prot · H80982 · 2021-02-23 00:00:00 — Om privatpersoner skänker luncher till sjukvårdspersonal för att de helt enkelt gör ett bra jobb – ska det verkligen förmånsbeskattas? Om kommuner köper gåvor till sina anställda via till exempel kommunens lokala köpmannaföreningar – måste det verkligen förmånsbeskattas? När pandemin är över hoppas jag att vi kan enas om en större översyn av systemet. Det är inte självklart att allt ska gå tillbaka till samma regelverk som före pandemin. De tillfälliga förändringar som genomförts, bland annat vad gäller avdrag för gåvor, behöver utvärderas tillsammans med att det görs en större översyn av systemet med förmånsbeskattning. Det är vad skriver i vår kommittémotion, och jag ser fram emot att diskutera denna fråga i utskottet och vid fler tillfällen här i kammaren. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 33 GULAN AVCI (L): har passerat sedan coronapandemin lamslog hela världen. Den här krisen saknar motstycke i vår moderna historia. Det är en kris som varken är framkallad av dåliga statsfinanser, strukturella problem inom banksektorn eller bostadsbubblor som har spruckit. Den är framkallad av ett osynligt virus som hela världen gemensamt just nu bekämpar. Det är ett virus som har spridit sig som en löpeld, släckt miljoner människoliv och grusat sönder ekonomier i land efter land. Mina tankar går oavkortat till alla som har drabbats. De går till alla dem som har förlorat en nära anhörig, en nära vän, en släkting, en kollega eller en medmänniska. När vi blickar tillbaka på denna mörka tid får vi aldrig förknippa pandemin med vare sig statistik eller staplar. Vi måste för alltid komma ihåg att bakom varje siffra finns en människa som inte lever . Jag vill passa på att framhålla hur stolt jag är över att ha verkat som riksdagsledamot i detta parlament , och framåt. Vi har visat att i de svåraste stunderna har vi åtta riksdagspartier kunnat lägga våra trätor åt sidan och visat att vi tillsammans kan bekämpa krisen. Tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda Vi lever fortfarande i en prövande tid. Det har varit en tung period, och vi har en tung period framför oss. Men tillsammans har vi tagit ett stort gemensamt ansvar, och det är jag väldigt stolt över. Vi liberaler, som ingår i samarbetet med regeringen, har tillsammans med presenterat otaliga och kraftfulla krispaket för att rädda företag, skydda jobben, förhindra att fler blir arbetslösa, prioritera välfärden både för kommuner och för regioner och stötta upp sjukvården, äldreomsorgen, skolan, rättsväsendet med mera. När vi har gjort detta som vi har bekämpat smittspridningen har det inte mötts av motstånd. Tvärtom har vi kunnat samarbeta, och ibland har också oppositionspartierna tagit egna initiativ. De har lagt fram andra krispaket än dem vi har lagt fram. Detta har också varit väldigt viktigt, för det är så vi har kunnat förstärka varandra. Men, fru talman, jag har också i debatten hört och noterat att oppositionen har klagat lite titt som tätt. Till viss del instämmer jag i kritiken. För vem kan påstå att tillräckligt har gjorts när företag fortsätter att gå i konkurs, när fler varslas, när arbetslösheten är på den nivå som den är, när fler smittas, när dödstalen ökar och när vi fortfarande befinner oss mitt i krisbekämpningen och har att hantera en tredje våg som sköljer över vårt land? Det är alltid enklare att vara lite kritisk när man är i opposition och inte fullt ut behöver ta det här ansvaret. Men jag är ändå tacksam för den borgfred som har funnits. Och jag lovar att den dag kommer då vi både ska utvärdera strategin, utvärdera krispaketen och utvärdera och analysera det som har varit. Framför allt ska politiken bedömas av väljarna. Men vi är inte där . Vi har fortfarande en kris att bekämpa. Jag hade kunnat vara aningen egoistisk, och kanske lite elak, och i min inledning ha framhållit att det minsann var Liberalerna som upptäckte denna orättvisa med förmånsbeskattning för just de yrkesgrupper som står längst fram, i frontlinjen, i kampen för att rädda fler liv. De blev beskattade för att de fick parkera gratis utanför sina arbetsplatser eller för att de fick den där gåvan eller lunchen av arbetsgivaren när de hade jobbat dygnet runt. Jag hade kunnat säga att det var vi som drev regeringen att faktiskt se till att denna beskattning skulle tas bort . Men jag tänker inte göra det, för jag är glad att och har uppmärksammat oss på att undantaget löpte ut . Jag är glad att och agerade snabbt. Det har lett till att vi åtta partier återigen gemensamt kan fatta ett beslut att se till att förlängningen löper , så länge krisen pågår. Detta är också retroaktivt, så de anställda som har tagit bilen under både månad och som kanske har fått den där lunchen av sin arbetsgivare eller av allmänheten ska veta att de inte kommer att bli bestraffade för de viktiga insatser de har gjort under de här två månaderna. Det kommer inte att leda till att de ska behöva betala för de otroligt viktiga insatser de har gjort för vårt samhälle. Betänkandet omfattar alla yrkesgrupper. Man kan faktiskt tycka att det här är kaffepengar i relation till de hundratals miljarder vi har pumpat ut i krispaket. Det här förtjänar alla de som står där och räddar liv , de som har gett upp sitt privatliv och gett upp tiden med familjen. De har också tagit stora risker för att se till att fler människor kan räddas undan denna fasansfulla pandemi. Avslutningsvis tror jag att det är nu mer än någonsin, när vi börjar skymta den där lilla glimten av ljus i tunneln och när vaccineringen av befolkningen har kommit igång – även om den inte fick den start som vi hade önskat oss – som vi måste orka hålla ut. Vi måste orka hålla avstånd, fortsätta tvätta våra händer, fortsätta att distansera oss och fortsätta att arbeta hemifrån om vi har den möjligheten. Det är otroligt viktigt, och vi gör det för att skydda oss själva. Men vi gör det framför allt för att skydda andra från att bli sjuka och smittas. Med detta vill jag med stolthet yrka bifall till förslaget att detta undantag av förmånsbeskattningen kan pågå till. 34 (MP): När man är sist i den här debatten känns det som att man kanske inte har så mycket mer att tillföra. Det är också glädjande att höra och märka vilken samsyn vi har i utskottet vad gäller samhällets bästa och vad gäller den tacksamhet vi alla uttrycker för de hjältar som ser till att hjälpa de personer som behöver vård allra mest. Coronaviruset och den pandemi vi lever i har tagit tusentals liv och gjort att människor lever i en oerhörd stress och oro, vilket har bidragit till ett stort lidande. finns det en risk för en tredje våg. som vaccinering nu pågår uppkommer också mutationer. Någonting som jag brukar bidra med och även vill ta tillfället i akt att bidra med i denna debatt är att vi och hela mänskligheten har en läxa att lära av denna pandemi. Hela pandemin och den situation vi befinner oss i har sitt ursprung i hur vi hanterar djur och natur. Det finns forskning som visar att om vi hade arbetat förebyggande och inte hanterat djur och natur respektlöst och hänsynslöst hade kostnaden för detta uppgått till maximalt en tiondel av kostnaden för att behöva hantera en sådan här pandemi. Men befinner vi oss där vi gör, och vi måste ta politiska beslut för att mildra situationen så mycket vi bara kan. Tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda har vi levt med restriktioner och social distans. Vi har rekommenderats att jobba hemifrån. Men det gäller förstås inte alla. De som arbetar med samhällsviktig verksamhet och de som tar hand om våra sjuka och äldre måste kunna ta sig till sitt arbete på ett smittsäkert sätt. För att minska smittspridningen och trängseln i kollektivtrafiken är det viktigt att man kan transporteras med bil. I det här läget är det naturligt att undanta samhällets hjältar från vissa beskattningar. Som vi hört tidigare sker i vanliga fall en förmånsbeskattning om personal får gåvor eller fri parkering. Utskottets förslag är att förlänga det undantag som redan finns till att gälla året ut. Tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda Vi har också under pandemin sett en stor vilja att stötta dem som har drabbats mest. Det har tagits många bra och fina initiativ för att främja det lokala näringslivet, bland annat genom att företag och andra arbetsgivare ger gåvor till sina anställda. Dessa gåvor ska också i normalfallet förmånsbeskattas, men för att uppmuntra den här typen av initiativ tog vi beslut om att undanta mindre gåvor till anställda från förmånsbeskattning. Eftersom viljan att hjälpa till och behoven av att stötta det lokala näringslivet finns kvar tycker vi att det är rimligt att vi nu förlänger detta undantag från förmånsbeskattning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedels-kedjan till EU:s nya kontrollförordning § 12 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU6 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning (prop. 2020/21:43) 35 (M): Vi ska nu debattera MJU6 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning. Det handlar i princip om att ställa om svensk lagstiftning till en EU-förordning vad gäller kontroller i livsmedelskedjan. Jag yrkar bifall till reservation nummer 1. Jag tänkte prata en del om våra två reservationer i ärendet. Den första reservationen handlar om en kompetent och likvärdig kontroll i livsmedelskedjan. Här menar vi att det finns vissa problem. Framför allt hör vi från näringen att det finns problem. Man tycker inte att man får en likvärdig bedömning beroende på var man finns i landet. Det kan till och med vara så att man inte anser att man får en likvärdig bedömning beroende på vilken inspektör man får, även på en och samma plats. Detta tycker vi är ett problem. Vi hade gärna sett att regeringen hade vidtagit någon åtgärd mot detta. Vi har i ett annat sammanhang motionerat om att våra besiktningsveterinärer på slakterierna skulle behöva bli mer likvärdiga i sina bedömningar. Det är en helt annan fråga, men det visar att det inte finns likvärdig bedömning . Det blir tolkningsfrågor i mångt och mycket. Det är inte rättssäkert hur man inom våra näringar upplever sig bli bemött. Till syvende och sist kan detta gå ut över både beredskapstänket och livsmedelsproduktionstänket. Det kan gå emot vår livsmedelsstrategi på vissa sätt när det inte fungerar. Man hör producenter som väljer att lägga ned i stället för att satsa och gå vidare, och det är jätteolyckligt. Därför menar vi att man hade behövt bredda detta och se på ett annat sätt på hur vi får en kompetent och likvärdig kontroll, helt enkelt för att säkerställa att det är rättssäkert att ägna sig åt verksamhet inom livsmedelskedjan. Vår andra reservation rör ett förslag som tas upp i betänkandet och som handlar om att myndigheter ska kunna göra inköp med dold identitet. Vi har även tidigare från sida, i samband med en proposition som hette 2019/20:137 Förbättrad tillsyn på miljöområdet, motionerat om detta med dolda inköp. Vi tycker att det är någonting som ska användas väldigt restriktivt. Det är på gränsen till vad man faktiskt ska kunna göra. Myndighetskontroll och myndighetsarbete ska ske offentligt och kunna ses av människor. När man gör det med dolda inköp är det inte riktigt så. En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedels-kedjan till EU:s nya kontrollförordning Vi ställer oss väldigt restriktiva till användning av dolda inköp. Vi menar att det finns verktyg för myndigheter att använda . Man kan ju faktiskt göra inköp utan att de är dolda för att se att exempelvis ett livsmedel håller rätt kvalitet. Här är vi alltså skeptiska. Jag hade egentligen inte tänkt dra ut på detta så mycket mer, fru talman. Jag är kortfattad och ville bara dra våra två reservationer. 36 (SD): Vi debatterar nu EU:s kontrollförordning för livsmedelskedjan. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2, men vi står bakom alla våra reservationer. Den här debatten kanske verkar handla om små variationer av hur vi i ska införliva EU-lagstiftning. Men jag hävdar att ett förslag som vi lägger fram handlar om själva kärnan av myndighetsutövning och berör frågan om samhällets maktutövning mot individer, var gränserna går och hur rättvis den maktutövningen blir. Myndighetsarbete handlar om att förverkliga politiska beslut och att se till att regler efterlevs. På så sätt är myndighetsutövning en förutsättning för ett civiliserat samhälle. Men låt oss vara tydliga med att myndighetsutövande också innebär att samhället begränsar individens frihet. Dåligt myndighetsutövande kan resultera i orättvisa, ineffektivitet och en känsla av vanmakt hos den som kontrolleras. I mitt tidigare arbetsliv som myndighetsperson har jag sett en ganska stor spännvidd när det gäller hur det kan gå till. Den goda myndighetsutövningen sker med förståelse för de personer som ska förmås att följa regelverket och de förutsättningar som de här personerna verkar inom. Den dåliga myndighetsutövningen sker med ointresse för dessa personer och deras verklighet. Förvaltningslagen är den svenska myndighetsutövningens hörnsten. Den ska se till att myndighetsutövningen är rättssäker. Förvaltningslagen säkerställer bland annat den så kallade proportionalitetsprincipen. Den säger att myndigheten får ingripa i ett enskilt intresse endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Åtgärden får aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimlig proportion till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot. Tänk efter vad som krävs för att en myndighet inte ska vidta mer långtgående åtgärder än vad som behövs och vad som krävs för att åtgärderna ska stå i rimlig proportion till de olägenheter som kan tänkas uppstå, alltså den begränsning som myndigheten gör av individens frihet. Det förutsätter att myndigheten och kontrollanterna känner till de sakförhållanden som råder för det som ska regleras, alltså att de har kännedom om förutsättningar, arbetsmiljö och realiteter inom en viss näring. Det handlar inte bara om sakförhållanden om det som ska skyddas av reglerna, såsom livsmedelskvalitet, utan också om sakförhållanden om den verksamhet som regleras. Annars är det omöjligt. Man kan inte göra de avvägningar som måste göras för att uppfylla kravet på proportionalitet utan en sådan förståelse. En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedels-kedjan till EU:s nya kontrollförordning De myndigheter som utövar offentlig kontroll ska även ge råd och information och på så sätt underlätta för den enskilde att fullgöra sina skyldigheter enligt lagen. Förståelse för den kontrollerade verksamheten gör rådgivningen mer effektiv och att den kan anpassas till verksamhetens förutsättningar, vilket minskar risken för onödiga eller oproportionerliga begränsningar. Förståelse för verksamheten minskar slutligen risken för att oproportionerliga eftergifter görs av kontrollpersonal. Det är alltså omöjligt att efterleva förvaltningslagens krav om proportionalitet utan kännedom om den verksamhet som regleras. Trots det finns det, fru talman, inget uttalat krav i vare sig svensk lagstiftning eller EU-lagstiftning om att kontrollanter ska ha förståelse för den verksamhet eller den arbetsmiljö och dess realiteter över vilken tillsynen ska utövas, alltså de näringar som kontrolleras. Det finns bestämmelser med krav på att kontrollanter ska ha utbildning inom området i stort, till exempel om djurskydd, och att de ska ha kompetens vad gäller själva tillsynens utförande, såsom kännedom om lagstiftningen. Det är viktigt. Men det saknas bestämmelser med krav på att kontrollanten ska ha förståelse för den aktuella verksamheten, till exempel hur det är att arbeta med djurhållning. Det kan uppnås exempelvis genom egen praktisk erfarenhet eller genom utbildning som fokuserar på den förståelsen. Vi har en chans här i att i voteringen i övermorgon rätta till det på livsmedelskedjans område. Någon kanske frågar sig: Behövs ett lagkrav – löser det sig inte ändå? Myndigheterna arbetar för att stärka kompetensen hos sin personal. Nog ser framsynta chefer till att personalen har de här färdigheterna dels vid rekrytering och vidareutbildning, dels genom kontakter och konstruktiv dialog med den som regleras. Så gjorde jag i den rollen. Men verkligheten är inte perfekt. Det finns tillfällen då chefen inte är framsynt och annat får spela större roll, till exempel brist på resurser eller om det finns ett starkt medialt tryck eller ett starkt politiskt tryck i någon riktning. Då är det viktigt att det finns en bestämmelse som gör det tydligt att man måste se till att tillsynspersonalen har förståelse för den aktuella verksamheten. Det handlar om rättssäkerhet och om effektivitet. Om ert svar blir att vi ändå inte behöver en bestämmelse som kräver denna kompetens har ni sagt att vi inte heller behöver de andra bestämmelserna som kräver annan kompetens av tillsynspersonal. Då skulle det också lösa sig av sig självt genom myndigheters och chefers dagliga arbete. Genom att rösta på yrkande nummer 2 röstar man för att det skrivs in ett lagkrav att sådan person som utför tillsynsuppdrag gentemot näringsutövare ska ha förståelse för den aktuella verksamheten, exempelvis genom egen praktisk erfarenhet av motsvarande verksamhet. Då blir det slut på konstiga myndighetsbeslut vid tillsynstillfället. Då blir det slut på orealistiska förväntningar och ineffektiva förbud. Då blir det slut på oproportionerliga eftergifter. Då kommer krav att ställas som förenar hög måluppfyllelse med realistiska förutsättningar att lyckas leva upp till kraven för näringsutövaren. Jag noterar att det är vanligare att vi debatterar hur mycket eller lite reglering som vi ska ha. Den frågan är också viktig, men jag anser nog att frågan om hur vi gör regleringen väl fungerande, effektiv och rättvis är ännu viktigare. Det kan vi besluta om i övermorgon. Missa inte den chansen! En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedels-kedjan till EU:s nya kontrollförordning Jag vill bara som hastigast nämna ett annat av våra yrkanden. I och med förslaget i propositionen att det inte längre ska tas ut årliga avgifter för vissa kontroller utan att man i stället ska ta ut avgifter för faktiskt utförda kontroller finns det en risk att avgifterna skenar iväg för den enskilda näringsutövaren. Därför behöver det sättas ett tak som skyddar företagarna från oförutsägbara kostnader – ett slags högkostnadsskydd om man så vill. Det är särskilt viktigt när politiken vill öka kontrollfrekvensen. Och det kan det faktiskt vara viktigt att göra . 37 (MP): Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och vill också säga att på grund av coronaläget har och Socialdemokraterna, regeringspartierna, samordnat sig i ett gemensamt inlägg som jag nu framför. handlar debatten om nya regler för livsmedelskontrollen. Det kommer att bli mindre krångel för företagarna, förbättrade villkor för livsmedelstillverkarna, säkrare livsmedel för konsumenter och en anpassning till de EU-gemensamma reglerna. Jag vill först säga någonting om EU. I många debatter här i kammaren har vi berört EU:s gröna giv, the . Även om det här förslaget inte specifikt hänger samman med den gröna given finns det en viktig del av den gröna given som heter från jord till bord. Livsmedelskedjan kännetecknas av just det, och kontrollen av livsmedel sker också i alla led: i odlingen av grönsaker, frukt och andra grödor, i djuruppfödningen, i jakt och fiske, i lagerhållning och försäljning av livsmedel och i produktionen av vatten, som ju är vårt viktigaste livsmedel. Den offentliga kontrollen omfattar alla stadier i produktions‑, bearbetnings-, distributions‑ och användningsleden. Livsmedelskontrollen ska alltid vara riskbaserad, ändamålsenlig och verkningsfull. Den ska vara likvärdig och rättssäker. Den svenska livsmedelskontrollens mål är att konsumenterna får säkra livsmedel, att de inte blir lurade när det gäller vad maten innehåller och att informationen om maten är enkel att förstå. Jag vill nämna några av de viktigaste förbättringarna med de här nya lagförslagen. Det kommer att ges en möjlighet till inköp under dold identitet för kontrollmyndigheterna. Syftet med det är att effektivt kunna kontrollera livsmedel och andra produkter som erbjuds till försäljning, särskilt när det gäller e-handel. Jag tror inte att någon här i kammaren skulle tycka att ett oanmält kontrollbesök hos en producent skulle vara ett felaktigt sätt att bedriva kontrollarbete. Inköp med dold identitet är just ett sätt att kunna göra en oanmäld kontroll i en e-handelssituation. Det är högst anmärkningsvärt att motsätter sig det förslaget. Den andra frågan som verkligen behöver lyftas upp är att obligatorisk efterhandsdebitering nu bör införas för avgifter inom livsmedelskontrollen. Det innebär att livsmedelsföretagen ska få betala sin kontrollavgift efter ett genomfört kontrollbesök i stället för som i förväg, i början av varje kalenderår oavsett om man får ett kontrollbesök eller inte. På det sättet blir det en tydligare koppling mellan utförd kontroll och betalning. Det ökar också legitimiteten för avgiften och bidrar till att kontrollen upplevs som mer likvärdig. Med efterhandsdebitering blir det tydligare för företagen vad de betalar för. Det kan också göra att företagen upplever systemet som mycket mer rättvist. En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedels-kedjan till EU:s nya kontrollförordning Kontrollkostnader i sig är något som engagerar oss politiker. Vi är många ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet som har deltagit i diskussioner om kontrollavgifter, senast när det gällde Eldrimners krångellista. Eldrimner är det nationella centrumet för mathantverk. De föreslår att samordningen mellan olika kontrollaktörer ska förbättras och att timtaxor måste ses över för just företag med mindre volymer och lägre omsättning. De anser att det behövs en rimlighetsanalys, vilket jag också tycker är en rimlig fråga att diskutera vidare. Att livsmedelsföretag som sköter sig ska slippa den årliga kontrollkostnaden är verkligen ett steg framåt när det gäller just förutsättningarna för de företagen. Jag vill också säga att den dialog som jag hört mellan och företagare på Eldrimners seminarier bådar väldigt gott. Jag vill ge all heder åt de aktörer som för konstruktiva samtal om lösningar på problem som finns. har på mötena visat en serviceanda gentemot småföretagen som jag tycker är berömvärd. Jag vill berömma och andra kontrollmyndigheter för att de har ett mycket aktivt arbete med att just förbättra servicen inom kontrollarbetet mot företagen. Det finns ett parti, , som ifrågasätter att kontroll ska kunna utföras av privata aktörer på statens uppdrag. Om skulle få bestämma skulle alltså kontrollorgan som ackrediterats av det statliga ackrediteringsbolaget och all form av egenkontroll läggas ned. menar också, som vi hörde från talarstolen, att vissa tjänstemän i statliga verk skulle göra ett dåligt arbete. Den typ av missnöjesyttringar som sprider tycker jag inte ska stå oemotsagda. Livsmedelskontrollen är en samhällsviktig verksamhet, och det är viktigt att den fungerar och ständigt förbättras. Regeringen följer systematiskt upp resultaten av kontrollen, bland annat i samband med den årliga myndighetsdialogen med och med länsstyrelserna. gör även en årlig redovisning för att visa hur livsmedelskontrollen utvecklas och förbättras. 38 (M) replik: Vi blev omnämnda i anförandet. Därför ville jag ta replik. Det vi säger i vår följdmotion om inköp under dold identitet är att man ska uttömma alla andra alternativ innan man använder det.