prot · H9099 · 2021-09-23 00:00:00 — av de barn som i sex- till sjuårsåldern är överviktiga är fortfarande överviktiga i övre tonåren. Man har i beräknat att vid ett bmi på 45 minskar livslängden med för män och med för kvinnor. För att bromsa utvecklingen av övervikt och fetma krävs ett långsiktigt nationellt förebyggande arbete lokalt, regionalt och nationellt, precis som ministern var inne på. rapporterade tidigare att trots att fetma medför väldigt svåra konsekvenser finns inga riktlinjer för hur barn med fetma ska tas om hand inom sjukvården. Jag tycker att det är märkligt. Det som ministern säger om att det nu är riktlinjer på gång tycker jag dock är bra. Men varför har det tagit så , och varför är det fortfarande inte klart? Denna regering har snart regerat . Jag tänker på hur många barn som gått utan riktig hjälp under den tiden. är en om man är – hips vips är man . Jag tänker på hur många föräldrar som har slitit sitt hår . För dem är också en väldigt . Många äter för mycket och rör sig för lite. Allt fler sitter stilla mycket, bland annat på grund av att de tittar på olika typer av skärmar. Som förälder kan det kännas väldigt svårt att hjälpa sitt barn att gå ned i vikt. Man vill heller inte sätta griller i huvudet på barnet, så att det får ätstörningar. Hur ser egentligen föräldrastödet ut? Om det inte finns riktlinjer för vården kan man snabbt räkna ut att väldigt många inte får den vård som de har rätt till. Att vi inte har en likvärdig vård över hela landet är märkligt och skamligt. Det är väl inte meningen att vi inte ska kunna ge dessa barn och föräldrar rätt vård och stöd över hela landet? 10 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Den är väldigt relevant. Det är precis därför som vi arbetar med den på många olika fronter. Sedan är det så att parti hade på sig att ta fram de nationella riktlinjerna eller att lägga fram en folkhälsopolitisk proposition som visar på en insikt om de socioekonomiska faktorernas betydelse. Det fanns ju inte heller en sådan. som denna regering har regerat har vi bland annat tagit fram en bred folkhälsopolitisk proposition att ha som en grund för allt det arbete som vi gör. Vi vet ju att det vi talar om precis , barnfetma, är ett exempel på hur socioekonomiska faktorer spelar roll och på hur folkhälsan inte är jämlik i landet. Hur kan vi på många olika sätt se till att barn och unga får växa upp med goda villkor så att de kan leva långa och friska liv? Och hur möter vi den vuxna delen av befolkningen, där det också finns en ojämlik hälsa i många delar? Om det är märkligt att detta ännu inte är framme vet jag inte. Det här betyder inte att regionerna inte arbetar med att motverka fetma hos barn och unga och att de inte har ett intensivt arbete. Men när det gäller att ta fram de nationella riktlinjerna är snart framme. Jag har förstått att de ska publicera en remissversion . Det finns nu en kommitté som , , arbetar med fysiska aktiviteter i hela befolkningen för att man ska inse vikten och betydelsen av det. Uppdraget till om att sänka salthalten och sockerhalten i livsmedel är förstås också viktigt. Eftersom SKR aldrig kan stå i denna talarstol ska jag berätta att de har en nationell arbetsgrupp för behandling av fetma hos barn och unga. Det är ett arbete som sker i nära dialog med . Jag vet också att regioner, om det är hälften av regionerna eller sju åtta stycken, har påbörjat ett arbete kring prevention av barnfetma via innovationsprogram. Man arbetar alltså på runt om i landet. Vår ambition är att ta ett samlat grepp både med folkhälsopropositionen, som ska rama in det vi gör, och med det arbete som såväl som och gör. Vi kan stå här och diskutera: Vad borde göras? Och varför gör inte alla precis så? Varför röker människor fast de vet att det är farligt? Hur bedriver vi det preventiva arbetet? Vi behöver arbeta på många olika fronter för att stärka folkhälsan – det är ingen tvekan om det. Men som jag inledde med att säga tycker jag att det är väldigt bra att tar upp just denna fråga. Det är mycket som görs, men det är utmanande och svårt. Det är klart att skolan spelar roll. Jag tänker till exempel att skolmåltiderna är en viktig del. Så har det varit i . Det finns tillgång till skolmat, och den har en bra sammansättning. Jag tror inte att vi nog kan understryka det. Det är ett sätt att garantera att eleverna får ett mål mat som dessutom är väl komponerat och sammansatt. Jag ska avsluta med att i detta inlägg säga att tittar på olika indikatorer för att mäta den svenska folkhälsan. Man uppdaterar indikatorerna . En av dem är just övervikt och fetma. Det handlar om att vi ska kunna följa detta och se vad det är som verkar ge effekt. 11 (M): Tack, ministern, för det utvecklade svaret! Barn med fetma har dels så hög risk att dö redan i tidig vuxen ålder som barn i den allmänna befolkningen, dels högre risk att drabbas av ångest och depression. De får också kärlsjukdomar och diabetes. I en studie visade det sig att fetma var kopplad till ökad risk för att utveckla ångest och depression just hos barn och ungdomar. Flickor med fetma hade högre risk att drabbas av ångest och depression än flickor i den allmänna befolkningen, medan pojkar med fetma hade högre risk att drabbas än andra pojkar. Det är alltså fyra av tio flickor och tre av tio pojkar. Studien baserades på över 12 000 barn mellan som behandlats för fetma och som jämfördes med en matchad grupp på 60 000 barn i den allmänna befolkningen. Allt fler barn och unga i rapporterar om psykisk ohälsa. har andelen unga som uppger att de har återkommande psykosomatiska symtom fördubblats, och nästan hälften av 15-åringarna har denna typ av besvär. Andelen barn och unga som behandlas för depression och ångestsyndrom ökar, och det är betydligt fler flickor och unga kvinnor än pojkar och unga män som får behandling. Stora regionala skillnader råder vad gäller vård och behandling av psykiatriska tillstånd och sjukdomar. Det framkommer i alla fall i en rapport från . Även på det här området pratar vi alltså om stora skillnader över landet. Är det inte meningen att vi ska ha en jämlik vård över hela ? Det är ett långt land, men vi borde ändå kunna säkerställa att vi får en jämlik vård. Kan det finnas ett samband mellan dessa två saker – den ojämlika vården när det gäller fetma och den ojämlika vården när det gäller psykisk ohälsa? Är det så att man inte kan, hinner, mäktar med eller vet hur man ska göra för att hantera den här biten? Jag vet inte om ministern kan fylla i där. Störst ökning av psykisk ohälsa är det bland kvinnor som precis har blivit myndiga, . Vad händer när man fyller ? Jo, då lämnas man faktiskt att göra allting själv. Då kan inte någon förälder hjälpa till. Det är inte så lätt att ta ansvar och få hjälp när man kanske inte mår så bra. I en nationell kartläggning av förekomsten av självskadebeteende hos patienter inom barn- och ungdomspsykiatrin visar det sig att självskadebeteendet är mycket vanligt hos högstadieelever. av alla som var med i studien hade gjort någon form av skada på sig själv. Framför allt var det unga kvinnor. hade svarat i den här studien att de hade någon form av självskadebeteende. Det känns lite som att det skenar åt flera olika håll och att regeringen faktiskt ligger steget efter. 12 Socialminister (S): handlar väl i och för sig inte interpellationen om barnfetma och kopplingen till psykisk hälsa. Helt ärligt är jag inte helt säker på hur klockrena alla kopplingar är. Jag inser naturligtvis att det finns en stor risk att de som lider av fetma, som har gjort det och som känner att de inte får det stöd och den vård som krävs kan utveckla psykisk ohälsa. Men jag tror inte att det är riktigt så enkelt. Vi kan titta på psykisk ohälsa. Varför ökar den i samhället? Jag tänker att det finns många olika bottnar. Jag har haft anledning att fundera på det även tidigare. Jag skulle säga att psykisk ohälsa kanske är vår tids stora folkhälsosjukdom eller vårt stora folkhälsoproblem. För en del är det en sjukdom, en diagnos, som gör att de inte kan arbeta. För andra är det något som de kanske går och dras med även om de kan få sitt vardagsliv att fungera, men med mycket sämre livskvalitet. Det är en betydligt större andel kvinnor, inte minst i äldreomsorg och liknande, som är sjukskrivna med hänvisning till psykisk ohälsa jämfört med många andra. Äldres ensamhet och isolering är inte bara ett resultat av pandemin. Man har kunnat se att många äldre upplever den ökade ensamheten, som kommer . När vänner och familjemedlemmar, make, maka eller partner, faller ifrån kan det bli väldigt svårt att hantera. Men om vi ska fokusera på det som är barnfetma vill jag ändå säga något. Arbetet för att förbättra folkhälsan kräver att man ser de socioekonomiska faktorerna. Det är ju inte bara så vi har större utmaningar i vissa regioner än i andra och att det handlar om hur man styr, vilken typ av vård man erbjuder eller hur man har organiserat skolhälsovården. Riktigt så enkelt är det inte. Det finns, menar jag, delar i varje region där man har det uppenbart tuffare med svåra utmaningar, och det sammanfaller inte sällan med ett annat utanförskap. Vårdprogram och nationella riktlinjer från är viktiga saker, och även det uppdrag som har att tillsammans med livsmedelsbranschen skapa förutsättningar för en överenskommelse om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel är väldigt viktigt. Jag tror att alla känner igen sig: Man går och handlar och fascineras över hur den gigantiska läskflaskan kan vara billigare än motsvarande mängd mjölk eller någonting annat som är nyttigt. Varför är frukt dyrt? Varför är det tillsatt socker i ketchup och så vidare? Det visar sig också att även om man tror att man dricker samma läsk – jag ska inte säga något namn, men det är en läsk som finns i många olika länder – så smakar det inte alltid likadant, och det är för att man har bestämmelser om hur mycket socker det får vara i produkter. Det är alltså inte så att det måste vara på ett visst sätt, utan vi har alla möjligheter att försöka att påverka detta. Det tror jag spelar en väldigt stor roll. Även om var och en gör sitt val av vilka produkter och vilka livsmedel man handlar är det rimligt att vi gör vårt bästa för att se till att de alternativ som finns inte har socker- och salttillsatser i onödan. Sådant påverkar ju hälsan, inte minst när det gäller övervikt och fetma. Mycket av vanor grundläggs tidigt, så det är förstås viktigt att föräldrar känner till detta och tänker på det. Skolan spelar också en viktig roll i form av skolhälsovårdens samtal, skolmåltider och mycket annat. Det finns som sagt flera olika delar i detta: kommittéer, uppdrag till myndigheter och en omfattande proposition. 13 (M): Jag håller med om det som ministern pratade om i sitt tidigare inlägg, om skolmaten och hur viktig den är. En hel del barn har faktiskt en ofrivillig 5:2-diet, det vill säga att de får sjyst mat men inte de andra två. Det finns också bevittnat från väldigt många skolkockar att det går mer skolmat än övriga dagar. Vi har helt enkelt många barn som inte mår så bra. Socioekonomiska faktorer kan absolut spela in, men hur menar ministern att det här skulle kompenseras i de olika riktlinjerna som hon har pratat om ska tas fram? Jag tänker att prognosen är ganska dålig för barn med fetma, och det har försämrats . av barn mellan sex och blir alltså överviktiga i de sena tonåren, och det är också där vi kan se den psykiska ohälsan. Ministern var inne på att det kanske inte finns något typiskt samband. Kanske det inte har ett samband, kanske det har det. Jag tänker ändå att sju av tio flickor mår dåligt i högstadieåldern, och det finns inga riktlinjer vare sig för fetma eller psykisk ohälsa. Så här kan vi faktiskt inte ha det. Jag tänker att barnen ju är barn här och . är de flesta av de här barnen snart vuxna. Vi behöver inte heller blanda in någon tidigare regering. är som sagt en väldigt , och regeringen har snart regerat . Hur kommer det sedan inte att ta innan riktlinjerna är på plats och faktiskt används ute på de olika ställena? Jag tycker att regeringen sviker dessa barn. 14 Socialminister (S): Under den förra mandatperioden lade regeringen fram den stora folkhälsopolitiska propositionen om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Det var ju inte för att vi tyckte att det var angeläget att dra ut på arbetet utan för att påvisa att det tar tid att förändra den typen av omfattande strukturer i samhället. Det finns väldigt starka socioekonomiska faktorer när vi tittar på såväl barnfetma – som i det här fallet – som på hur man äter och lever, om föräldrarna arbetar, vilken inkomst de har och hur de tänker när det gäller att laga mat hemma. beskrev förut det som vi alla vet, nämligen att alla barn inte har samma förutsättningar. De kanske inte får ett lagat mål mat hemma och så vidare. Det finns alltså väldigt mycket att arbeta med, och den propositionen ramar in arbetet och sätter en väldigt hög ambitionsnivå att det är dit vi ska. De nationella riktlinjerna är viktiga för vårdgivarna och för alla regioner, men jag vet och utgår från att regionerna arbetar på. Det är inte så att man gör ingenting och väntar på riktlinjer. Däremot är det väldigt bra, när man har arbetat på och vet att det finns väldigt många olika erfarenheter, att samla ihop det som är den bästa kunskapen helt enkelt för att kunna vägleda på ett bättre sätt. av ökad fysisk aktivitet ska arbeta brett och har ett uppdrag att nå ut till civilsamhället och folkrörelseorganisationer, och man samarbetar förstås med idrottsorganisationer. Men det viktigaste kanske inte är att nå just dem som redan är engagerade i en idrottsorganisation och tränar utan tvärtom att nå väldigt många av dem som man inte når enkelt. Detta är en av kommitténs uppgifter, och jag vet att de arbetar på och hoppas förstås att de ska kunna nå framgång under den tiden. Det här är ett viktigt område, och de socioekonomiska skillnader som finns i vårt samhälle syns också i en sådan fråga som barnfetma. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:906 om Kinasamarbeten 15 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag gör för att sprida kunskap bland beslutsfattare och andra relevanta instanser inom universitets‑ och högskoleväsendet och upplysa om de säkerhetsrisker som föreligger vid samarbete med diktaturer och deras företrädare. Vidare har frågat mig vilka övriga åtgärder regeringen gör och vilka övriga kommentarer jag vill ge med anledning av det inträffade. Jag kan inte närmare gå in på detaljer i det enskilda fallet som lyfts fram, vilket också interpellanten visar förståelse för, utan dagens diskussion bör föras på en mer generell nivå. ska vara ett öppet land som främjar nära kontakter med andra länder och människor, inklusive forskare och studenter. En omfattande internationell närvaro med samarbete och forskningsutbyte med andra länder utgör en viktig grund för den starka politiska, teknologiska och vetenskapliga ställning som har i världen. För att ska kunna utveckla och stärka sin position som en ledande kunskapsnation behövs fortsatt öppenhet mot omvärlden. kräver öppenheten både medvetenhet om de säkerhetshot och risker som finns samt ett systematiskt arbete för att motverka dessa. För att stärka säkerhetsskyddet har en ny säkerhetsskyddslag tagits fram av regeringen och gäller efter att den antagits av . Som myndigheter ansvarar universitet och högskolor självständigt för verksamheten som bedrivs vid det enskilda lärosätet. Detta gäller också säkerhetsarbetet, liksom arbetet med frågor som rör säkerhetsskydd inom vilket lärosätena har ansvar att följa de lagar och regler som gäller. Säkerhetspolisen, , är tillsynsmyndighet i säkerhetsskyddsfrågor, och lärosätena har vid behov löpande kontakt med . har genomfört flera insatser för att höja kunskapen och öka medvetenheten om den säkerhetshotande verksamhet som pågår mot . Bland annat har en riktad insats gjorts till säkerhetsskyddschefer och personal från universitet och högskolor i samarbete med Försvarshögskolan. Regeringen arbetar systematiskt i nära dialog med lärosätena med att följa deras säkerhetsarbete inom ramen för den löpande styrningen, exempelvis i de årliga myndighetsdialogerna. tog jag ytterligare initiativ till kontakt med lärosätena för att betona vikten av ett aktivt säkerhetsskyddsarbete. Också i regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2020/21:60) betonas vikten av en säker hantering av skyddsvärd forskningsverksamhet. ska vara ett öppet land. ska också vara ett tryggt och säkert land. De hot mot landets säkerhet som förekommer ska hanteras och motverkas aktivt. Regeringen överlämnade propositionen Ett starkare skydd för säkerhet (prop. 2020/21:194). I den finns förslag på skärpta krav på aktuella verksamheter i samband med upphandlingar, upprättande av avtal och andra former av samarbeten som innebär att deras känsliga verksamhet exponeras för externa aktörer. Just nu arbetar regeringen med att ta fram en ny nationell säkerhetsstrategi. Regeringens arbete i dessa frågor fortsätter med det sagt med oförminskad kraft. vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade interpellationsdebatten avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till i väntan på att arbetsmarknadsminister skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellation 2020/21:864. § 9 Svar på interpellation 2020/21:864 om arbetslösheten i 16 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att motverka den negativa utveckling som sker på svensk arbetsmarknad. Regeringen har under pandemin gjort historiskt stora satsningar för att fler arbetslösa ska komma i jobb och utbildning. Svensk ekonomi har återhämtat sig starkare än väntat, vilket bland annat regeringens åtgärder bidragit till. Inte minst möjligheten till korttidsarbete har bidragit till att rädda svenska jobb och företag. Budgetsatsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. I regeringens vårändringsbudget avsattes ytterligare för att fler arbetslösa ska få ta del av en matchningstjänst, en extratjänst eller ett introduktionsjobb. Även om etableringen på arbetsmarknaden har gått snabbare för nyanlända jämfört har ambitionsnivån höjts ytterligare. gav regeringen i uppdrag att införa intensivåret från . Syftet är att deltagarna ska komma i arbete . Regeringen arbetar även för att införa etableringsjobb i enlighet med parternas förslag. Genom etableringsjobben kommer staten att stimulera att anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa kommer till stånd, för att öka deras chanser till jobb och varaktig etablering på arbetsmarknaden. Många arbetslösa saknar den kompetens som behövs för att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har vidtagit åtgärder för att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska studera. vidgade regeringen möjligheten för arbetslösa att studera med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen har även beslutat att studiestartsstöd ska kunna lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, oavsett hur länge personen har varit arbetslös. utökades också möjligheten att deltidsstudera parallellt med deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin. Svensk ekonomi fortsätter att återhämta sig, och många kommer tillbaka i arbete. För att utbilda för framtidens arbetsmarknad initierade regeringen , en utbyggnad av utbildningsplatser – inklusive studiestöd – inom komvux, , folkhögskolan och högskolan. motsvarar satsningen totalt 150 000 utbildningsplatser. Arbetsmarknadsläget har förbättrats, och sysselsättningen har ökat . Framöver bedöms sysselsättningen fortsätta att öka och arbetslösheten minska. är det för många som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Därför föreslår regeringen förstärkningar med inom jobbpolitiken , så att alla kan vara med och ta framåt efter pandemin. 17 (M): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Före valet utlovade och att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet . vet vi hur det gick. Den svenska arbetslösheten har utvecklats oroväckande , och ett av de länder som faktiskt lyckats sämst med jobben under pandemin. har bara tre EU-länder högre arbetslöshet än . är alltså verkligen inte bäst, utan vi ligger på plats 24 av 27 länder. Vi har dessutom högre arbetslöshet än genomsnittet i EU – något som har hänt sedan vi gick med i EU 1995, oavsett regering. Som om inte detta skulle vara nog har vi nu också rekordhög långtidsarbetslöshet: Nästan 200 000 svenskar har varit arbetslösa . Det är den högsta siffra som uppmätts i vårt land. Under den moderatledda alliansregeringen hade högst sysselsättningsgrad i hela EU, och detta gällde även under finanskrisen. Denna topplacering har behållit – fram till . halkar ned även i denna statistik. –2020 hade den näst sämsta utvecklingen i hela EU när det gäller sysselsättning; endast var sämre. I de senaste siffrorna från är inte längre bäst i EU när det gäller sysselsättningsgrad heller. Det som hänt med svenska jobb duger helt enkelt inte. Faktum är att precis allt har gått åt fel håll på svensk arbetsmarknad , och det gäller såväl under stark högkonjunktur som under pandemin. Detta kostar svenska skattebetalare enorma summor. Hade bara haft samma utveckling på arbetsmarknaden som genomsnittet i EU hade statsfinanserna stärkts med hela 42 miljarder . Det är pengar som kunde ha stärkt välfärden, polisen och tryggheten samt skapat utrymme för sänkta skatter. Arbetsmarknadsministerns svar innehåller uppräkningar av främst gamla kända så kallade arbetsmarknadspolitiska åtgärder och program, och man talar om historiskt stora satsningar. Men tyvärr har vi ju haft denna negativa utveckling trots regeringens alla program och miljardsatsningar. Regeringens politik fungerar bevisligen inte, och mer av den medicin som inte har fungerat är knappast vägen framåt. Återigen: Det som har hänt med svenska jobb duger helt enkelt inte. behöver en ny, moderatledd regering som ger hoppet tillbaka till alla dem som står utanför arbetsmarknaden. Det hoppet har jag svårt att se att dagens regering kan skapa. Jag har hört företrädare för Socialdemokraterna påstå att lyckades ännu sämre med jobben under finanskrisen. Detta är rent falska påståenden. Det finns tydlig statistik på detta från . Från fjärde kvartalet 2008 till fjärde kvartalet 2011, alltså de år som omfattas av finanskrisen, var det bara fyra länder i EU som lyckades bättre med att hålla ned arbetslösheten än . Vi var alltså i topp fem under finanskrisen, trots att det inte fanns något permitteringsstöd att tillgå. Jag tycker att det var en lysande prestation av den moderatledda alliansregeringen. Under pandemin, som vi förhoppningsvis snart ser slutet på, ser dock verkligheten annorlunda ut. är i stället ett av de länder som lyckas sämst med att rädda jobben. Jag måste fråga arbetsmarknadsministern om hon är nöjd med resultatet av regeringens politik. Tror hon verkligen själv att den rekordhöga långtidsarbetslösheten kommer att minska med regeringens politik? Och varför ska vi tro på regeringens löften , när det gamla löftet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020 i stället blev EU:s fjärde högsta arbetslöshet? 18 Arbetsmarknadsminister (S): Jag kan konstatera att det för är fler som går till jobb och studier än vad det är som skriver in sig på Arbetsförmedlingen. Regeringens kraftfulla åtgärder har bidragit till att vi har räddat tusentals jobb och till att vi nu ser en vändning. Denna vändning kommer att bli än mer kraftfull och stark när vi nu också kan ta bort de restriktioner som gällt under pandemin. Vi ska komma ihåg att covid-19 inte bara har drabbat liv och hälsa utan även slagit hårt mot arbetsmarknaden. Det regeringen nu ser är en vändning. Vi kan ta ett exempel från : Det finns 111 020 lediga jobb i Platsbanken.