prot · H809122 · 2021-05-18 00:00:00 — Då kan man inte säga att parterna har gjort den här överenskommelsen på riktigt, för om de hade gjort den på riktigt hade de också tagit fullt finansiellt ansvar, till exempel genom att inom ramen för löneutrymmet komma överens om ett friår. Såvitt jag förstår den här överenskommelsen ska de hårt prövade skattebetalarna betala det som Transport kallar för friår light. Datumet var så intressant för att det var då som regeringen skulle presentera de tre interna bokstavsutredningarna. Men i stället, fru talman, meddelade LO att man ska kalla ihop sitt högsta beslutande organ, och hips vips råkade det bli så att regeringen sköt på de tre interna utredningarna som skulle ha presenterats . Jag tycker inte att det är att visa respekt för alla som arbetar i att man inte gör det här i öppenhet, i transparens och tydligt och klart så att alla kan följa det här och se vad man tänker komma överens om och vad det ska kosta. För det är någon som betalar för denna överenskommelse. Tidningen skrev att det kommer att kosta 7 ½ miljard. Låt oss leka med tanken att det blir 7 ½ miljard. Då måste det finnas en alternativkostnad för 7 ½ miljard. Vad skulle man kunna göra i stället för att skicka någon på en flugfiskeutbildning ? Det var ett av exemplen i DN:s artikel. Jag frågar igen: Hur många jobb beräknar regeringen att ska ge? 109 (M): Det talas om ett helhetsgrepp om arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern sa tidigare att ett välfärdsland behöver ha starka företag, och jag håller med. LAS har varit svårt för många företag, och nämner arbetsmarknadsministern att vi ska stärka den anställde. Jag tänker på alla säsongsarbetare som kommer att få en starkare anställning. Det kommer att bli svårare för företagen som ska vara starka i ett välfärdsland. Regeringen gör det allt svårare för företagen som ska uppskattas mer än beskattas och som ger jobb, skatteintäkter och grunden för all vår välfärd. Trösklarna höjs, och det blir allt svårare för företagen. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om hon tror att förslaget kommer att leda till fler eller färre jobb. 110 Arbetsmarknadsminister (S): Jag är helt övertygad om att vi kan möta de utmaningar som vi har sett på arbetsmarknaden , nämligen ett behov från arbetsgivarnas sida att få en ökad flexibilitet och ett behov från löntagarnas sida att kunna få en ökad trygghet och bättre möjlighet att ställa om under ett helt yrkesliv. När vi på det sättet skapar trygghet i den förändring som sker på arbetsmarknaden gynnar det också framväxten av nya jobb. Det är det som har varit och är den svenska modellens stomme, alltså att vi kan kombinera bra villkor för våra företag och arbetsgivare med goda och trygga villkor för de anställda. Det är det som är poängen här. Som jag sa, fru talman, kommer jag inte här i kammaren att föregå utredningarnas arbete eller spekulera om det exakta resultatet eller vilka effekter vi ser framför oss. Vi är precis inne i ett intensivt slutskede med utredningarna. Det är stora förändringar som sker där förordningstexter ska komma på plats, och jag ser fram emot att kunna presentera helheten . Jag vill understryka att det här inte handlar om förslag som politiker av en viss färg har lagt fram, utan det här är ett reformpaket som en stor del av arbetsmarknaden, både företag och anställda, har ställt sig bakom. Jag värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen. Jag tycker att vi också behöver se att vi har en unik, framgångsrik modell som har gett vårt land en god omställningsförmåga. Vi har rekordfå konfliktdagar. Vi ska komma ihåg att , 2020, då det var ett väldigt allvarligt och ansträngt läge på svensk arbetsmarknad och många företag krisade som vissa gick bättre – då lyckades parterna trots detta att sätta märket för hela arbetsmarknaden utan en enda konfliktdag, och 3 miljoner löntagare fick sina löner satta. Det är ett riktigt styrkebesked för den svenska modellen. Vi har också haft reallöneökningar . Det är också ett riktigt styrkebesked för den svenska modellen när fackförbund och arbetsgivare fortsätter att ta ansvar för att utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen i takt med att arbetsmarknaden förändras. Jag vill återigen understryka att jag välkomnar den historiska överenskommelse som parterna på arbetsmarknaden har presenterat. 111 (M): Jag vet inte om man kan prata om en fungerande arbetsmarknad när i åldersintervallet 20–inte är med. Det är 790 242 personer. Jag såg en uträkning från där kostnaden för det här utanförskapet beräknades till hisnande 270 miljarder. Det är ingen hemlighet att vi ligger i botten i , det vill säga att vi har högst arbetslöshet, en skenande ungdomsarbetslöshet och en mycket ansträngd situation. Det innebär att varje enskild krona som används naturligtvis måste ha ett enda syfte: att få fler i jobb, fler i jobb och ännu fler i jobb. Vi hade möte med landshövdingen i mitt hemlän , och till importerar vi hundratals skogsplanterare, för det finns ingen av de arbetslösa i som vill skogsplantera, för det är inget högteknologiskt jobb i på en ny vätgasfabrik eller ett stålverk. Vi har nog alltså väldigt stora utmaningar med detta. Det var därför, fru talman, som jag ställde frågan som hade varit så enkel att besvara för statsrådet , nämligen: Hur många jobb beräknar regeringen att den här ska ge? Och den kanske viktigaste frågan är: Vilka är de beräknade samhällsekonomiska vinsterna när man ska använda upp till 140 miljarder av skattebetalarnas pengar? Det var två enkla frågor. Den mittersta av mina tre frågor som jag ställde i interpellationen måste ändå arbetsmarknadsministern ha reflekterat över. Svara gärna på detta nu: Hur många jobb tror ministern att det ger? 112 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kommer att presentera alla de utredningar som vi är i slutfasen med att färdigställa. Det ser jag fram emot att göra, och då kommer givetvis interpellanten och alla andra som är nyfikna att få svar. Arbetsmarknaden förändras i hög takt till följd av globalisering, teknikutveckling och den gröna omställningen. Vi vet också att vissa jobb försvinner och att nya jobb tillkommer i ekonomin. För att människor ska få ta del av de nya jobben och vara anställbara krävs också kompetensutveckling på ett helt annat sätt än för . Det betyder också att vi behöver en dynamisk arbetsmarknad som innebär att det går att fylla på och ställa om under hela arbetslivet så att också arbetsgivarna kan få del av den kompetens de behöver för att utveckla sina verksamheter. Arbetsmarknadens parter har presenterat en bred överenskommelse, och det kommer att innebära att svensk tillväxt, konkurrenskraft och omställning stärks. Jag hoppas också att det i riksdag kommer att finnas en bred samsyn och en bred majoritet för att genomföra de viktiga reformerna för . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2020/21:683 om grunduppdrag 113 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag delar uppfattningen att Arbetsförmedlingen har använt för att dölja nyanlända ur arbetslöshetsstatistiken samt hur regeringen ska återuppbygga förtroendet för . Det är viktigt att det finns ett stort förtroende för de statliga insatserna och däribland verksamhet. Staten avsätter betydande belopp för insatser som ska hjälpa personer med funktionsnedsättning att komma i arbete, och det är viktigt att dessa används på ett ändamålsenligt sätt. En del i att stärka tilliten till att verksamhet fungerar väl är de åtgärder som regeringen vidtagit utifrån det tillkännagivande som beslutat om avseende uppdrag. Jag instämmer inte i påståendet att Arbetsförmedlingen använder sig av på ett sådant sätt att nyanlända döljs från arbetslöshetsstatistiken. var av dem som anvisades till klassificerade som nyanlända enligt Arbetsförmedlingens statistik. Däremot är en relativt stor andel av dem som anvisas till födda i ett annat land än . Huruvida dessa uppfyller regelverket för vem som kan anvisas går dock inte att avgöra utifrån födelseland. är en viktig insats för dem som har störst behov av stöd inom arbetsmarknadspolitiken. Oavsett om man är inrikes eller utrikes född ska en anvisning till endast ske om man tillhör målgruppen, det vill säga arbetssökande vars arbetsförmåga är så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och vars behov inte kunnat tillgodoses genom andra insatser. För att arbetstillfällena ska användas på rätt sätt har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder. Regeringen har beslutat om regeländringar som avser att förtydliga regelverket för anvisningarna till skyddat arbete. För att anvisas till skyddat arbete har regeringen förtydligat att en persons arbetsförmåga ska vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och att personens behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Regeringen har även gett ett antal uppdrag till Arbetsförmedlingen för att se över anvisningarna till . För det första får Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över definitionen och målnivån för prioriterade grupper så att de som har störst behov prioriteras mest. För det andra ska Arbetsförmedlingen se över kodningen av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För det tredje ska Arbetsförmedlingen följa upp anvisningarna till för att se till att det är den avsedda målgruppen som anvisas. Slutligen ska Arbetsförmedlingen se över hur man kan möta de dubbla behov som finns hos personer med funktionsnedsättning med annat modersmål än svenska. Behov av insatser avseende kunskaper i svenska språket bör omhändertas innan en person anvisas till . Grundläggande är även att bolaget och Arbetsförmedlingen efterlever de uppdrag de fått. Regeringen har höga förväntningar på de statligt ägda bolagen och vill att de ska agera föredömligt inom arbetet med hållbart företagande. Det inkluderar en sund och säker arbetsmiljö samt goda och anständiga arbetsvillkor. reviderades ägaranvisning genom att uppdragsmål har införts avseende engagerade medarbetare samt för sysselsättningsgraden bland de anställda inom samhällsuppdraget. Ägaren för en löpande dialog kring bolagets arbete och utveckling gällande arbetsmiljöfrågor. Min uppfattning är att arbetar löpande med arbetsmiljön och har ett systematiskt arbetsmiljöarbete, men med dessa förändringar kommer regeringen att kunna följa frågan bättre. Regeringen har även beslutat att revidera ägaranvisning på flera punkter. Det anges att bolaget i syfte att möjliggöra en bred tillgång på arbetsuppgifter anpassade för olika medarbetares behov bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher. Det förtydligas att en ökad omsättning syftar till att skapa tillräckligt många arbetstillfällen. Regeringen tar även bort kravet på fortsatta strukturella förändringar i syfte att minska kostnaderna för produktionen men betonar värdet av god kostnadskontroll. Även styrningen på förädlingsvärdets tillväxt avskaffas. 114 (SD): Jag tackar ministern för svaret. Svaret gläder mig. Regeringen agerar på många av de punkter där kritik har framförts . Låt mig kort ta upp historien. grundades när den svenska ekonomin såg annorlunda ut. befinner vi oss i en tjänsteekonomi, vilket till viss del har förändrat förutsättningarna för uppdrag. Man har haft som mål att få ut 1 100 av medarbetarna i riktiga jobb, så att säga. Där har man historiskt haft bra resultat, vilket har varit glädjande. var jag själv med om att starta en filial för ett . Affärsidén byggde på att erbjuda entreprenader inom tillverkningsindustrin, underleverantörer till och så vidare. Jag minns hur man då i branschen pratade om orättvisa konkurrensfördelar. Det blev ett problem för oss i branschen när vi stötte på . Efter det har jag arbetat i bolag som har köpt in entreprenadtjänster från , också kopplat till tillverkningsindustrin. Jag har sett den sidan av . Med detta sagt har jag velat förmedla att jag har sett ur ett par olika vinklar under min karriär. grunduppdrag är att erbjuda sysselsättning till personer med funktionsnedsättning. Eftersom man hade mycket egen produktindustri var det kanske lättare att styra de delar jag tar upp i min interpellation. Allteftersom arbetsmarknaden har förändrats har vi sett hur verksamhet har förändrats. finns många av uppdragen inom serviceyrken och entreprenader inom andra företag. Men grunduppdrag består, det vill säga att ge människor med psykiska och fysiska funktionshinder möjlighet att få meningsfulla jobb. Där är huvuduppgift att skapa utvecklande jobb åt personer med dokumenterad funktionsnedsättning. Där menar jag och att är en viktig pusselbit i arbetet att skapa meningsfulla arbetstillfällen, och det är därför kritiken har blivit så allvarlig när man med en enkel googling kan läsa så många vittnesmål från människor som har blivit illa behandlade av . Det är ju motsatsen till hela visionen med , och det gör naturligtvis ont att höra om det. Eftersom jag är företagare vet jag att så fort en negativ företagskultur har satt sig är det mycket svårt att förändra den. Vissa proffs menar att om det ens går behöver man verkligen göra strukturella förändringar i grunden av ett bolag för att lyckas förändra kulturen. Återigen: För oss är en viktig grundpelare för just funktionsnedsatta. Det visar sig inte minst i vår budget, där vi faktiskt ökar anslaget till . Jag upplever att vi delar denna bild av och av vad grunduppdrag är. Men även om det som ministern nämnde i sitt svar pekar åt rätt håll är det verkligen dags att också ta på sig arbetshandskarna, kavla upp ärmarna och på allvar rensa upp bland de problem som har utvecklat . Detta för att återuppbygga förtroendet. Min fråga är varför det har dröjt så länge för regeringen att ta tag i de här frågorna när man har känt till problemen . 115 Arbetsmarknadsminister (S): har ju uppmärksammats i flera kritiska granskningar och reportage. Jag vill verkligen understryka att jag välkomnar att problem eller brister i verksamheten lyfts fram, för om de inte kommer upp på bordet är det svårt att göra något åt dem. Det är väldigt viktigt – finns det problem ska de upp på bordet så att vi kan agera från politiskt håll och så att ledningen inom kan ta tag i dem. När det gäller frågan om anvisningar och om det är rätt målgrupp som anvisas – det är ju en fråga som har ställts till mig av ledamoten – vill jag först konstatera att vi som sagt vidtar flera olika åtgärder för att säkerställa att det är rätt målgrupp som anvisas till . Det ska liksom inte råda något som helst tvivel om det. Därför har vi förtydligat regelverket när det gäller anvisningar till bland annat skyddat arbete. Vi har också gett en lång rad uppdrag till Arbetsförmedlingen, vilket jag redan har redogjort för i mitt svar på interpellationen. Jag vill ändå passa på att säga några ord om det uppdrag som Arbetsförmedlingen har fått när det gäller situationen då personer har både bristande kunskaper i svenska och en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Behovet av insatser för att förbättra språkkunskaperna ska omhändertas innan man anvisas till . Arbetsförmedlingen ska nu se över sina arbetssätt och processer för att lämpliga insatser ska ges till personer med funktionsnedsättning som har ett annat modersmål än svenska. Personer som har både funktionsnedsättning och svaga kunskaper behöver förstås få stöd för att kunna ta sig till arbete. En utgångspunkt från vår sida är att bristande kunskaper i svenska språket ska motverkas tidigt, bland annat för att öka möjligheten till arbete utan andra statliga insatser även då personen har en funktionsnedsättning. Det är väldigt viktigt. Alla ska få stöd att komma i arbete. Utrikesfödda och inrikesfödda, personer med eller utan funktionsnedsättning – alla ska få det stöd som de behöver utifrån just sina specifika förutsättningar. Därför är det viktigt för regeringen att anvisningarna till blir rätt, och vi har alltså vidtagit en rad åtgärder för att förtydliga och följa upp de här anvisningarna. ser jag fram emot den avrapportering som Arbetsförmedlingen kommer att göra. Jag ska titta på vad de har kommit fram till utifrån de uppdrag som har lämnats och se om det möjligen finns skäl att vidta ytterligare åtgärder från regeringens sida. 116 (SD): Tack för svaret, ministern! Svaret gläder mig återigen, för det som har efterfrågats är just att de här problemen ska uppmärksammas och att man ska börja agera för att lösa dem. Det var väl någonstans där min fråga landade. Har det varit så att ministern och regeringen, ledning och Arbetsförmedlingens ledning inte varit varse de här problemen? Varför har man annars inte agerat tidigare? Det är ju inte ett nytt fenomen. Det är inte ett nytt problem, menar jag, och det var i någon mån utifrån den aspekten frågan ställdes. jag arbetat ute i näringslivet har ryktet på stan, om vi uttrycker det så, varit att många av de som arbetar på inte har funktionsnedsättningar. Jag har också pratat med och ställt frågor till människor som jobbar på , inte bara på stan utan i företag nära mig. Ofta finns det inte en funktionsnedsättning. Då blir frågan naturligtvis hur man hamnar på . Är brister i det svenska språket en godtagbar funktionsnedsättning? Det är ju därifrån den här diskussionen har börjat rulla. Alla som jobbar på ska ha en funktionsnedsättning, är det sagt. Men så är det inte . Det är bara att åka ut i verkligheten och se efter. Det tycker jag är väldigt tragiskt. Jag menar att Arbetsförmedlingen använder funktionshinderskoderna på ett högst tveksamt sätt. Jag har även pratat med handledare från Arbetsförmedlingen som menar att det faktiskt förekommer viss diffus hantering av det här. Av den anledningen är jag jätteglad att ministern svarar som hon gör – att man tar det här på allvar och att man har börjat titta på detta. Då kanske vi kan få ordning på det här. Jag och många med mig undrar dock om ministern och ledningen på verkligen inte har känt till att koderna missbrukas och att väljer vilken arbetskraft som ska till . Det är en relevant fråga, som jag också får höra ganska ofta, särskilt med tanke på ministerns svar på interpellationen att man nu börjar agera och har sett över de här sakerna. När jag såg fick jag inte riktigt känslan från ministern att man ser de här problemen. Snarare verkade man mena att de inte finns. Man svarade att ”så ska det inte gå till” och så vidare. Men den här kritiken har ju framförts länge till regeringen och till , så jag skulle gärna vilja få svar på den frågan. Oavsett om det är oavsiktligt eller inte blir effekten att utomeuropeiskt födda utan funktionsnedsättning tränger undan personer som på riktigt har behov av tjänster, som det är tänkt ska ge dem en trygg och stabil arbetsplats. Det var den bilden man fick ta del av i , och det är otroligt beklagligt. Jag nöjer mig med den undran. Har ni varit medvetna om tveksamheterna kopplade till kodningen tidigare? Varför väljer ni annars att agera nu? 117 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill vara väldigt tydlig och säga att kodningen givetvis ska fungera. Det ska som sagt vara rätt målgrupp som anvisas till . väljer inte själva vilka som ska arbeta där, utan det är Arbetsförmedlingen som ska anvisa dem som har de behoven. Det har vi diskuterat tidigare. Jag vill passa på att säga några ord om varför jag tycker att modellen med är så viktig och varför det är så viktigt att vi värnar . Det är inget tvivel om att det har kommit mycket kritik mot . Den har kommit från lite olika håll. Som jag sa är det bra att problem lyfts upp, för det är på det sättet vi kan åtgärda dem. Men eftersom jag själv precis som interpellanten haft förmånen att följa under vill jag också lyfta fram bland annat vikten av avkastningskravet i . är ju ett bolag som drivs med avkastningskrav. Idén är att människor ska få riktiga jobb. I många andra länder har vi sett att man i stället har valt en väg med låtsasjobb där människor faktiskt passiveras. Men på ett av mina första möten som arbetsmarknadsminister på den nordiska arenan visade det sig att det finns kollegor i andra länder som är väldigt intresserade av att se hur vi jobbar så framgångsrikt med konceptet . Vi ska ha riktiga jobb. Vi tror inte på idén att ha låtsasjobb, utan människor ska få möjlighet att utvecklas och bidra där de verkligen behövs. För att det ska vara möjligt måste också producera sådant som verkligen efterfrågas på marknaden och arbetsmarknaden. Det betyder i praktiken att de konkurrerar med andra aktörer om uppdrag på marknaden. De som anvisas till har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Självklart måste då arbetet anpassas efter deras förutsättningar. Det är därför får ersättning från staten – för att kunna kompensera för detta och anpassa arbetet. Affärsmässigheten får aldrig vara på bekostnad av medarbetarna. Det är ju för dem som existerar. Det är det vi ska komma ihåg. Det är för de 26 000 medarbetarna som gör mycket viktiga insatser runt om i hela vårt avlånga land. Konkurrensen med andra företag på marknaden måste förstås ske på rättvisa villkor, och det är därför det finns ett avkastningskrav. Det är även viktigt att bolaget har en ekonomi i balans . Men låt mig vara tydlig: Det plockas inte ut någon vinst, utan överskottet går tillbaka till verksamheten för att den ska kunna utvecklas. Vissa menar och har lyft fram att det är ett problem att det finns avkastningskrav, men jag håller inte med om det. Jag menar att det är avgörande för att ska kunna vinna nya uppdrag och för att medarbetarna ska kunna få riktiga jobb. Avskaffar vi detta riskerar vi både att orsaka snedvriden konkurrens och att skapa ett helt annat , som inte ger riktiga jobb där det finns en efterfrågan, utan det blir mer av låtsasjobb. Det vore inte rätt väg att gå. Jag tror att det vore ett slöseri med potentialen hos alla dem som jobbar på . Men allteftersom arbetsmarknaden förändras måste också förändras. Det har inneburit, precis som interpellanten sa, att har sökt sig till nya branscher och också är verksamma inom tjänstesektorn. Just eftersom det finns en efterfrågan där är det viktigt att också är verksamma där. Jag drömmer mig inte tillbaka till de skyddade verkstäderna. När arbetsmarknaden förändras ska också utvecklas och förändras. 118 (SD): Det är lite grann detta jag menar. Ministern inledde sitt inlägg med att säga att inte väljer ut sin personal. Men det är uppenbart att väljer ut sin personal. Det finns jättemånga vittnesmål som bekräftar precis detta. Det jag hör är: Men så är det inte! Fast man vet ju att det är så. Varför kan man då inte säga: Förmodligen har detta missbrukats i någon mån, och därför vill vi agera . Då blir det lättare att förstå hur ministern tänker när det gäller själva problemhanteringen. Jag har jobbat som säljare i nästan hela mitt liv, inom olika branscher, och bemanningsbranschen är en av dem. Jag vet hur en säljorganisation fungerar. Utan att veta exakt hur säljorganisation är uppbyggd vet jag att det finns mål och krav på att hitta nya uppdrag och nya projekt. har vi en arbetsförmedling som före pandemin hade långtidsarbetslösa, alltså personer som stod långt från arbetsmarknaden. De handläggare på Arbetsförmedlingen som jag har pratat med säger själva att de gärna vill hitta kreativa vägar framåt för att lösa sitt uppdrag. Dessa båda komponenter ihop tror jag skapar en gråzon. Vad som har skett här handlar om en förmedling som behöver få ut långtidsarbetslösa och om , ett bolag med vinstkrav, som vill nå sina mål. Det är klart att det skapar kreativa lösningar. Det är helt uppenbart. Återigen: Jag är jättetacksam för svaret från ministern att man nu tänker agera på detta. Jag kommer att följa det med intresse för att se att det faktiskt kommer på plats. tror på , och vi ökar anslagen dit. Vi vill se mer av den typen av tjänster på svensk arbetsmarknad. 119 Arbetsmarknadsminister (S): Om det finns missförhållanden ska de åtgärdas. Jag har haft förmånen att få verka nära under , och jag känner en oerhörd stolthet över .