prot · H80965 · 2021-01-15 00:00:00 — Det är mot den bakgrunden, fru talman, som vi bara har aviserat både förlängningar och ökningar av de här stöden såväl när det gäller korttidsstödet, som är ett både välanvänt och uppskattat stöd hos företagen, som när det gäller omsättningsstöden för de minsta företagen och omställningsstödet som handlar om att hjälpa till med de fasta kostnaderna. Vi kommer också att kontinuerligt föra dialog med näringslivet och fortsätta presentera förslag för att mildra effekterna av den här mycket tuffa situationen. 19 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Redan när pandemin bröt ut fick vi varningssignaler om att den riskerade att bli långvarig och komma i vågor. Redan då påpekade många ekonomiska bedömare att de flesta företag har viss uthållighet men att ju längre krisen pågår, desto fler kommer att duka under. Därför var det viktigt för oss moderater att både sätta in stöd där och då och att snabbt sätta in åtgärder för att företag skulle kunna överleva också en långvarig kris. tog vi moderater exempelvis initiativ i civilutskottet till att göra en översyn av de tidsfrister i aktiebolagslagen som gäller för personligt betalningsansvar. Detta för att undvika att företagare skulle känna sig tvingade att sätta i grunden livskraftiga företag i konkurs på grund av pandemin. Sådana bestämmelser har införts i så väl som . Glädjande nog fick vi majoritet för ett sådant tillkännagivande här i kammaren. valde dock regeringen att anse det tillkännagivandet slutbehandlat utan åtgärd. Man hänvisade bland annat till att uppgett att antalet frivilliga likvidationer hade legat på samma nivå som . Det man missade med det resonemanget var, som sagt, två saker, fru talman. Den ena är att vågen av konkurser knappast kommer i början av en pandemi utan ju längre den pågår. Man kan inte ropa faran över bara för att konkurserna inte kom som pandemin kom. Den andra är att, som jag påpekade i mitt förra anförande, ett snitt över antalet konkurser inte ger hela sanningen. Om regeringen inte vill pröva våra förslag, så må det vara så. Men finns det något annat som regeringen vill göra för att minska antalet konkurser? I länder som , , , , och har olika lagstiftningsåtgärder vidtagits inom ramen för insolvenslagstiftning och andra regleringar – allt i syfte att rädda livskraftiga företag. I såväl som och har man begränsat möjligheten för borgenärer att ansöka om att försätta en gäldenär i konkurs med anledning av coronapandemin. I , med en socialdemokratiskt ledd regering, har det temporärt införts en regel om att en gäldenär inte kan anses vara insolvent på grunden att gäldenären har underlåtit att betala en förfallen fordran inom . Om regeringen inte vill ta till några av våra förslag är regeringen åtminstone beredd att tillämpa någon av alla de åtgärder inom insolvensrätten som har tillämpats i andra europeiska länder? 20 Näringsminister (S): Vi har haft och kommer att fortsätta att ha diskussioner i den här kammaren om vilka åtgärder som är de rätta. När krisen slog till kom vi med förslag, men vi försökte också lyssna in näringsliv och andra politiska partier för att bli så effektiva som möjligt. I ett avseende är jag dock glad att vi inte lyssnade på förslag , till exempel på deras förslag om att satsa 100 miljarder i krisstöd till inte bara de företag som behövde det för att kunna övervintra krisen utan till alla företag, till exempel i form av allmänt sänkta arbetsgivaravgifter. Det skulle ha lett till att vi inte hade haft de resurser vi har för att kunna stötta just de företag som jag tror att både och jag värnar och vill ska kunna övervintra situationen. som det finns branscher och företag som lider väldigt, inte minst inom hotell och restaurang, resebranschen och delar av handeln, vet vi att det finns företag som det går alldeles utmärkt för och som till och med har blivit starkare under krisen. Det gäller till exempel delar av handeln. Vi ska inte ödsla miljard efter miljard på dessa företag i ett läge då resurserna behövs för att stötta de friska företag som behöver stöd eftersom intäkterna sinar då pandemin gör att det inte går att göra affärer på det sätt som man är van vid. Jag tror att det är viktigt att både fortsätta stötta och hjälpa och att vi har den insikt som jag tror att vi alla har om att vi är mitt i pandemin, och innan vaccinet kickar in kommer vi att behöva fortsätta ha den här typen av stöd. Svaret på frågan är att vårt fokus har legat på att se till att dra ned kostnaderna för företagen, att se till att de minsta företagen får ett omsättningsstöd och att se till att dra ned på lönekostnaderna genom det korttidsstöd som vi har och som vi har förlängt och igen höjt nivån på. På det sättet ser vi till att i övrigt friska företag kan överleva. Man kan såklart skjuta saker framför sig. Men förr eller senare kommer man ju att behöva betala sina räkningar. Då tror jag att strategin att i stället vara med och lätta på bördan, att dela på kostnaderna, är mer framgångsrik än att tro att det kommer att ordna sig bara man skjuter saker framför sig. Jag stänger inte dörren för några åtgärder. Situationen är alldeles för allvarlig för att säga att det bara finns en enda lösning. Vi följer det kontinuerligt. Vi för en diskussion med näringslivet. Och vi träffar de andra politiska partierna, inte minst på partiledarnivå, för att ta till oss ytterligare synpunkter. På det sättet kan vi i en väldigt svår tid så pragmatiskt det går använda skattebetalarnas pengar på ett bra och effektivt sätt för att se till att rädda så många företag och jobb som möjligt. Jag skulle bara vilja ställa en fråga till . Jag uppskattar verkligen engagemanget för att se till att det blir så få konkurser som möjligt. Det är också min ambition som näringsminister. Parallellt med det jag nämnde tidigare är det väldigt många löntagare, över 80 000, som blir av med sina jobb. Vi är uppe i en väldigt hög arbetslöshet. som säger att de värnar företagen – det tror jag är bra – väljer de att i sitt budgetförslag dra ned på stödet till dem som är arbetslösa. Vari ligger logiken i att dra ned på a-kassan för dem som är arbetslösa när vi är mitt i en kris? Det skulle vara intressant att få höra varför man behandlar företagen och de arbetslösa olika. 21 (M): Tack, statsrådet för svaret! Jag ska svara på frågan. 2 365 göteborgare blev av med sina jobb eftersom deras arbetsgivare gick i konkurs. Att rädda företag handlar inte om att rädda företagare. Att rädda företag handlar om att rädda jobb. Jag ser i att människor blir av med sina jobb därför att företag går i konkurs. Vi vill rädda jobben. Det är vårt fokus. Under pandemin har vi moderater drivit regeringen framför oss för att utöka stödet till drabbade företag. senast drev vi i finansutskottet fram att ersättningsnivån i omställningsstödet ska höjas till . Vi drev fram ett tillkännagivande i samband med den så kallade pandemilagen om att ekonomisk ersättning ska utgå till drabbade verksamheter. Och drev vi fram ett tillkännagivande om en översyn av tidsgränserna för företrädaransvaret i aktiebolagslagen. Det är ett tillkännagivande som regeringen lämnade utan åtgärd och där regeringens stödpartier senare bytte fot. Låt mig rekapitulera läget. Fyra av tio företag uppger att de har finansierings- eller likviditetsproblem. Ett av tio företag säger att deras eget kapital har minskat med hälften sedan krisens början. Drygt hälften av företagen uppger att de inte klarar sig längre än till utan kapitaltillskott. Även om ekonomin som helhet har påbörjat återhämtningen är det många företag och branscher som fortsätter att ha det riktigt tufft. När man har frågat regeringen vad den avser att göra under pandemin har svaret ofta varit som det säger: Regeringen följer noggrant utvecklingen. Efteråt har de sagt att de inte såg det komma. företagare kämpar för att överleva. Det är upp till oss i den här kammaren att bestämma vilket stöd samhället är berett att ställa upp med för att rädda jobb och företag. Så vad avser regeringen att göra? Avser man att bara noggrant följa utvecklingen och sedan säga att man inte såg konkursvågen komma? 22 Näringsminister (S): Jag förstår som är i opposition. Jag har själv suttit här i opposition . Då ska man kritiskt granska regeringen och till och med kritisera regeringen. Men detta blir smått verklighetsfrämmande när vi har en regering och en riksdag som har tagit beslut om flera hundra miljarder i direkta stöd just för att mildra effekterna av pandemin. Det blir smått verklighetsfrämmande när vi har en regering och en riksdag som har tagit beslut om närmare 400–500 miljarder i olika typer av lån, garantier och krediter just för att se till att i övrigt friska företag kan övervintra den här krisen. När vi pratar om olika typer av direkta stöd, garantier, program och krediter på närmare 700 miljarder av skattebetalarnas pengar som vi har använt och ställt till förfogande för vårt samhälle och vårt näringsliv blir det smått förvirrande att höra moderata företrädare säga: Vi har en regering som säger att den ska följa utvecklingen. Jag tror inte att någon regering någonsin – jag hoppas att det aldrig mer kommer att behövas, men det kan man ju inte vara säker på – har gjort så mycket för att se till att vi kan övervintra en ganska tuff situation. Det gäller vårt samhälle, människor i vårt samhälle, de människor som blir arbetslösa, men också de företag och företagare som behöver den här typen av hjälp och stöd . Jag förstår naturligtvis att man även i den här typen av tuffa situationer vill ta partipolitiska poäng. Men jag tror att människor förväntar sig mer av oss, nämligen att vi hjälps åt i en ganska tuff situation så att vi kan övervintra detta. Och när vi har övervintrat detta kan vi återuppta det politiska spelet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:253 om ett riktat stöd till bussbranschen 23 Näringsminister (S): har frågat finansminister om ett riktat stöd till bussbranschen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är många företag som har drabbats ekonomiskt mycket hårt av den pågående pandemin, inte minst inom transport och besöksnäringar. För att mildra konsekvenserna av pandemins effekter på jobb och företag har regeringen presenterat en rad åtgärder: korttidspermittering, omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, möjlighet till anstånd för skatteinbetalningar, nedsatta arbetsgivaravgifter, kompensation för sjuklönekostnader och utökad möjlighet att få arbetslöshetsersättning när ett företag har varit vilande. Regeringen har dessutom meddelat att den kommer att föreslå att flera av dessa åtgärder förlängs, eftersom vi är mitt i pandemin och en svår situation. En stor del av landets busstrafik utförs på uppdrag av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och finansieras, förutom av biljettintäkter, av kommuner och regioner. Den pågående pandemin utgör en exceptionell ansträngning för ekonomin i den kommunala sektorn. Därför har efter regeringens förslag tillfört i generella statsbidrag till kommuner och regioner . För att möjliggöra upprätthållandet av ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik har efter regeringens förslag därutöver tillfört ett riktat stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna på . Jag och regeringen analyserar kontinuerligt effekterna av de presenterade stödåtgärderna och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet. Vi har därför också en tät och intensiv kontakt via och andra delar av med näringslivet för att försöka hitta de mest effektiva åtgärderna i en väldigt svår tid. 24 (SD): Tack, statsrådet , för svaret! Svaret på den interpellation jag ställde är till stor del inriktat på den trafik som utförs i regioner, det vill säga kollektivtrafik. Regeringen har tillfört stöd till regionerna för att de ska kunna utföra denna trafik. Det jag egentligen riktade in mig på i min fråga var beställningstrafiken. Det är en annan del av bussbranschen. Verksamheten står i princip stilla . har försvunnit för en stor del av de företag som verkar inom denna gren av bussbranschen. Det är helt omöjligt att driva sitt företag om av intäkterna försvinner. Det går inte att äta om tallriken är tom, om man får uttrycka sig bildligt. Detta beror naturligtvis på den situation som samhället befinner sig i liksom på de restriktioner som regeringen har infört. I princip hela kultursidan av samhället står stilla. Det handlar om teatrar och sådant som beställningstrafik ofta går till. Bland annat åker man hit till från landets olika delar för att kunna gå på teater eller någon annan kulturell aktivitet. Detta ligger helt och hållet nere . Det blir omöjligt för dessa företag att överleva, trots att de annars är välmående, välfungerande och välskötta. Det innebär en mångmiljoninvestering när man ska köpa en turistbuss , om den ska vara trafikduglig och erbjuda bra komfort till resenärerna. Det kostar 3–5 miljoner om man vill köpa en buss. Dessa pengar ska tillbaka till banken eller någon finansiär. Men var ska man hitta pengarna när man inte ens kan få in det mest grundläggande? Vi hörde i en tidigare debatt att konkurserna inom hotell- och restaurangbranschen låg på . Det är klart att detta får konsekvenser som sprider sig ut i verksamheter som bussbranschen. Situationen har drabbat i grunden välskötta företag. Det handlar om företag som har varit framgångsrika i den sektor där de har varit aktiva. Men står bussarna stilla. Jag har själv varit aktiv inom bussbranschen och har kört åtskilliga resor upp hit till med resenärer som skulle besöka olika aktiviteter. Jag pratar ofta med andra som är aktiva i branschen . De säger att det står stilla. var jag på ett bussföretag och höll en utbildning i YKB, yrkeskompetensbevis. Detta företag hade lyckan att ha vunnit en upphandling för kollektivtrafik inom länstrafikverksamheten. Jag frågade dem hur det hade gått för dem om de inte hade vunnit upphandlingen. De sa att de då hade fått lägga ned. Det var den krassa verkligheten. Deras lycka var att de vunnit en upphandling och kunde därmed leva vidare. Om de inte hade gjort det skulle de inte ha överlevt. Det är en sådan situation som råder nu ute bland bussföretagen. Vi lever i en dramatisk tid. Jag vill höra om regeringen tänker vidta åtgärder för att företag som dessa ska ha en chans att överleva så att vi har ett samhälle som kan starta upp igen efter pandemin. Vi kommer ju att komma in i då det här är över, och då måste vi kunna driva landet vidare. 25 Näringsminister (S): Svaret på frågan, , är utan tvekan ja. Jag kommer att återkomma till exakt vilka åtgärder det handlar om. Jag tror att vi alla är medvetna om att det inte är enskilda åtgärder som gör att vi befinner oss i den situation som vi gör. Det beror på att vi är mitt i en global pandemi. Den drabbar inte bara vårt land; den är ju global, därav ordet pandemi. I olika länder har man valt olika åtgärder. Många länder valde ganska tidigt att stänga ned helt och hållet. I har vi varit ganska överens i hela om att ha en annan strategi. I vår strategi har det handlat om att värna människoliv, stävja smittan och därmed minska lidande samt att mildra effekterna för jobb och företagande. Och det har skett i den prioriteringsordningen – rädda liv, stävja smittan och minska lidande samt minska effekterna för jobb och företagande. Det är mot denna bakgrund som vi har gjort många av insatserna. Som jag nämnde i den förra interpellationsdebatten, fru talman, har vi vid det här laget ställt 700–800 miljarder av skattebetalarnas pengar till förfogande i olika program för att hjälpa i övrigt friska företag att övervintra situationen. Vi befinner oss även fortsättningsvis mitt i detta arbete. För särskilt vissa delar av näringslivet är situationen mycket allvarlig. Det handlar om den del av näringslivet där man har med människor att göra, det vill säga restauranger, hotell, researrangörer av olika slag, kultursektorn, idrottssektorn med mera. I andra delar av näringslivet ser vi att det till skillnad går bättre, till exempel inom industrin, även om det naturligtvis finns problem också där. Jag ska vara ärlig mot . Det är klart att vi har tittat på en rad olika sätt att försöka stötta i övrigt friska företag. Vi har tittat på både generella och specifika åtgärder inom de ramar som lagar, förordningar och vårt medlemskap i unionen anger. Vi har tittat på vad vi kan göra snabbast, mest effektivt och mest träffsäkert. Vi har naturligtvis även tittat på branschspecifika åtgärder. Men de är inte enkla. De är juridiskt och ekonomiskt och ibland också ur statsstödsperspektiv oerhört komplicerade, särskilt när tidsaspekten är viktig, fru talman, som den ju var och som den är . Vi behöver snabbt få åtgärder på plats så att företagen kan få ett stöd. Det gäller inte minst av den anledning som själv pekar på, nämligen att intäkterna i vissa branscher antingen har näst intill uteblivit eller gått ned väldigt kraftigt. Vår ambition har varit att gå in och hjälpa till för att dra ned på kostnaderna såsom lönekostnader och fasta kostnader. Det är mot denna bakgrund som vi just har presenterat ytterligare stöd för att hjälpa till i den svåra situationen. Jag vill peka på det som jag började att prata om: Ja, vi är beredda att hjälpa till. Se bara på det nya omsättningsstödet till enskilda näringsidkare! Det är ett stöd som har särskild betydelse för just bussbranschen. Vi har beslutat att förlänga stödet och föreslå en höjning från till . Vi gör på samma sätt med omställningsstödet och naturligtvis också med korttidsstödet, där vi vill höja nivån till . Det här är åtgärder som vi har presenterat , och jag ser också framför mig att vi kommer att återkomma med ytterligare åtgärder med tanke på den tuffa situation vi har just . 26 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Den del av bussbranschen som jag gärna vill fokusera på är beställningstrafiken. Den har verkligen drabbats hårt av den situation som vi befinner oss i. Vi måste självklart vidta åtgärder för att minska smittspridningen i samhället och se till att bryta ryggen av smittspridningen. Det handlar också om att sjukvården ska klara den belastning som just nu är oerhört hög. Men det kommer som sagt efter coronan då vi ska starta upp våra samhällen. Transporter är oerhört viktiga för att få hjulen att rulla igen. Det gäller självklart godstransporter men också på personsidan. Företagen som kör beställningstrafik har en oerhört viktig roll för att hjulen ska komma igång och för att vi ska kunna få arbetstillfällen inte bara i bussbranschen utan även på kultursidan inom teatrar och vad det nu kan vara. Bussbranschen förser ju den typen av verksamheter med besökare. Sedan har bussbranschen en annan viktig roll, om vi håller oss till beställningstrafiken, nämligen när tågtrafiken av någon anledning blir stående. Det kan vara fråga om ett allvarligt signalfel eller – som nere i – en stor brand som stoppar trafiken. Då finns bussarna till hands för att kunna ta över trafiken, så att resenärerna kan fortsätta. Men försvinner bussarna och bussbolagen går i konkurs finns inte ens den möjligheten att ta till när järnvägstrafiken av någon anledning stannar. När jag pratar med företrädare för bussbranschen säger de att 2020 har varit ett oerhört tufft år men att det kommer att bli etter värre 2021. Vi kommer att få se en konkursvåg under det år som vi precis har gått in i om inte åtgärder vidtas. Man vittnar också om att man inte får det stöd som man har blivit utlovad. Det är svårt och komplicerat att söka, och det är inte alltid som det utbetalas pengar. Ofta hör man att det utgår mycket stöd till branscher, men i slutändan kommer inga pengar de här företagarna till del. Det är allvarligt. Regeringen måste sätta sig ned och få verkstad i de löften som har givits. Annars kommer vi inte att ha en transportmarknad på personsidan som kan klara behovet av transporter efter pandemin. I stället kommer folk att åka i sina personbilar, och det är ingen lösning för framtiden, som vi hört i en tidigare debatt . Ska bussbranschen överleva, övervintra och klara sig måste den ha hjälp och stöd. Jag vill höra en tydlig inriktning från statsrådet, så att bussbranschen – de lyssnar nu – vet vad regeringens inriktning och hjälp kommer att innebära. Jag ser fram emot ett tydligt svar i den här debatten. 27 Näringsminister (S): Jag är fullt medveten om att företag som utför busstransporter – primärt inom turist- och beställningstrafik, som nämner – lider väldigt hårt, inte minst på grund av den situation vi har inom besöksnäringen. Detta gäller inte bara det som händer inom landet och som pratar om. Vi har dessutom av kända skäl inte haft – och ska inte heller ha – särskilt mycket resande över gränserna i form av turism och annat. Det är klart att bussföretagen har stora kostnader. Det handlar om sådant som återbetalningar för inställda resor, kostnader för fordon och kapital samt leasing- och räntekostnader. Vi ersätter sådana kostnader genom omställningsstödet för att kunna hjälpa företagen att övervintra. När vi nu går fram med att både förlänga detta och höja stödnivån från är det just riktat till den här typen av företag för att hjälpa till att övervintra denna ganska tuffa situation. Hur länge kommer då denna situation att vara? Jag hade önskat att vi kunnat sätta ett slutdatum för det här eländet, och det tror jag att vi alla hade önskat. Men vi är inte riktigt där. Vi hoppas naturligtvis att vaccinet ska kunna få genomslag . Löftet är ju att försöka vaccinera alla vuxna som vill , men vi är inte riktigt där. Det är mot den bakgrunden vi lägger fram de här förslagen. Det gäller både omsättningsstödet och omställningsstödet. Omsättningsstödet träffar enskilda näringsidkare. I den här branschen finns det både enskilda näringsidkare och många handelsbolag. Då blir det väldigt träffsäkert. De andra stöd som vi pratar om och som också är viktiga här gäller för dem som har anställda. Dit hör naturligtvis korttidsstödet. Jag värjer mig mot den bild som nu försöker sprida från talarstolen: att stöden inte kommer ut och inte träffar. Låt mig ge ett exempel, fru talman! 70 000 företag fick stöd via korttidsstödet för att se till att behålla de anställda. Det är väldigt bra. Den totala summa som hade utbetalats var 32 miljarder av skattebetalarnas pengar. Det fanns fall där man behövde göra kontroller och där det inte fanns kompletta handlingar – där dröjde det längre. Vi jobbar intensivt för att ska kunna hantera dessa, så att de som ska ha stöd, de som har rent mjöl i påsen, vilket är lejonparten av alla företag, också får stödet. Vi ska också se till att de som inte har rent mjöl i påsen, det vill säga bland annat de som ägnar sig åt organiserad brottslighet, inte får komma åt skattebetalarnas pengar i den här situationen, fru talman. I förrgår, fru talman, kom en rapport från som gjorts med hjälp av forskare från ett antal universitet. Man hade frågat 1 200 företagare , framför allt i mindre företag, hur de såg på stöden, om de hade använt dem och hur mycket de i så fall hade använt dem. Tre fjärdedelar var antingen ganska eller mycket nöjda med det sätt de fått stöd på och hur det hanterats. Det innebär naturligtvis inte att alla är det. Jag förstår det, särskilt när det dröjer i en väldigt desperat tid. Men jag tror också att det är viktigt, , att vi inte från talarstolen sprider uppgifter som saknar grund i verkligheten. Ja, situationen är tuff, och den är särskilt tuff för ett antal branscher som fortsatt har det väldigt svårt. Det är mot den bakgrunden vi ska fortsätta hjälpas åt. Men det är också viktigt under den här tuffa tiden att vi inte sprider uppgifter som inte har grund i verkligheten. 28 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Nej, det ska vi inte göra. Men de jag har pratat med säger att det har varit oerhört svårt att få del av stöden. Några har inte ens fått stöd.