prot · H809121 · 2021-05-07 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att följande skrivelse hade kommit in från finansutskottet: väljer för valperioden råd för som enligt 13 kap. 8 § riksdagsordningen består av en riksdagsledamot från varje partigupp som avses i 3 kap. 5 § riksdagordningen samt suppleanter. bereds av och finansutskottet (tilläggsbestämmelse 13.8.1). Om en plats under pågående valperiod blir ledig ska kompletteringval genomföras enligt samma förfarande som vid det ursprungliga valet (12 kap. 15 §). (V) har under pågående valperiod avsagt sig sin plats som suppleant i råd för . har därför berett frågan om kompletteringsval till rådet. föreslår enhälligt att , för perioden fr.o.m. det att beslut har fattats av till dess att nya val har förrättats vid början av nästa valperiod, till suppleant i råd för väljer Kammaren biföll finansutskottets förslag och utsåg därmed för tiden till dess att nytt val förrättats under början av nästa valperiod till suppleant i råd för § 3 Meddelande om särskild debatt om händelseutvecklingen i vice talmannen meddelade att på begäran av partigrupp skulle en särskild debatt om händelseutvecklingen i anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle utrikesminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt om händelseutvecklingen i får i enlighet med 6 kap. 23 § riksdagsordningen kalla till särskild debatt med anledning av händelseutvecklingen i och landets närområde. under bryter mot alla de tio principer som 1975 fastställdes och undertecknades i Helsingforsslutakten. Där lades grunden för den europeiska säkerhetsordningen och de konferenser som sedan utmynnat i (), där är ordförandeland. Händelseutvecklingen i och landets närområde försämras kraftigt just . har den negativa händelseutvecklingen varit snabb och vi står inför ett allvarligt läge som kräver motåtgärder. Hälsoläget för den fängslade ryske oppositionspolitikern är kritiskt. Navalnyj har hungerstrejkat , med krav på att få bli undersökt av en oberoende läkare. Enligt uppgifter är hälsoläget kraftigt försämrat. Han har tidigare vårdats i efter att ha utsatts för ett giftangrepp. EU:s medlemsstater har beslutat att införa sanktioner mot fyra högt uppsatta ryssar för fängslandet, bland andra , chef för landets federala fängelser. Dessa sanktioner är första gången som EU använder sig av den så kallade Magnitskijlagstiftningen som antogs . Navalnyjs hälsoläge och Kremls fortgående åtgärder mot den ryska oppositionen med bland annat den senaste tidens massgripanden är ytterst allvarliga. nådde beskjutningen och artillerielden vid frontlinjen i i östra sin högsta nivå sedan eldupphöret implementerades . Från regionen har det också kommit allvarliga rapporter om att den ryska militära närvaron vuxit på den ryska sidan om gränsen. Rapporter har gjort gällande att ungefär 40 000 soldater, kanske fler, skickats till Rostovregionen och tillförsel av tyngre vapen skett. Förutom trupp har enligt uppgifter från även strategiskt materiel dykt upp i frontzonen som fältsjukhus, artilleri och förnödenheter. Till följd av militära upptrappning ökar spänningarna på olika områden. militära upptrappning vid gränsen är mycket allvarlig och måste dra tillbaka sina styrkor från den ukrainska gränsen. utvisade arton ryska diplomater efter att den tjeckiska underrättelsetjänsten pekat ut dem som inblandade i ett antal explosioner med dödlig utgång vid ett ammunitionsförråd i . Två av de misstänkta kan dessutom kopplas till giftattacken mot och hans dotter i i . har svarat med att förklara 20 tjecker icke önskvärda i landet. Det är av stor betydelse att och EU tydligt står upp mot Kremls attacker såväl mot sina medborgare som mot omvärlden. Den moderata riksdagsgruppen begär därför en särskild debatt i med anledning av den senaste händelseutvecklingen i och landets närområde. § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:25 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från skatteutskottet. § 5 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialutskottet: RiR 2021:14 Mesta möjliga hälsa för skattepengarna – statens subventionering av läkemedel § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:192 till justitieutskottet 2020/21:RS5 till 2020/21:4037, 4041, 4042 och 4047 till trafikutskottet § 7 Svar på interpellation 2020/21:615 om EU:s återhämtningsmedel och nya klimatinsatser 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag avser att säkerställa att en mycket stor del av återhämtningsstödet från EU används till nya och additionella klimatåtgärder, exempelvis hållbara städer, extra stöd till kollektivtrafiken, järnvägen, växtbaserad kost och investeringar till anslutning av havsbaserade vindkraftsparker. Regeringen har varit tydlig med att det som ska öka farten i svensk ekonomi efter pandemin är en grön återstart som också bidrar till att kan uppnå våra högt ställda klimatmål som vi kan skydda och värna värdefull natur. drev mycket starkt i förhandlingarna av RRF-förordningen att det skulle finnas en koppling till EU:s klimatmål. Det var också ett viktigt krav från Europeiska kommissionen. av kostnaderna ska gå till klimatåtgärder, och ytterligare ska gå till digital omställning. Åtgärder som finansieras från RRF får inte ha betydande negativ effekt på miljön eller klimatet, enligt principen ”do no significant harm” i taxonomiförordningen, som innebär att en ekonomisk verksamhet inte får orsaka betydande skada för något av de sex miljömål som pekas ut av taxonomin. har rekommenderat att återhämtningspolitik ska användas för att förverkliga den klimatpolitiska handlingsplanen och befintliga strategier som konkretiserar vägen mot världens första fossilfria välfärdsland. Arbetet med att utforma återhämtningsplan är nu inne i sitt slutskede. Vi har valt att utnyttja den möjlighet som ges av förordningen att lämna in något senare än . Men jag kan försäkra om att regeringen inte använder EU:s återstartspengar till att fylla redan tomma hål i regeringens budget. När regeringen utarbetade budgetpropositionen visste vi att skulle kunna få medel från faciliteten. Vi kunde därmed använda förväntade medel från RRF som finansiering. Budgeten innehöll en grön återstart. 10 miljarder är avsatta i budgeten till nya eller förstärkta satsningar på naturen, klimatet och den biologiska mångfalden. Men då förordningens tekniska detaljer alltjämt förhandlades var det inte möjligt att specificera exakt vilka åtgärder som skulle ingå i planen. Enligt förordningen är det möjligt att retroaktivt söka stöd för åtgärder . Budgetpropositionen 2021 innehåller de klimatinvesteringar som regeringen bedömer är strategiskt mest viktiga utifrån det omställningsbehov vi ser . De nationella budgetprocesserna behöver fortsatt respekteras, vilket också är något har varit drivande för i framtagandet av RRF. Tanken med RRF är inte att EU ska närma sig en gemensam finanspolitik. Exakt vilka åtgärder som ska ingå i återhämtningsplan får vi återkomma till när regeringen fattat beslut om planen. Att ska gå till klimatinvesteringar följer av förordningen. Jag instämmer helt med och med finansminister att det är viktigt att staten ska göra investeringar som också får privata pengar att strömma till. De svenska stöden Industriklivet och Klimatklivet är verkligen framgångsrika exempel på det. 2 (V): Jag vill tacka miljö- och klimatministern för svaret på min interpellation. Vi är nog överens om att pandemin är förfärlig och att vi vill att den ska ta slut så fort som möjligt. Vi ser nu att vaccineringen rullar ut i en ganska hög hastighet och kan ändå se ett ljus i slutet av tunneln. Det intressanta som vi då behöver fråga oss är vad vi gör efter pandemin. Vi vet ju att det kommer en återstart av svensk ekonomi liksom andra ekonomier. Då är det viktigt att vi inte bara går tillbaka till hur allting var förr utan ser till att göra någonting bättre efter pandemin så att vi kan få en hållbar återstart av svensk ekonomi. Under pandemin har det också hänt mycket intressant som visar på ett förändrat beteende hos svenska folket. Vi ser samma trender runt om i världen. Man väljer exempelvis att cykla mer, man uppskattar naturen väldigt mycket och man ifrågasätter den industriella djurhållningen. Pandemiviruset kommer ju ursprungligen från djurriket. Jag tycker att det är bra att EU har lanserat det här stora återstartsprogrammet, även om man kan diskutera finansieringsformer etcetera. Men finns det på plats, och till kommer uppskattningsvis i återhämtningsmedel. Av dessa ska , alltså , öronmärkas för klimatåtgärder. Ministern får gärna bekräfta dessa siffror så att jag har förstått dem rätt. EU säger att det är viktigt att detta inte bara ska gå till att finansiera den ordinarie driften i budgeten. Till exempel står det i artikel 5 i den förordning som styr dessa medel att pengar inte får användas till återkommande nationella budgetutgifter. Det tolkar jag som att det är väldigt viktigt att vi nu passar på att använda de här återhämtningsmedlen till att göra någonting nytt för klimatet och ser till att det blir extra satsningar för att ställa om när vi ska återstarta ekonomin. Det är precis vad även har sagt. Klimatpolitiska rådets ordförande sa i en intervju härförleden att han verkligen hoppas att regeringens pengar inte går till att täppa till tomma hål i budgeten. Det finns mängder med saker som regeringen skulle kunna investera dessa pengar i, till exempel att bygga hållbara och rättvisa städer och dra nytta av det förändrade och positiva beteende som vi har sett under pandemin. Man skulle kunna bygga städer där man uppmuntrar till mer gång och cykel, minskar bilismen, anlägger mer grönområden och så vidare. Vi skulle kunna investera i stöd till växtbaserad kost, alltså minskad köttkonsumtion och mer vegetarisk mat. Vi kan göra mer investeringar i utbyggd vindkraft, till exempel bekosta anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Vi kan hjälpa kommunerna att ta fram ett nytt planeringsstöd för att planera för nya vindkraftsparker – de kommunala planerna för vindkraft som finns är ju mer än . Jag skulle vilja fråga ministern om nya additionella satsningar kommer att presenteras. När presenteras den svenska återhämtningsplanen? Hur kommer hanteringen i att se ut? Kommer vi i att också få säga ja eller nej till regeringens förslag? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för en viktig debatt. Det är sant att jag självklart som miljö- och klimatminister är besjälad av att göra stora insatser för att nu bygga upp det som vi har satt som mål, nämligen att ska bli världens första fossilfria välfärdssamhälle och uppfylla de miljö- och klimatmål som riksdag har ställt sig bakom. är det viktigt att påminna och andra om att vi är mitt i en pandemi. Mycket av det budgetarbete som har gjorts har handlat om att klara av att få genom pandemin, att se till så att det finns företag som kan ställa om, att människor är i arbete och kan utföra de nya gröna jobben. Att först rasera ekonomin genom att inte göra tillräckliga insatser för att sedan försöka bygga upp den är en oklok strategi. De vaccinationer som nämnde är anledningen till att vi ligger väl i fas. Att det sker många vaccinationer är tack vare att regeringen har gjort stora satsningar i budgeten på regioner och särskilt riktade satsningar på vaccinationer. Det är också värt att notera i början av debatten att i grunden motsätter sig EU-pengarna. Om hade stått där jag står, och jag hade stått där står, hade vi inte kunnat hålla en debatt över huvud taget. Då hade det inte kommit några EU-pengar. Tack vare att den drev på hårt inom EU för att det skulle bli en grön satsning, satsningarna som ska vara den gröna återhämtningen på EU-nivå, blir återhämtningen genuint grön. Jag kan ge ett tydligt och lugnande besked att de siffror vi har förhandlat in i budgeten gäller på EU-nivå, och de ska såklart också gälla för det svenska återhämtningspaketet. Jag vill verkligen poängtera för och alla andra att vi gör något nytt för klimatet. Vi lade redan i den förra budgeten den största gröna satsningen som någonsin har tagits med i en budget på bord. Det var stora satsningar på i princip allt som lyfter fram här i debatten. Det är sådant som vi redan gör. Det finns redan investeringsmedel för mer gröna städer. Stadsmiljöavtalen går åt till att bygga ut kollektivtrafiken och cykeltrafiken med cykelbanor runt om i . Jag antar att har noterat att det har lagts i vindkraftsinvesteringar tack vare den politik som regeringen driver. Det är bara början. Det kommer att komma ännu mer framöver. Det finns nu också en överenskommelse om havsbaserad vindkraft där vi ska se till att anslutningsavgifterna kommer att betalas av det offentliga för att få mycket mer havsbaserad vindkraft på plats. Vi håller på att göra något stort, och det märks i . Enorma investeringar kommer på plats i form av stål utan kol, i batterifabriker, i att ställa om bilindustrin till att bygga elbilar med mera. Det är tack vare ett tydligt mål och att man fyller upp med gröna budgetmedel som investeringarna blir möjliga. Det är lätt att prata, men det är värt att minnas att när vi hade ett budgetsamarbete var det inte som drev igenom gröna satsningar, utan det var i den konstellationen. Jag hoppas verkligen att och fyller orden med att också driva grön politik, inte bara i valrörelsen utan också när politiken ska genomföras och i prioriteringarna i budgetarbetet. Det har jag inte sett så mycket av än så . Det är tydligt att de EU-medel som kommer bidrar till ett mervärde, att det går att göra mer grön politik än annars. Vi var medvetna om satsningarna när vi utformade budgeten, och vi kommer att veta att satsningarna finns när vi ska utforma kommande budgetar. Då finns möjlighet att använda pengarna för att göra det vi redan har gjort, nämligen gröna investeringar. 4 (V): EU-förordningen har även regeringen varit kritisk mot. Med förordningen får EU någonsin möjligheter att skaffa sig egna medel, det vill säga första steget mot en egen finanspolitik. Det tycker vi inte är bra. Däremot tycker vi att det är jätteviktigt att pengarna öronmärks för hållbara investeringar. Vi har under förhandlingarna sagt att 37 procents öronmärkning inte är tillräckligt. Alla pengarna borde gå till hållbara investeringar. Sedan har Per helt och hållet fel vad gäller ekonomiska politik. Vi har lagt mycket mer pengar till klimatinvesteringar än vad regeringen har gjort. Till den senaste infrastrukturpropositionen lägger vi mer än regeringen, nästan uteslutande till järnvägen och cykelinvesteringar. Även under vårt samarbete drev igenom många viktiga reformer på klimatområdet, bland annat mer pengar till kollektivtrafiken. Men pratar vi om EU:s återhämtningspengar. Det som jag tycker är viktigt att få svar på i debatten är huruvida Per och resten av regeringen tänker använda de från EU för att fylla upp tomma hål i budgeten eller om det blir nya och additionella satsningar. Jag vill att ministern kommenterar regelverket för detta. I artikel 5 står att medlemsstaterna inte får använda dessa medel till återkommande nationella budgetutgifter. Jag tolkar det som att man inte kan använda pengarna för att finansiera det som är planerat i statsbudgeten. Har jag rätt eller fel, Per ? Vi fick inte heller något svar på när exakt den svenska återhämtningsplanen kommer att läggas fram, hur den kommer att läggas fram för , om den kommer att läggas fram och på vilket sätt den kommer att förankras. Jag tycker att ministern måste svara på om det som läggs fram i planen är det som finns i statsbudgeten eller om det kommer nya additionella klimatsatsningar. Jag noterar att Per säger till tidningen angående EU:s återhämtningspengar att miljö- och klimatbudgeten redan är fullt ut finansierad. Det tolkar jag som att man tänker baka in åtgärderna som borde vara nya klimatåtgärder i den redan fullt ut finansierade budgeten. Men där får han gärna korrigera mig. Vad gäller de satsningar som ska göras låter det på Per som att han anser att de pengar som finns i stadsmiljöavtalet räcker till investeringar i vindkraft, kollektivtrafik och så vidare. Men problemet är att det inte alls räcker. Det är bra att regeringen ser ut att lösa problemet med anslutningen vad gäller havsbaserad vindkraft, men det kommer att byggas mycket vindkraft även på land. Där har kommunerna planeringsstöd för att ta fram vindkraftsplaner för att bygga ut vindkraft. Något sådant planeringsstöd finns . Kommunernas vindkraftsplaner är –2009. Kan man tänka sig ett planeringsstöd för kommunerna för att ta fram nya platser där vindkraftsparker kan etableras? 5 Miljö- och klimatminister (MP): Det är väl värt att notera att det aldrig har gjorts så mycket i svensk miljöpolitik som under de sju som har suttit med i regeringen. Det är något jag är otroligt stolt över. Det är ett helt annat vi ser nu jämfört med det som var när gick in i regeringsställning. Redan före pandemin kunde vi enligt statistiken se kraftigt sjunkande utsläppssiffror. Det visar på att miljöpolitiken verkligen ger effekt. Sedan är vi långt ifrån klara, utan vi har mycket mer att göra – vilket jag ser fram emot. När man sitter i regering eller har ett budgetansvar och ska genomföra budgetar ser man verkligen hur prioriteringarna faller ut. Det är lätt att i opposition göra storslagna planer, finansiera dem med storslagna skattehöjningar, men när man sitter vid förhandlingsbordet visar man korten. och jag kan konstatera att när summerade budgetsamarbetet med den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen inför förra valet lyfte man upp 80 reformer som inte var några miljö‑ och klimatreformer över huvud taget. Det var ett tydligt bevis för att när Vänstern sedan verkligen ska prioritera inom en budgetram är det inte miljö och klimat som kommer i första rummet, utan då är det andra satsningar. Där skiljer vi oss åt. pratar mycket miljö och klimat i valrörelser. Vi pratar om det på gator och torg, och vi pratar om det i kontakt med väljarna. Men vi genomför också i regeringsställning. Det har jag än så länge inte sett från sida, men jag hoppas att en förändring är på gång. Sedan är det ju så, vilket jag tror att som riksdagsledamot också känner till, att i har vi en budgetlagstiftning. Vi har ett budgetregelverk som vi självklart följer. Det regelverket säger att det inte finns flera olika budgetkanaler som går ut till våra myndigheter eller till kommunerna och regionerna, utan vi har en samlad budgetprocess. Det gör att de medel som kommer in – oavsett om det är skattemedel från svenska medborgare eller pengar som kommer via EU-budgeten – måste kanaliseras in via budgeten i någon form. Det här arbetet har vi redan påbörjat genom den budget som vi lagt på bord och som börjar gälla , där vi som sagt gjorde en historiskt stor grön satsning – trots, vill jag säga, att det var en budget som lades mitt under brinnande pandemi med alla de enorma åtgärder som vi var tvungna att genomföra för att få kommuner att fungera och för att få regionerna att kunna leverera sjukvård. Jag är övertygad om att och resten av svenska folket ser att de åtgärderna var helt nödvändiga att genomföra. Men trots att vi var mitt i en brinnande pandemi gjorde vi en rekordstor grön budget. Vad som läggs fram i återhämtningsplanen kommer vi att få återkomma till när planen är färdig och den presenteras. Det kommer också att få se. Däremot stämmer det inte, som säger, att EU har sagt att man bara får använda de här pengarna till kommande satsningar. Det finns tydliga skrivningar enligt förordningen att man kan söka retroaktivt stöd för åtgärder . Det är det ramverk som gäller, och det förhåller sig alla länder till. Vi har såklart ambitionen att fatta beslut om återhämtningsplanen så fort det bara går. Det arbetet pågår för fullt på . Vi har sedan en process där dessa planer ska godkännas av kommissionen. Det finns också möjlighet att lyfta upp planer som till exempel inte tycker håller måttet, det som kallas nödbromsen. Kommer vi in i en sådan process, ja då kommer via att involveras i det arbetet. När det gäller frågor som avgörs på EU-nivå är det klart att är inblandad – som alltid i alla EU-processer. 6 (V): Först kan jag ju säga att jag tycker att det är lite trist att miljö- och klimatministern lägger så mycket energi på gamla förhandlingar och gamla debatter. Miljö- och klimatministern vet mycket väl att det var som ville kommunicera miljöfrågorna och som kommunicerade välfärdsfrågorna då vi hade ett budgetsamarbete. Trots det drev vi igenom många bra miljö- och klimatsatsningar. Aldrig någonsin motsatte vi oss en enda av de satsningar som fanns. Det som jag skulle vilja veta om processen i detta och som ministern inte riktigt ger oss svar på är när det här kommer att läggas fram – det är ju redan på övertid – och om det kommer att förankras i i enlighet med den presentation som vi fått i finansutskottet. Ja eller nej? Jag tolkar ministerns svar som ganska nedslående. Det aviseras inga nya satsningar med anledning av de här återhämtningspengarna. Det blir inga nya satsningar på hållbara, rättvisa städer, på att underlätta att gå över från kött- till växtbaserad kost, på investeringar i kollektivtrafiken eller på vindkraften, till exempel genom att underlätta för kommunerna att anlägga nya vindkraftsparker. Ministern får gärna rätta mig, men det enda jag hör från ministern är att det är gamla budgetanslag som man ska plocka ut och sedan baka in i en återhämtningsplan som man ska skicka till . Det tycker jag inte är att ta klimatpolitiken framåt, och det är ju det vi ska använda dessa till – att ta klimatpolitiken framåt och få en hållbar återstart av svensk ekonomi. Borde vi inte göra så, Per ? 7 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tycker ändå att det är ett viktigt konstaterande att det är som i regeringsställning driver igenom de stora gröna reformerna. Det som har hänt under den här regeringen är något unikt, inte bara i historia utan också jämfört med vår omvärld, och det är något som jag är väldigt stolt över. Tyvärr måste jag korrigera . Det är inte sant att Vänstern inte motsatte sig miljösatsningar. Jag satt med i rummet i budgetförhandlingarna och vet att det inte stämmer, tråkigt nog. Men det är sant som säger att det var som drev och presenterade de stora miljösatsningarna som kom förra mandatperioden, och det gäller ju även för den här mandatperioden. Det är viktigt att notera att hörde fel. Det är inte så att det bara är satsningar som har gjorts som kommer att finansieras och vara en del av den gröna omställningen, utan vi kommer också att göra stora satsningar – och vi gör det kontinuerligt. Vi gjorde rekordstora satsningar i den höstbudget som lades fram under en brinnande pandemi. Vi lyckades ändå göra en prioritering av miljö och klimat, större än någon tidigare regering gjort. Vi har också lagt ett antal extra ändringsbudgetar, där vi fyller på med pengar till exempelvis kollektivtrafiken och andra miljösatsningar. Vi har också en budget , som är den budget som kommer efter pandemin. Då kan vi vara ganska säkra på att vi har fått bukt med smittan. Vi har ett annat läge. Vi kan göra insatser för att lyfta svensk ekonomi, och ska vi självklart göra det genom en grön återhämtning. Där kommer vi också att ha nytta av att det finns medel som avsatts på EU-nivå. Det är ju så att springer före. Han vet hur processen fungerar. Det är inte förrän regeringen är färdig med sitt arbete – och vi gör ett gediget arbete, för vi vill att det ska bära fullt ut – och lägger fram återhämtningsplanen som har möjlighet att granska vad som ingår och inte ingår. Det är också en process som jag kommer att hålla mig till i den här debatten. Det går inte att kommentera arbete som fortfarande pågår.