prot · H80983 · 2021-02-24 00:00:00 — Vad vi ser är en historisk utveckling som ytterst handlar om fred och säkerhet för men också för regionen. Med anledning av detta vill jag fråga: Hur ser på det hon sa om att det amerikanska fredsinitiativet inte främjar fred och utveckling vare sig på marken eller i regionen? 71 (C) replik: Jag kommer mycket väl ihåg det replikskifte jag och hade under den förra utrikespolitiska debatten. Det fredsinitiativ som vi då talade om var det som skulle lösa konflikten mellan och . Där har vi tyvärr inte sett någon utveckling. Jag välkomnar självfallet att har nått överenskommelser – det är ju inte direkta fredsavtal – med ett antal gulfstater, och så vidare. Det är naturligtvis viktigt att man ser till att bygga sin säkerhet. Jag hoppas också att det ger en förutsättning för att komma vidare i den konflikt som återstår att lösa, nämligen den mellan och . När det gäller den tvåstatslösning som också brukar säga att han vill se har vi inte sett något hända, inte heller som följd av de överenskommelser som har träffats med ett antal arabstater. Jag välkomnar alltså de överenskommelser som har kommit till stånd och tycker att de är bra. Jag hoppas att de kan bidra till att skapa en tryggare omgivning som gör att man också vågar fatta modigare beslut. Tyvärr har jag inte sett några tydliga initiativ i den riktningen, inte heller efter det att avtalen har träffats. Men jag hoppas att det kommer fler. 72 (KD) replik: Den amerikanska fredsplanen handlar inte explicit eller enbart om den israelisk-palestinska konflikten utan om hela regionen. Det tror jag att är medveten om. Det säger sig självt att dialog och förhandlingar med den palestinska sidan är både önskvärt och nödvändigt. Tyvärr har det inte varit möjligt , med en palestinsk ledning som närmast har koketterat med att man inte ens lyfter på luren när Vita huset hör av sig. Trots detta har flyttat fram positionerna i på ett sätt som decennier av europeisk medling inte har lyckats med. Den konventionella visdomen om att fred i måste börja med en lösning på den israelisk-palestinska konflikten gäller inte längre. Jag hoppas att verkligen välkomnar det. 73 (C) replik: Ingen skulle vara mer välkomnande än jag om vi verkligen kunde se ett slut på konflikterna i . Tyvärr är det ju en region som fortfarande härjas av så många konflikter. Det är så många människor som är på flykt inne i sina länder eller utanför sina länder. Det är ett dagligt lidande – brott mot mänskligheten i många stycken – som pågår. Detta vill vi se ett slut på, och då måste man också säkerställa att man når lösningar som inte bara ser till den ena parten utan till flera. Något samtal mellan den israeliska regimen, Trumps regim och den palestinska regimen har vi tyvärr inte kunnat se. Det är ett tecken på att man inte har nått den framgång som man kanske hade hoppats på och som vi hade hoppats på. 74 (V): talade ingen om coronapandemin när det var utrikespolitisk debatt. , , har pandemins effekter slagit stenhårt runt om i världen. Det har blivit uppenbart att de fattigaste drabbas hårdast av alla. I stoppades personer i den enorma informella sektorn från att jobba, i sköts de som bröt mot utegångsförbudet och i har aborter förbjudits som människor har stoppats från att protestera mot beslutet. har två röda linjer gentemot regeringen: marknadshyror och arbetsrätten. Och även runt om i världen är rätten till bostad och rätten till ett tryggt arbete två friheter som ofta inskränks när kapitalet får bestämma. I dokumentärfilmen vi följa med FN:s tidigare sändebud för bostadspolitik på en resa genom världens städer. Även i stannar vi upp, för här har världens största riskkapitalbolag, , slagit sig ned och köpt upp stora bestånd av bostäder. Matematiken är enkel: Renovera ytan, chockhöj hyran och använd lån till andra riskprojekt med bostäderna som säkerhet, för någonstans att bo kommer människor alltid att behöva. Trångboddheten såväl i som i världen har varit en av de stora orsakerna till den snabba smittspridning som vi har sett. I FN:s globala mål Agenda 2030 är rätten till bostad till överkomlig kostnad ett av målen. Men genom att låta riskkapital härja fritt och införa marknadshyror kommer målet aldrig att nås vare sig i eller runt om i världen. Världens arbetare knegar på . Men arbetsvillkoren är dåliga, och rätten att göra sin röst hörd är ofta inskränkt, ibland i svenska företag. I sparkade 99 anställda som klagade på säkerheten i fabriken med anledning av covid-19. Men tack vare att aktivister i och svenska medier uppmärksammade händelsen ändrade sig bolaget och erkände att man gjort fel. Den som saknar trygghet saknar också skydd mot coronaviruset. Statistik från och visar att svarta och drabbats hårdare än vita. Coronaviruset har uppenbarligen drabbat både hudfärg och klass olika. Trångboddhet och arbetsvillkor har varit avgörande för att skapa de skillnaderna. Det är därför chockerande när såväl den rika världen som de stora medicinska jättarna genom patent motarbetar att länder som och producerar billiga vaccin som kan nå fler. Att spelar med i detta fula spel är ofattbart. Först pumpas pengar in i bolagens forskning, sedan får de betalt för doserna, och dessutom ska de ha betalt för sina patent. Läkemedelsindustrin genomför just nu en omfattande pr-kupp, där världens fattiga betalar priset. despotiske ledare försöker nu putsa fasaden av försämrade relationer med . Men EU-ledarna bör inte låta sig luras av de nya tongångarna från . Maktfullkomlighet, arresteringar av oppositionella och krympande demokratiskt utrymme fortsätter alltjämt i . Bara har 700 gripits i ett försök att tysta deras röster. I blev så världen äntligen av med . Fel fick de som sa att institutioner var starka nog att stå emot en galen president. Trump skadade och världen mer än vad många förståsigpåare förutspådde. Den nye presidenten har svängt i Jemenpolitik och stoppat vapenexporten till den saudiledda koalitionen, något som inte ens har klarat av trots alla vackra ord och löften om den påstått striktaste vapenexportlagstiftningen i världen. Men allt blir inte tjo och tjim bara för att är president. Genom sin långa politiska karriär har han visat många exempel på imperialistisk, krigsvurmande retorik som har skapat stort mänskligt lidande både hemma och abroad. Om vill återupprätta multilateralismen igen måste det också betyda att inte alltid kan få precis som vill. Problem och utmaningar måste lösas tillsammans, ibland även med och . En total klimatkris blir alltmer uppenbar. Den unga generationen har vaknat och kräver förändring, men alltför många i den äldre, vuxna generationen verkar sova och längta till svunna tider. Det krävs förändring på allvar, och det gäller att agera . Här ger pandemin oss en möjlighet. I det här läget kan vi inte låta kapitalet bestämma spelreglerna. Politiken måste ta ansvar och gå före, annars är katastrofen ett faktum. Detta faktum har redan drabbat skördarna i , skogen i och urfolken i . Mycket av världens framtid avgörs på klimattoppmötet i . Men världens rika länder har också ett stort ansvar för att stoppa skatteflykt och för att minska låginkomsttagarländernas skuldbörda. Här tar inte sitt ansvar, då regeringen motsatt sig land-för-land-rapportering och genom att man inte lagstiftar om företags ansvar för mänskliga rättigheter. är som sagt ordförande i . Det är ett svårt och tufft uppdrag, då man i praktiken går en verbal brottningsmatch mot om förutsättningarna för den europeiska säkerhetsordningen. har sedan för två decennier sedan tog makten inte blivit säkrare, men allt kan inte skyllas på . En krigisk retorik och upprustning från Natos sida spär på de säkerhetspolitiska spänningarna på kontinenten. I vill folket slänga ut kleptokratin i Kreml, och i vill folket ha fria och rättvisa val. Men regimerna skyr inga medel för att tysta sina motståndare. Förgiftning och massgripande blir vardagsmat mot rysk och belarusisk opposition, som behöver allt vårt stöd. Låt inte regimernas fulspel bryta vår solidaritet med det belarusiska och ryska folkets kamper för frihet, rättvisa och demokrati. Coronapandemin startade med all sannolikhet i , och diktaturens tysthetskultur ökade smittspridningen och försvårade för omvärlden att förstå riskerna med coronaviruset. var då Xi regim fortsatte sin imperialistiska politik. Uigurer och andra minoriteter fortsatte att förtryckas genom koncentrationsläger och tvångsarbete – detta för att utplåna deras religion och kultur. I infördes den så kallade säkerhetsskyddslagen, som blev slutet för demokratin och yttrandefriheten och för principen ”ett land två system”. Den modiga unga generationen krossades brutalt av statens våld, och är Hongkongborna intvingade i en diktatur mot sin vilja. Vi måste tala om och synliggöra de svenskar som olagligen sitter fängslade runt om i världen, såsom i , i och Ahmadreza Djalali i . Efter förra årets debatt har vi nu på och initiativ sett till att det blir en kommission om den tysta diplomatin, särskilt i fallen och . Om kommer utredningens intressanta resultat. Men att utrikesministern inte ens nämner detta visar på ointresse, och det är något som oroar mig. skulle kunna göra mer runt om i världen. Om vi slutar hänga upp vår utrikespolitik på EU skulle vi kunna göra större skillnad. Ett sådant område är FN och FN:s fredsbevarande styrkor när det gäller såväl civila som militära insatser. Inte sedan tid har haft så lite personal i FN-insatser, enligt statistik från . Att det ser ut så är något som regeringen inte gärna pratar om. föreslår att ska prioritera om och att de svenska FN-insatserna ska öka. FN blir aldrig starkare än vad världens länder låter FN bli. Då behöver röst vara starkare än . 75 Utrikesminister (S) replik: Vi kan hålla med varandra om många saker i denna debatt, . Det jag skulle vilja fråga Svenneling om är framför allt varför man har en så stor ovilja mot att erkänna hur viktigt det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet i EU är för . Man är inte villig att gå in och jobba så mycket som vi tycker att man bör göra. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena. 76 (V) replik: Tack, utrikesministern, för att du deltar aktivt i debatten och tar repliker på alla ledamöter! Frågan du ställer är intressant. har länge kritiserat militariseringen av EU. Redan när vi röstade om att gå med i EU var frågan om militariseringen av EU en viktig fråga som vi lyfte fram. Här kan man jämföra med till exempel . i , SF, har sett till att danskarna har ett undantag när det gäller samarbete på det militära området och på justitieområdet, där man var väldigt orolig för en stor överstatlighet. Det är samma sak med frågan om huruvida man ska gå med i och få euron som valuta. har inga sådana undantag, för var inte riktigt intresserad av det. Det är något som jag beklagar. Jag tycker att det hade varit en ökad tydlighet. Jag tänker på när EU fördjupar områden som svenskarna inte fick ta ställning till när de röstade om EU-medlemskap. Jag har stor respekt för att är medlem i EU och så lär förbli , även om jag alltid i grund och botten och i själ och hjärta kommer att vara EU-motståndare. Så är det även för mitt parti, tror jag. Men EU:s militarisering oroar mig av flera skäl, bland annat för att vi till exempel ser pushbacks från Frontex sida gällande migrationen. Vi ser att man inte riktigt har ordning på detta med civila och militära insatser. EU:s militära och civila insatser finns på samma hemsida. Det är inte tydligt vilka insatser som är militära och vilka som är civila. Till exempel när det gäller blir EU:s civila insats i praktiken militariserad – med ammunition, material, skyddsvästar och så vidare – på ett sätt som inte gynnar ambitionerna med insatserna. Det gör att jag i grund och botten är kritisk till EU:s ökande militarisering. 77 Utrikesminister (S) replik: Det förvånar mig att säger att som helhet i stort sett är kritiskt och negativt till EU-medlemskapet. Jag hade uppfattat det som att man hade gjort en svängning och är helhjärtat för EU-medlemskapet, men så är det tydligen inte. Jag skulle ändå vilja fråga vad han tror är negativt för säkerhets- och utrikespolitik med en starkare utrikes- och säkerhetspolitik i EU. Det är någonting som vi nu håller på att diskutera. Från vår sida går den röda linjen vid ett gemensamt försvar – det är vi inte intresserade av. Men jag tror att det är bra för att vi fördjupar det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet i EU. 78 (V) replik: Nej, men jag ska vara tydlig. vill fortfarande lämna EU. Vi vill göra det genom en folkomröstning. Vi har inte ändrat uppfattning. Det är möjligtvis vår utpost i som har dryftat andra åsikter. Jag är orolig för att , genom att utrikesministern och regeringen fokuserar så mycket på EU, tappar den viktiga möjligheten att vara en viktig röst i världen. Det gäller framför allt FN. FN blir aldrig starkare än vad vi som land gör det. gjorde ett bra jobb i – det tycker jag att Socialdemokraterna ska ha stort beröm för. Borgerligheten smutskastade ibland . Det ledde fram till en utvärdering, som kom fram till att regeringen hade gjort ett bra jobb. Det tycker jag att vi ska vara stolta över. är utrikesministern ordförande i . Det är någonting som jag är stolt över. Men jag är orolig för att vi, om vi fokuserar för mycket på EU, tappar i styrka i FN, i och i andra internationella forum som jag vill stå upp för. 79 HANS (M) replik: Ja, man får berömma för formuleringen om partiets utsände i , även om jag kanske har större sympati för hans EU-vänliga sida än vad har. Jag tycker att det var intressant att i sitt anförande konstaterade att i ett antal frågor – och har gjort det tillsammans – har markerat en annan utrikespolitisk linje än regeringens och att regeringen inte kvitterar det. Det har alltså skett flera saker tack vare och trots regeringen. Men det finns en fråga jag skulle vilja ställa. Jag känner ganska väl, fru talman. Han ska vara glad att han är politiskt aktiv nu och inte för 30–. Då hade han av gamla kommunisterna och dess föregångare, SKP, anklagats för att vara revisionist. Det är ett ganska fult ord i deras terminologi. kommer då frågan om ert kommunistiska förflutna, eller som Ung Vänster säger: Ung Vänster analyserar verkligheten och utformar sin politik med hjälp av marxistiska och feministiska teorier. Vårt mål är ett klasslöst samhälle, fritt från förtryck – ett kommunistiskt samhälle. Detta är formulerat när er nuvarande partiledare var aktiv i Ung Vänster. Kommunismen är ju inte bara en ideologi som ser till att man stormar parlament, utan man lägger ned parlament. Man skickar folkvalda till läger. Man skjuter folk. Problemet med kommunismen, fru talman, är att man lätt faller regimer om halsen. Jag tänker nu inte huvudsakligen på men på . Problemet är också att man upprepar narrativ som säger att Nato och EU omringar , som man härförleden gjorde på en fredsdag med ambassadör och den tidigare V-ledaren . Hur står det till, ? 80 (V) replik: Låt oss börja med mötet i eller , något som inte alla känner till. Det var i som var medarrangörer och hade bjudit in till samtal med den ryske ambassadören. Det blev aldrig av, just för att vi fick vetskap om mötet och rekommenderade partiföreningen att besluta om att inte delta. Det vi pratar om är alltså ett möte som aldrig har skett, även om skulle ha varit med och spelat på själva mötet. Jag tycker att det var ett klokt beslut av dem att ställa in detta möte, för jag har lite svårt att se varför man ska ge företrädare för Putins kleptokrati möjlighet att prata om det. Däremot tycker jag att det man i grunden ville säga när man vill prata om fred och säkerhet i vårt närområde, alltså att minska spänningarna, varför det är viktigt med nedrustningsavtal och och varför vi behöver skriva under kärnvapenkonventionen, är bra ingångar. Men man kanske inte ska göra det med ambassadör i . Ung Vänster har som mål ett klasslöst samhälle, fritt från förtryck. Om vi stannar upp där tycker jag att det som i grunden är kärnan i ungdomsförbundet och vad man vill uppnå är någonting fint som jag tror skrämmer borgerligheten väldigt djupt – det klasslösa samhället, fritt från förtryck. Ung Vänster består av ungdomar som organiserar sig och aktiverar sig politiskt, och blir några av dem riksdagsledamöter. De är fria att bestämma själva, och de väljer att benämna detta ett kommunistiskt samhälle. Jag skulle kanske ha valt en annan formulering. Vi kan aldrig ta bort k:et ur vår historia. Vi ska aldrig ägna oss åt någon revision av vår historia på det sättet. Men vi ska vara tydliga med att och Ung Vänster, precis som Ung Vänster skriver, står upp för alla människors lika värde och vill upphäva alla former av förtryck och exploatering som fråntar människor deras värde. 81 HANS (M) replik: Problemet är att kommunism inte bara är ett litet ord eller en koketterande markör. Det är namnet på en våldsideologi. Det är därför det blir allvarligt, och då kastar det ju slagskuggor även över en på många sätt ämabel , fru talman. Detta kan man leda vidare när man ser till partiets förhållande till diktaturens och oförmågan att erkänna Guaidó som den legitima företrädaren. Krampaktigt håller man fast vid Maduro, som förföljer sin befolkning. När det gäller mötet i har jag i alla fall svarat på artiklar hos Frivärld och i Helahälsingland, där man har varit stolt över att detta möte har genomförts. Mitt problem är att det åtminstone i inbjudan fanns en Vänsterpartilogotyp, tillsammans med en Miljöpartilogotyp, där man inbjuder ambassadör! 82 (V) replik: Om vi stannar upp ett tag vid ordet ”kommunism” ska vi ha klart för oss att ordet består av leden ”kommun” och ”ism”, alltså samma form av ”kommun” som en gång ledde fram till att våra kommuner heter just så, det vill säga gemenskap. Det är grunden för det. Jag tror att det kanske är det som Ung Vänster är ute efter, alltså den gamla 1800-talsdefinitionen av kommunism. Det är en väldigt välvillig tolkning, och jag tycker kanske att man ska förstå att sedan kom , där vi har sett en hel del kommunistiska diktaturer som har begått vidriga brott mot mänskliga rättigheter. Borgerliga politiker kommer heller aldrig att släppa möjligheten att göra kopplingen tillbaka till dessa diktaturer. Om man i klok demokratisk anda i Ung Vänster bestämmer sig för att formulera om det här stycket är det i vart fall min rekommendation att göra det. Det är dock upp till Ung Vänster att bestämma. Jag tänker aldrig lägga mig i vad de beslutar om. Tyvärr hinner jag inte svara angående , men det kommer fler politiker efter oss som säkert lär fråga om det. 83 (SD) replik: har en historia som jag inte tänkte gå in så mycket på. Däremot vet vi att i modern tid har sysslat med att ge bistånd till proryska separatister. Man har haft kontakter med diverse personer i både skurkstaten och skurkstaten . Titt som tätt ser vi också hyllningar från vänsterpartister till ledarskiktet i dessa länder och den politik som bedrivs där. V-ledamöter från riksdag har träffat personer från Grupp 194. själv har tillsammans med partivänner från och även ett par socialdemokrater träffat en DFLP-aktivist, en person som har beskrivits som en del av den här organisationens ledarskap. DFLP har utfört en lång rad terrordåd och har fortfarande en verksam militant gren i . Den här organisationen har täta kopplingar till . Den här organisationen har företrädare som själv har träffat. Hur ser egentligen på detta? Hur rimmar det med den syn på demokrati som han säger sig företräda? 84 (V) replik: När pratar om bistånd till proryska separatister vet jag faktiskt inte alls vad han åsyftar, men det kan han säkert utveckla. När det gäller har vi varit väldigt tydliga med att vi är kritiska till regimens brott mot mänskliga rättigheter. har vi varit tydliga med att man också måste erkänna de framsteg som lyckats med trots av blockad från sida. Gällande har vi varit väldigt tydliga med att vi inte tycker att man ska erkänna Guaidó som ledare för , vilket vi också ser inte har hjälpt någonting. har ju gått, och vi har fortfarande en politisk kris i . Vi håller dock inte fast vid Maduro utan tycker att hans allvarliga brott mot mänskliga rättigheter måste lyftas fram. Han måste också hitta en väg framåt för att demokratiska val ska kunna hållas på nytt i . När det gäller palestinska aktivister, som vill prata om, är det så att situationen på marken i och är en av världens mest långdragna, sega konflikter där båda sidor har begått brott mot olika mänskliga rättigheter och använt metoder som absolut inte är tolererbara. DFLP har absolut och alldeles tydligt och klart begått terrorbrott, men man måste också se var vi befinner oss , 2021. DFLP är ett av de vänsterpartier som finns som vill ställa upp i det planerade parlamentsvalet och som har ambitionen att bygga ett demokratiskt . Utmaningen är att är ockupationsmakt och bestämmer förutsättningarna för det val som eventuellt ska kunna hållas , och vill säkert använda det som en möjlighet att avgränsa från övriga delar av . Detta gör att man måste hålla ögonen på så att kan hålla fria och demokratiska val. Där hoppas jag att DFLP kan ställa upp och även , för den delen. 85 (SD) replik: Hörde jag rätt? Jämförde på riktigt organisationer som DFLP med och hävdade att båda sidor har begått vissa snedsteg? DFLP har begått grova terrorbrott, inte en eller två gånger utan massor av gånger. De har kidnappat människor enbart baserat på om de är judar eller inte. Det är en djupt antisemitisk organisation som inte har visat några tecken på att företräda den demokrati som säger sig företräda. Det här jämför han med . Jag förstår inte det. När det gäller bistånd till proryska separatister var det i som man avslöjade att slussat till organisationen i . I övrigt tänkte jag gå in på kommunistiska ungdomsförbund, men det hinner jag tyvärr inte. 86 (V) replik: Det känns tyvärr som att vi måste lära att är ockupationsmakt gentemot . Det innebär att man ockuperar ett annat lands mark och att man som ockupationsmakt har ansvar för hur ordningen är i landet, om det är möjligt att bedriva val, vilken sjukvård människor får tillgång till och så vidare. Det är det konflikten mellan och handlar om – att ockuperar . Glömmer man bort det glömmer man också bort många av de saker som sedan sker i konflikten. Jag tänker aldrig förminska eller bortförklara terrorbrott. De har skett. DFLP har varit ansvariga för sådana genom historien, men enligt min uppfattning är DFLP ett parti som försöker ställa upp i ett planerat val och som vill vara en kraft för folket i – en vänsterrörelse. Det gör att jag absolut inte har några problem att träffa partiet och deras företrädare. Jag hoppas snarare att det bidrar till att det blir demokrati i . 87 (C) replik: Jag är fortfarande lite nyfiken på vad som är säkerhetspolitiska linje. Jag hörde att inte delar utrikesministerns hållning när det gäller vikten av samarbete i EU. Jag undrar: Står bakom regeringens utrikespolitiska linje? Står bakom en solidarisk säkerhetspolitik? Vad innebär i så fall en solidarisk säkerhetspolitik för ? Eftersom jag hör kraven på sanktioner från , fru talman, skulle jag också vilja veta om är beredda att stötta vårt krav på införande av Magnitskijsanktioner inte bara gällande mänskliga rättigheter utan också för systematisk korruption och penningtvätt. stödde inte det kravet , fru talman, så jag är nyfiken på om kan ha ändrat sig . 88 (V) replik: En av mina ambitioner som utrikespolitisk talesperson är att alternativ ska vara tydligare i den politiska debatten. Vi är tydliga motståndare till Nato; vi tycker att det skulle bidra till en ökad spänning i vårt närområde om vi gick med i Nato och att det bidrar till ökad spänning att man kapprustar på det sätt som Nato gör. Nato har otroligt många militärbaser runt , med tydligt syfte riktat mot . Därmed är det inte sagt att vi tycker att alternativet är att inte rusta försvaret, för det tycker vi. Vi tycker att det är bra att försvaret rustas upp.