav i en europeisk jämförelse. Den av regeringen planerade riskskatten måste också tas i beaktande. Var för sig och sammantaget kommer regeringens implementering av EU:s krishanteringsdirektiv och riskskatten att leda till dyrare banklån för företag och privatpersoner och sämre möjligheter för svenska banker att konkurrera med utländska banker. Jag vill därför yrka bifall till reservationen i betänkandet om att regeringen skyndsamt ska se över detta och återkomma med ett nytt förslag så att EU:s krishanteringsdirektiv fullt ut genomförs för att reducera riskerna för snedvriden konkurrens. 2 (SD): Regeringen föreslår i denna proposition åtgärder för hantering av finansiella företag i kris. Man genomför EU:s krishanteringsdirektiv i svensk rätt, men man gör det utan att implementera vissa delar fullt ut. Jag instämmer i de argument som föregående talare fört fram gällande varför detta är problematiskt. Jag ska komma in mer på det senare, men jag vill börja med att säga följande. Den svenska banksektorn är stor i en internationell kontext. Man har en tillgångssida som överstiger svensk bnp om. Detta gör naturligtvis vår svenska banksektor särskilt sårbar för störningar, men det är också av just denna anledning som svenska banker är bland de mest välkapitaliserade i hela . Man står sig väl i standardiserade internationella stresstester, det vill säga simulerade modeller där den svenska ekonomin utsätts för utbuds- och efterfrågechocker. Man har också en stabil balansräkning vid en europeisk jämförelse. Till detta ska läggas att det har tillkommit flera globala standarder och europeiska regelverk i sviterna av finanskrisen. Detta är också bakgrunden till just det regelverk som vi pratar om här , alltså krishanteringsdirektivet. Ändringar i regelverket om hantering av finan-siella företag i kris Vi har fått ett resolutionsregelverk där skulder konverteras till aktiekapital i stället för att försätta företag i konkurs, just för att finansiella institut ska bära sin egen risk och inte skicka notan till skattebetalare så fort de hamnar på obestånd. Därmed har problemet med moral hazard angripits – detta var i grunden det som orsakade den senaste finanskrisen. Vi har en resolutionsavgift i som är två gånger högre än vad som gäller för övriga banker inom EU. Vi har också fått europeiska tillsynsmyndigheter som plattformar för samarbete mellan olika nationella myndigheter. Allting är inte perfekt, men allt som allt har faktiskt en robust försvarslinje mot finansiella kriser. Mot denna bakgrund är det mycket svårt att förstå drivkraften bakom att inte implementera direktivet fullt ut och i stället lämna utrymme åt en tillämpning som kan medge ett efterställningskrav som kommer att sättas betydligt högre än i övriga . Föregående talare redogjorde för argumenten och för riskerna med detta, bland annat vad gäller konkurrensnackdelar och möjliga hot mot den finansiella stabiliteten när svenska banker blir mer beroende av marknadsfinansiering. Om finanskrisen lärde oss något var det att även välkapitaliserade banker kan få problem på grund av dålig likviditet. Att mot bakgrund av denna lärdom öka bankernas likviditetsrisk genom att under finansiell stress trycka ut dem mot osäker marknadsfinansiering är helt kontraproduktivt. Jag är helt med på att avsikten från regeringen inte är att minska den finansiella stabiliteten, men detta blir likväl en risk i och med det förslag som ligger. Det tillkännagivande från kommissionen som vidarebefordrar stärker ju inte precis regeringens eget case utan snarare tvärtom, vilket man också, ironiskt nog, konstaterar. Det vi vill se här är att utskottet skickar tillbaka förslaget och att regeringen omarbetar det så att direktivet genomförs fullt ut. Jag yrkar bifall till reservationen. 3 (S): Det betänkande som debatteras handlar om regler för när finansiella företag, exempelvis banker, har hamnat i kris och försätts i så kallad resolution. Reglerna berör både vem som får göra vad när en kris har inträffat och vad som ska göras för att förebygga kriser. Resolution är ett förfarande som gör att en bank eller ett institut undviker att gå i konkurs. I stället tar staten över kontrollen av verksamheten för att hålla igång systemet och bevara den finansiella stabiliteten. Poängen med detta är att det inte ska vara medborgarna som står för krisnotan, utan det ska aktieägarna och fordringsägarna göra. Det här åstadkoms genom att aktieägarna får sina tillgångar nedskrivna och fordringsägarna får sina fordringar nedskrivna eller omgjorda till aktiekapital. När allt fungerar som det är tänkt kan staten under ordnade former rekonstruera eller avveckla banken eller institutet. Men det kräver att det finns en tillräckligt hög andel kapital och nedskrivningsbara skulder i instituten. Ändringar i regelverket om hantering av finan-siella företag i kris Under och efter finanskrisen framgick att det fanns betydande brister i de europeiska banksystemets motståndskraft och förmåga att ta sig igenom en kris. EU tog därför initiativ till ett krishanteringsdirektiv och sedermera bankpaket, där man kom med en rad regeländringar. Man införde definitioner av skulder, man kategoriserade företag och man bedömde dem utifrån hur systemviktiga de är, bland annat. Med de ändringar som föreslås är meningen att banker ska uppfylla särskilda krav på just eget kapital och skulder. Och vissa systemviktiga banker ska uppfylla ett krav med så kallade efterställda skulder. Här finns en huvudregel och en alternativ regel, vilken kan användas om det bedöms underlätta resolution. Det högsta beloppet av dessa två regler utgör takbeloppet för kravet med efterställda skulder. Vilken tillämpning som ska ske här blir upp till resolutionsmyndigheterna i respektive land att ta ställning till. I är det . När det efter att reglerna har införts uppstår verkliga fall av resolution i kommer även en praxis att framgå. Att redan nu skriva fast en viss tillämpning av reglerna i svensk lag skulle försvåra följsamheten och riskera att ge en konkurrensnackdel. Det är därför bättre att avvakta och följa utvecklingen. När sedan praxis tydliggörs i , vilken blir vägledande för medlemsländerna, kan Riksgälden i därefter göra tolkningar och tillämpningar. Att hantera det så är vanligt när nya regler och tillämpningar ska till. Då kan man också ta ställning till om det var detta som hade tänkt sig och även se om det finns skäl att i göra ett förtydligande i lagtexten. Därför anser vi, liksom regeringen, att det är rimligt att detta får avgöras av med beaktande av praxis från exempelvis . Med det här förslaget tar och ett ytterligare steg mot en tryggare och bättre fungerande finansmarknad. Det är viktigt att politiken antar regler som tillskapar rättvisa villkor och ett ansvarsfullt agerande. Det är ytterst en fråga om medborgarnas trygghet och välfärd. Den kommer vi alltid att värna om. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 5 Genomförande av ändringar i Solvens II-direktivet betänkande 2020/21:FiU47 Genomförande av ändringar i Solvens II-direktivet (prop. 2020/21:129) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 6 Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag betänkande 2020/21:FiU50 Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag (prop. 2020/21:173) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:SoU16 4 ACKO ANKARBERG (KD): Det är väldigt bra, rent av världsklass, inom många områden. är det köer som har bitit sig fast och bristande samordning och tillgänglighet för patienterna. Allt det där är svensk hälso- och sjukvård . Det finns anledning att lyfta fram alla fördelar och den enorma utveckling som ständigt sker. Men vi behöver också utveckla och förändra för att helheten ska bli bra inom hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvården är verkligen kunskapsintensiv. Inom exempelvis cancerbehandlingar med strålning har ju utvecklingen varit fantastisk . Detsamma gäller de nya terapierna cellterapi, immunterapi och genterapi som kan få fantastiska resultat, inte minst nu när de används inom barncancervården. Vi kan också se att allt fler överlever sin sjukdom. Man kan leva ett gott liv även med en kronisk sjukdom. Det beror på att hälso- och sjukvården finns där och möjliggör att leva med sin sjukdom. Vi kan se smarta lösningar utifrån lokala behov. Vi kan titta inte minst på , där man utvecklat nya metoder för att nå befolkningen med sjukstugor och nya varianter av primärvård som är anpassade efter hur det ser ut i . Inte minst lyfter jag gärna fram det arbete man har gjort under pandemin, då personalen ställde om verksamheten blixtsnabbt. De har också förändrat den under pandemin beroende på hur behoven sett ut och den kunskap man har fått. Återkommande är att det är en kunskapsintensiv verksamhet som förändras och utvecklas i syfte att patienterna ska få så god vård som möjligt. Samarbetet mellan den kommunala och den regionala hälso- och sjukvården har verkligen stärkts under pandemin. Det finns ändå några få ljuspunkter under pandemin. Men, fru talman, har vi brister. Patienterna får inte alltid den samordnade vård de behöver, något som är särskilt viktigt för kroniskt sjuka. Bristerna påverkar också personalen med ständig överbeläggning och etisk stress när man inte hinner med sina patienter. Och budgetansvaret går långt ut i kapillärerna, vilket gör att personcentrerad och samordnad vård blir nästan omöjlig. Vi har för många lager av styrning. Vi mäter alltför mycket, och kanske allra mest fel saker, och vi styr för mycket. Vi har anledning att efter pandemin grunna över hur vi på ett bättre sätt skapar förutsättningar för hälso- och sjukvården att fortsätta vara i toppklass, i världsklass, och minska de brister som vi ser och som har funnits . Låt mig få lyfta några viktiga aspekter som vi kristdemokrater har med i det motionsbetänkande från socialutskottet som vi behandlar och som handlar om hälso- och sjukvården. Primärvården tar emot hela mig. Där delas jag inte upp i olika delar, utan det är en helhetssyn när jag möter primärvården. Distriktsläkarna är allmänspecialister, och de är väl skickade att ge samordnad och personcentrerad vård tillsammans med distriktssköterskor, fysioterapeuter, arbetsterapeuter och alla andra som finns inom primärvårdens team. Men det förutsätter att de har ett rimligt antal patienter och att de kan sätta ett tak för hur många de ska ha ansvar för. Vi vill att man ska ha en fast läkarkontakt, och det ska vara en namngiven läkare. Flera regioner prövar nu hur detta kan utformas. har prövat sin modell ett tag. I går fick vi besked från Region att de hittat sin modell. De tänker pröva att sätta ett tak på 1 500 patienter per läkare. Jag tror att vi behöver nationella beslut för att primärvården ska bli den bas som den behöver vara för hälso- och sjukvården. Om vi gör hälso- och sjukvården större kommer hela hälso- och sjukvården att ha bättre förutsättningar att också vara ekonomiskt effektiv, men framför allt kommer det att ge en bättre och samordnad vård för patienterna. I betänkandet lyfter vi också fram att vi behöver en , en medicinskt ansvarig för rehabilitering, i varje kommun. Mindre kommuner kan samverka med en annan kommun, men funktionen behöver finnas i varje kommun. Därför är jag glad över att en majoritet i utskottet också anser det. Vi uppmanar därför regeringen att ge förutsättningar att genomföra detta. Rehabilitering är ett eftersatt område både inom hälso- och sjukvård och inom regionernas hälso- och sjukvård. Flera patientorganisationer har just nu gjort undersökningar, och de kan redovisa stora brister och inte minst bristande jämlikhet i landet. En löser inte allt, långt ifrån, men en lagstadgad kommer att medverka till att frågor kring rehabilitering får en starkare position, och det behövs. Pandemin har visat att vi har för få vårdplatser, det vill säga att vi har för få medarbetare som kan bemanna vårdplatserna. Vi saknar grundutbildade sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor, röntgensjuksköterskor, biomedicinska analytiker, radiologer, läkare inom andra specialiteter och många fler. Vi måste gå vidare så att vi får en bättre kompetensförsörjning. Vi behöver ett lagstadgat krav på rätt till fortbildning av god kvalitet för alla legitimationsyrken. Vi måste också säkerställa att vi inte löser bristen på kompetens med att sänka kraven. Nej, bibehållna krav och en förbättrad arbetsgivarpolitik som ger bättre arbetsvillkor är den väg vi behöver gå framåt. Jag yrkar bifall till reservation nummer 10 om just en förstärkning av primärvården i hela landet. 5 DAG (S): Det är kul att vara här och diskutera sjukvård och sjukvårdens framtida utveckling. Men det är omöjligt att inte nämna pandemin och den svåra situationen i med många dödsfall. Det är också nästan omöjligt att prata sjukvård utan att skicka en uppskattande tanke till de regioner som snabbt lyckades fördubbla antalet intensivvårdsplatser. Det är också på sin plats att skicka en uppskattande tanke till den vårdpersonal som har gjort heroiska insatser i vårt land. Jag tittar också uppskattande på regioner och ser att de har lyckats med vaccinationsprogrammet. är nästan hälften av landets befolkning vaccinerad. Stort beröm till er! Pandemin medför bekymmer. Vi har en stor vårdskuld att hantera framöver, och här kommer det att bli en avvägning mellan personalens berättigade krav på vila och normalitet och medborgarnas krav på att vårdskulden betas av. Jag delar Acko Ankarberg uppfattning att har en väldigt bra vård. Jag har nämnt här i talarstolen att jag är stolt över att , världens mest berömda medicinska tidskrift, har rankat som nummer 4 i världen när det gäller kvaliteten i sjukvårdssystemet. Det har kommit ett antal spännande utvärderingar av det svenska sjukvårdssystemet. kom SKR med en rapport om situationen i svensk vård, och man konstaterade att den skärpta primärvårdsgarantin, alltså att man ska får träffa någon i primärvården , fungerar. Andelen medborgare som tycker att man får tillgång till den vård man behöver har dessutom ökat och ligger på en mycket hög nivå. Vårdanalys har gjort en jämförelse mellan och elva olika länder, och man konstaterar att svensk sjukvård är tillgänglig för medborgarna. Plånboken styr inte, utan vård efter behov gäller som huvudprincip. Sjukhusvården är dessutom av mycket hög kvalitet. Vårdanalys konstaterar dock också att när det gäller fast vårdkontakt är vi bedrövligt dåliga. av den svenska befolkningen har en fast vårdkontakt medan siffran i andra länder är 70–. Både SKR och Vårdanalys pekar på att väntetiderna i specialistsjukvården är oacceptabla, och den uppfattningen delar jag. Acko Ankarberg nämnde att vi har ett antal utmaningar, och jag delar mycket av hennes beskrivning av läget och av vad vi behöver ta itu med. Vi behöver arbeta med väntetiderna, och här är jag mer förhoppningsfull. Jag tror att den utvecklade vårdgaranti som januaripartierna utarbetat tillsammans med SKR, där man låter varje region tävla mot sina egna historiska resultat, kommer att få effekt. Det är rimligare att får tävla mot historiska resultat än att ska tävla mot det rika . Vi behöver utveckla den nära vården och se till att folk får en fast läkarkontakt. Jag tror att detta kommer att ske genom överenskommelserna med SKR. Vi behöver arbeta med nivåstruktureringen så att den specialiserade vården koncentreras till några få platser i landet. Detta arbete pågår med hjälp av . Vi behöver förbättra kunskapsstyrningen, och här gör SKR och regionerna stora insatser. Det finns områden där jag tycker att vi inte har tillräckliga svar. Till exempel hanterar vi inte situationen med allt fler privata vårdförsäkringar. slog fast att de faktiskt är en patientsäkerhetsrisk och innebär att folk kan gå före i vårdköer. Vi gör inte tillräckligt stora insatser när det gäller den psykiska ohälsan, och jag är mycket bekymrad över vad som kommer att ske med äldrevården framöver med tanke på demografin. Det finns alltså saker och ting där vi i dagens läge inte är tillräckligt bra och inte gör tillräckliga insatser. I dagens debatt kommer ni säkert att få höra en del skäll på regeringen och socialminister . Visst kan man skälla på henne om man tycker att regeringen gör fel, och regeringen gör inte alltid rätt. Men om man bor i och är upprörd över att vaccineringen inte riktigt fungerar i , eller och att det är en vit fläck där det är svårt att hitta en vaccinationsplats är det inte fel, utan det är som ska stå till svars för varför vaccinationsprogrammet i östra inte fungerar fullt ut. Om man arbetar på och har slitit hårt under pandemin och ser att sjukhuset har ett sparbeting på att hantera som har 1,8 miljarder i överskott är det inte fel. Här får man i stället prata med moderaten , för det är han som är ansvarig för detta sparbeting. Om man är upprörd över att det ska införas vårdval bup i , där privata vårdgivare ska få betalt per diagnos, är det inte fel. Då får man prata med moderaten . Om man tycker att det är rent skandalöst att varslade 500 medarbetare under pandemiåret är det inte heller fel, utan man får prata med moderaten . Jag säger detta för att det är viktigt att förstå att sjukvården styrs av regioner och att det finns många lokala politiker som har ett ansvar för hur det ser ut i vården och i verkligheten där ute. Jag yrkar bifall till Socialdemokraternas reservationer. Vi är som vanligt nästan överens i socialutskottet – det är ett pragmatiskt utskott – men på några punkter tycker vi att utskottsmajoriteten har gått vilse. 6 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Vi fick en redogörelse för allt socialminister inte kan ta ansvar för. Jag noterade dock att ledamoten också nämnde att regeringen inte gör allt rätt. Jag ser därför fram emot att få lyssna till på vilka punkter ledamoten anser att regeringen inte har gjort rätt. 7 DAG (S) replik: Jag tycker att regeringen borde göra mer när det gäller de privata vårdförsäkringarna. Det är inget nytt problem, för de har ökat under . Man har tillsatt en utredning, men man borde har gjort det . Regeringen har visserligen anslagit mer pengar till psykiatrin, men man borde göra mer på detta område än man har gjort. I utskottet har vi ju diskuterat it-infrastrukturen i svensk sjukvård. Jag är en varm anhängare av det regionala självstyret, men här har regionerna inte gjort tillräckligt mycket och borde därför göra mer tillsammans. har jag nämnt några saker där man absolut kan göra mer, även från regeringens sida. 8 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Jag är glad över att ledamoten tydliggjorde i vilka delar regeringen gjort fel. Jag gissar att det finns fler, för så är det med varje regering. Det handlar inte om ett fåtal, för man skulle vilja göra mycket mer. Jag blir ändå lite fundersam över ett par av exemplen. Att människor betalar två gånger för hälso- och sjukvård, både genom skatten och en gång till, ofta via arbetsgivaren, är ett symtom på att vi har långa köer i vården och att man inte får vård enligt lag. Jag håller med ledamoten om att man hade behövt göra mer, för köerna ökade efter 2014, och privata sjukvårdsförsäkringar har också ökat. De är inte rakt av kommunicerande kärl, men de hänger ihop. Om inte vården kan leverera betalar jag en gång till. Det är samhällsekonomiskt olönsamt att agera på detta sätt. När det gäller psykiatrin har vi haft några utredningar, och inte minst utredaren har lyft fram att varje regering har näst intill hällt miljarder över psykiatrin men ändå inte velat medverka till en förbättring. Hon lyfte fram behovet av att många samhällssektorer i stället ska göra sin del, för att förändra detta. Jag lyssnar gärna till hur ledamoten ser på hur vi ska få ned de långa köerna efter pandemin. Jag pratar inte bara om situationen nu utan om psykiatrin, där regeringen skulle behöva göra mer. Där har jag inte sett den ansats som utredaren lyfte fram, utan det har varit ganska hackat och malet i stället för det stora, långa och breda perspektiv där alla sektorer finns med, där man sätter upp ett mål, kanske framåt, där man följer upp och frågar ”Vad gör ni?” och där man inte pekar finger åt någon annan utan säkerställer att alla gör sitt. Jag lyssnar gärna mer till vad ledamoten säger där. 9 DAG (S) replik: Jag delar uppfattningen att vi behöver göra mycket mer på psykiatrins område. Där har man försökt göra ett antal överenskommelser med regionerna, inte minst när det handlar om bup och annat. Jag vågar påstå att det är otillräckligt. Vi behöver försöka förstå varför den psykiska ohälsan tilltar, inte minst bland ungdomar.