prot · H90945 · 2021-12-14 00:00:00 — För att uppnå ett hållbart skogsbruk som bedrivs inom naturens ramar och som i nödvändig utsträckning skyddar våra kvarvarande skogar med höga naturvärden behöver ställa om skogsbruket och bland annat sluta att avverka skogar med höga naturvärden, kvalitetssäkra det frivilliga skyddet av skogen och ge ett långsiktigt skydd för de fjällnära skogarna. Vi i må säga att vi har ett hållbart skogsbruk. Men naturen ger oss en helt annan bild. Eftersom våra budgetramar har fallit deltar vi inte i beslutet. 75 (L): Klimatet är vår tids ödesfråga. kommer det att avgöras om mänskligheten kommer att kunna bromsa in de skenande utsläppen av växthusgaser och se till att klimatet inte ohjälpligt förändras på ett sätt som kommer att göra livet för framtida generationer svårare, farligare och fattigare. Det är omätliga värden, såväl mänskliga som naturmässiga, som ligger i vågskålen. Jag tror inte att vi är ensamma, hemma vid vårt runda köksbord med våra tonårskillar, om att ofta diskutera klimatet. Det ligger nära vår själ. Hemma vid köksbordet kommer det många goda, härliga lösningar, tankar och kreativa förslag. Klimatutmaningarna går att lösa om vi går rätt till väga. I stället för symbolåtgärder behövs en förnuftsbaserad politik som underlättar den snabba utvecklingen mot en mer klimatvänlig teknik. Det behövs tydliga marknadsekonomiska styrmedel och tilltro till människors eget ansvar. Den som förorenar ska betala. Klimatanpassning förutsätter ekoutveckling. Det är många ord som är lite komplicerade i den här debatten. Men för min egen del, fru talman, har jag valt att identifiera klimatpolitiken som sunt liberalt bondförnuft. Jag kommer tillbaka till det strax. Allmän miljö- och naturvård Vi liberaler är övertygade om att ett lyckat miljö- och klimatarbete måste vara kombinerat med ekonomisk tillväxt och en växande välfärd i såväl som globalt. Människor måste få möjlighet att ta sig ur fattigdom. Människor som lever ett liv i välstånd måste å andra sidan ha rätt till drömmar. Människor ska kunna bygga och driva växande företag genom vilka idéer och drömmar kan förverkligas. En klimatpolitik som förvägrar människor detta är dömd att misslyckas. Skydd och vård av natur är vad vi debatterar här i kammaren . Det har legat oss liberaler varmt om hjärtat . kom den ledamoten motion om att inrätta nationalparker. Jag vill nu här 2021 nämna tre områden i vårt budgetförslag. Vi börjar med det lite mer tekniska, bio-CCS. Driftsstöd till bio-CCS ökas med 10 miljoner jämfört med regeringens förslag. Ökningen behövs för att hantera att fler aktörer än staten deltar som köpare vid auktionerna vid negativa utsläpp. Därför höjer vi bemyndigandet kraftigt. Regeringen avsätter 400 miljoner för att betala för bio-CCS. Vi sätter målet att CO2 ska fångas in 2030 och 2035. Det kräver att vi trappar upp satsningen på infångning. I den här budgeten ville vi bemyndiga regeringen att ingå åtaganden om infångning av biogen CO2 motsvarande för perioden ända . Det är många siffror och många ord. Men vi kan inte ha en passiv syn på en teknik som kommer att vara helt avgörande för att vi ska kunna klara 1,5-gradersmålet och kanske även 2-gradersmålet. Vi kommer att släppa ut mycket CO2. Vi behöver börja samla in igen. Vi kommer inte att kunna komma till nollutsläpp när det gäller metan eller lustgas. De utsläppen behöver vi kompensera. När det gäller laddinfrastruktur ökas klimatinvesteringarna i vår budget med 1,8 miljarder jämfört med regeringens förslag. Ökningen behövs för att kunna bygga ut laddinfrastrukturen i befintliga byggnader. Jag har innan min riksdagstid varit i byggbranschen. Jag har sett hur kostsamt det är med byggbranschens åtagande att vid varje parkeringsplats förbereda för laddinfrastruktur. ska vi lägga till alla de bostäder som finns. Hur mycket dyrare är inte det att komplettera och bygga ut laddinfrastrukturen? Därför lägger vi 3 miljarder , först 1,8 miljarder och sedan 1,3 miljarder . Det är kostsamt eftersom det är väldigt knepigt att få till det vid befintliga bostäder. Dessutom får man inte glömma att lägga två rör, ett för elen och ett för den digitala kopplingen, för att digitalisera själva styrningen. Det är väldigt dyrt att i efterhand komma på att man har glömt det. Det vet jag av egen erfarenhet. Sedan vill jag säga några ord om skogen, I have to. Skogen är ett gemensamt rum, fru talman, för friluftsliv, jakten och naturupplevelser. Skogen reglerar vattnet, renar luften, motverkar klimatförändringar och är avgörande för den biologiska mångfalden. I skogen finns unika biotoper och ekosystem som är grunden för många arters överlevnad. är brukandet av skogen något av det viktigaste vi kan göra för att förvalta den. För oss liberaler är ägandet en väldigt viktig del av den liberala friheten. Men något som kanske är än viktigare är att bruka skogen och på det sättet förvalta den. I min folkpartistiska uppväxt hemma på gården – som jag gärna återvänder till – var skogen precis som djuren en del av livet. Allmän miljö- och naturvård Om vi inte högg ved hade vi inget varmvatten . Planterade vi inte granplantor den ena dagen så högg vi vindfället efter Gudrunstormen. Gallrade vi inte och höll rent och snyggt bland björkslyet ena dagen så ägnade vi oss åt att dra fram timret med hjälp av vajerspelet på vår traktor, en 400. är gården såld tillbaka. Denna höst gjorde jag mitt första återbesök . Gissa vad det första samtalsämnet var med den nya barnfamiljen som ägde gården. Det var skogen, eller snarare det biotopskyddade området nedanför vår gamla pulkabacke. Jag frågade: Hur hade det gått med de stora granarna? Hade barkborren tagit dem? När jag sedan talade i telefon med min far om besöket på gården, fru talman, frågade han mig inte hur de hade renoverat huset, vilka fina maskiner som var inköpta eller hur jag upplevde besöket känslomässigt. Jag grät på vägen dit, och jag grät på vägen hem. Det han frågade mig var: , hur mår de gamla granarna nere i backen? Det var det viktiga. Skogen är själen för den som brukar den. Den politik som jag möts av i det här huset som inte litar på en skogsägare – precis som om orden biologisk mångfald skulle vara ett nytt begrepp på den här planeten – utan som i stället vill ta själva brukandet ifrån en skogsägare tar också ifrån denna människa en del av hans eller hennes själ. Liberalism är mångfald, i livet så som i skogen. 76 (MP): Tänk er en miljöbudget på 4–! Det känns väldigt främmande, eller hur? Men det är egentligen inte så främmande, för det var en realitet innan hamnade i regeringen. Det var den nivå som Alliansen hade lagt sig på när det gäller ambitionerna i miljö‑ och klimatarbetet. Det beklämmande var att man inte hade någon ambition att höja över huvud taget. Det stod helt enkelt still . Det var den ambitionsnivå man låg på. Sedan hände något: kom in i regeringen, och 4–5 miljarder har blivit 22 miljarder. Det är ungefär en femdubbling av miljöbudgeten. Det visar svart på vitt att någonting skedde vid maktskiftet. Det här innebär väldigt mycket för och för klimatarbetet. Det innebär till exempel att nu kan ställa om sina gruvor till eldrift tack vare Industriklivet, som högerpartierna bekämpade tidigare men som de nu har accepterat, vilket jag tycker är väldigt kul. Det innebär att nu satsar på grön vätgas i sin stålvärmning, också tack vare Industriklivet. Det innebär förstås också att Hybrit, som är ett världsledande projekt, kan bli verklighet. Som en liten parentes vill jag passa på att säga att det inte bara är Industriklivet som har underlättat för Hybrit utan också de två miljöpartistiska reformerna reformen av EU:s utsläppshandel och utbyggnaden av vindkraft i norra . Det är dessa två reformer som också ligger som en bas för att Hybrit och andra industrietableringar nu ska kunna bli verklighet. Det innebär att det nu kryllar av omställningsprojekt runt om i landet tack vare Klimatklivet. Det är nästan 500 projekt bara i jordbruket och nästan 100 000 laddstolpar till följd av regeringens olika laddinfrastrukturstöd. Biogas ploppar upp runt om i vårt land i form av produktionsanläggningar och mackar. ser vi en ofantligt stor utbyggnad av flytande biogas för tung trafik, vilket är avgörande för klimatet. Vi vet ju att det är den tunga trafiken som det har varit väldigt tufft att få ned utsläppen från. Allmän miljö- och naturvård Det innebär också att vi har gått från någon enstaka procent laddbart inom nybilsförsäljningen till att nu ligga på tack vare regeringens och bonus malus, som har revolutionerat nybilsförsäljning och gjort att vi nu ligger tvåa i världen vad gäller elektrifiering av transporterna. Det är en helt otrolig insats, som inte hade blivit av om inte hade satt sig i regeringen. Den förra regeringen ville i stället lyssna till när de sa: Nej, vi vill inte ha bonus malus! Då stoppade den förra regeringen systemet. Klimatpolitiken och miljöpolitiken är dock bredare än bara ett utgiftsområde. har den blåbruna servettskissen gått igenom i sin helhet, och det har skett tack vare ett passivt stöd från C och L i den här kammaren. Det innebär samlat ett hårt slag mot miljö- och klimatpolitiken. Låt mig ta några exempel. Mitt i den brinnande situation som vi har just nu med höga elpriser skär man med flera miljarder ned på det effektivaste sättet att minska elkostnaderna, nämligen energieffektivisering. Det här är någonting som förenar högerpartierna; inte heller vill ha stöd till energieffektivisering. Det är en kraftfull nedskärning. Man vill även ha färre energi- och klimatstrateger ute i landet. Detta slår mot utbyggnaden av elnätet, som ju är helt central. Det blir svårare att planera för utbyggnad av elnät. Det blir också svårare med nyproduktion. Det är alltså väldigt osmart med tanke på elpriset just nu och med tanke på behovet av ny elproduktion. Dessa båda och många andra nedskärningar – även den av skydd av värdefull natur – gör att vi riskerar att förlora i EU-stöd för återstart efter . Det riskerar alltså att få väldigt negativa konsekvenser. Det mest allvarliga är att man nu mitt under klimatnödläget vill göra det billigare att släppa ut koldioxid. Jag vill bara säga till alla som eventuellt lyssnar på debatten: Låt er aldrig luras när högerpartierna pratar om effektiv klimatpolitik! De skrotar den mest effektiva åtgärden av dem alla, det vill säga ett högt koldioxidpris. Det är den mest effektiva klimatpolitik som existerar på planeten, och den riktar man in sig på att skrota. Det är och högerns klimatpolitik – att göra det billigare att släppa ut. Jag vet att jag har dragit över talartiden, så jag ska försöka runda av nu genom att säga att det som sagt är väldigt stora skillnader i svensk klimatpolitik. Jag är glad över att man från högersidan har börjat förstå värdet av att satsa mer pengar på klimatet. Sedan löser man situationen genom att siffertrixa, flytta lite anslag från andra utgiftsområden och så vidare. Men man har åtminstone börjat satsa lite mer än man gjorde förut, och det är positivt. Men i helheten är det en otroligt stor skillnad mellan framför allt och de andra partierna, inte minst högerpartierna. Med det sagt hänvisar jag till särskilda yttrande och yrkar bifall till reservation 1. 77 (C) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag har två huvudpoänger. Till att börja med läste ledamoten i sin replik på mig högt ur tabellverket. Jag tänkte därför att jag skulle bjuda igen lite och ställa en fråga. Om vi bortser från de 1,7 miljarder som vi drar ned med på skydd av värdefull natur – som jag har redogjort för både i mitt anförande och i det förra replikskiftet – noterar jag att på detta område lägger lite drygt 731 miljoner mer än vad regeringen gör, där ju satt tidigare. Eftersom det vi räknade bort tydligen var en slakt av miljöbudgeten vill jag gärna höra vad tänker om att – förutom i den budgetpost som framför allt handlar om att ta in naturreservat och att ta mark från privata markägare – faktiskt vill lägga mindre än vad gör. Jag bjuder alltså tillbaka på detta. Jag noterar också att under sitt anförande lade många minuter på att förklara varför det är så himla bra att sitter i regeringsställning – när de nu har hoppat av regeringen! Det är just lite av det här med eftermäle i regeringen jag skulle vilja prata om. Jag noterar att det på , där det nu har klivit in en ny miljöminister, ligger en hel del utredningar i byrålådorna som jag tror vore bra att få på bord innan mandatperioden är slut. Det gäller till exempel producentansvaret för textilier och frivalet i avfallsbranschen, som branschen skriker efter – framför allt eftersom har klyddat till allting genom att definiera om och vidga definitionen av kommunalt avfall. Listan kan göras lång. Min fråga när vi pratar om eftermäle i regeringen är därför: Varför har man inte klarat av att få dessa utredningar till bord under hela mandatperioden? Varför har vi färdiga utredningar om angelägna saker att göra i miljöpolitiken som man inte har lyckats få fram från sida? Är man kanske till och med lite glad att man nu kliver av regeringen och inte behöver ta ansvar för att förslagen aldrig får komma till ? 78 (MP) replik: Jag tackar för repliken. Först ska jag bara säga att det inte stämmer att det ligger en massa viktiga utredningar i byrålådor. Vi har jobbat för högtryck. Departementen har mer eller mindre gått på knäna. De har inte hunnit med eftersom vi har jobbat så aktivt och intensivt. Vi hade för avsikt att lägga fram en hel del propositioner . Jag hoppas att den nya regeringen gör det. Inte minst vore det otroligt viktigt – tyvärr är det någonting som och de övriga högerpartierna är emot – att gå vidare med vad gäller att kunna säga stopp till fossila investeringar. Det hoppas jag verkligen att den nya regeringen gör. Vad gäller neddragningar i budgeten stod jag här och försökte få ihop det som pratar om. totala neddragningar på UO 20 är , alltså nästan . vill få detta till att det är som gör neddragningar här. Det är ett väldigt kreativt sätt att räkna på. Allmän miljö- och naturvård Sedan är det precis som säger: På vissa punkter ligger man lite över regeringen. Det är ingenting revolutionerande; det handlar om att öka på Industriklivet och Klimatklivet lite. Detta är satsningar som har varit emot men som man nu välkomnar, vilket jag välkomnar. Det är jättekul att har insett att miljöpartistisk budgetpolitik faktiskt leder i rätt riktning. Det här siffertrixandet som håller på med förstår jag dock inte riktigt. Tvärtom är jag beklämd över att på totalen gör väldigt drastiska nedskärningar i miljöbudgeten. 79 (C) replik: Det finns siffertrixande, och så finns det huvudräkning. Jag ägnar mig inte åt det första, men däremot tycker jag att vi i den här kammaren bör kunna ägna oss åt det andra. Vi lägger 1,7 miljarder mindre på skydd av skog. Det har jag inget emot. Jag tycker till och med att det är bra att vi prioriterar andra saker. Jag noterar också att när vi gör den prioriteringen kan vi lägga mer på annat, och det var det jag ville höra från : Är inte det bra? Det är ganska enkel huvudräkning som man borde kunna klara av. Han nickar – tack för det, ! Låt oss då gå vidare till varför propositionerna baserade på utredningar aldrig kommer, propositioner som vore väldigt bra om vi ska få igång cirkulär ekonomi – till exempel om vi ska kunna gå vidare med att återvinna mer textilier, till exempel om vi ska skapa bättre förutsättningar för cirkulär ekonomi och sluta kretsloppen i avfallsbranschen. Då behöver dessa propositioner komma fram. Jag noterar att svaret är att departementen inte hinner med. När vi då kollar på vilka propositioner man hade aviserat skulle komma till innan hoppade av regeringen kan vi notera att dessa saknades. Jag tror inte heller att man hade hunnit få in dem innan propositionsstoppet i vår. Det tycker jag bör föras till protokollet. 80 (MP) replik: Jag tackar för replikskiftet. Att departementen inte hinner med beror ju på att vi har en så hög reformtakt. Det är realiteten. Det återstår att se om den reformtakten fortsätter även när har lämnat regeringen. Jag hoppas verkligen det. Det säger när han pratar om budgeten är att om det inte vore för den här neddragningen hade vi satsat mer. Det blir ju konstigt. Man kan göra olika prioriteringar, men en sak vill jag säga: Vi har ju domstolar i det här landet, och de har fattat beslut om att inte minst fjällskogsägare ska få ersättning för sin skog. Det är 700 skogsägare som väntar på ersättning. Det är de pengarna vi lägger till i budgeten, och det är de pengarna tar bort ur budgeten. Det är där vi är, helt enkelt. Jag förstår inte hur den centerpartistiska logiken går ihop här. 81 (M) replik: Tack för anförandet, ! Som vanligt pratar mer om någon annans politik än om sin egen. Jag kommer att ta upp politik i sin helhet i mitt anförande sedan, så låt mig återkomma till den. Men det blir ändå väldigt märkligt att lyssna på , för det låter som att allting har gått i rätt riktning med i regeringen. Har man då missat kritiken från och , som konstaterar att utsläppen minskar alldeles för långsamt för att vi ska nå våra klimatmål? Allmän miljö- och naturvård Som det ser ut nu efter regeringens politik under de gångna sju åren kommer vi att missa klimatmålet om en tredjedel av dagens utsläpp. Det motsvarar hela transportsektorns utsläpp. Detta är stolt och nöjd över, verkar det som. Framför allt verkar han leva i en parallell verklighet. Jag ser just nu att omställningen utmanas på flera områden, inte minst när det handlar om den energikris som finns runt omkring oss. Jag tror på riktigt att den kan äventyra både företags och människors tilltro till omställningen. Det handlar i grund och botten om att har satt ideologiska käpphästar framför klimatet. Det är viktigare för att lägga ned fossilfri elproduktion i form av kärnkraft än att rädda klimatet. Kärnkraften står för en tredjedel av vår elproduktion. Den elproduktionen ska dessutom dubblas till 2045. Detta tror på allvar kan lösas enbart med hjälp av vind och sol. Det är ju helt absurt, fru talman. menar tvärtom att vi kommer att behöva både vatten, vind och kärnkraft för att lyckas med omställningen. Detta är det kanske ensamt största hotet mot omställningen : att vi inte får fram all den rena el som krävs för att de industriprojekt som nämner ska bli verklighet. De är nämligen inte verklighet . De bygger på en massa mer ren el. Hur kan kärnkraftsmotstånd få gå före klimatet? 82 (MP) replik: Tack för repliken, , och välkomna allesammans till kärnkraftsbingo! Det kommer inom de närmaste timmarna att gå ganska snabbt att få bingo om man räknar varje gång man hör ”kärnkraft”. kommer nämligen att fortsätta att säga det gång på gång. Det är deras strategi för att slippa ta ansvar för den faktiska politiken. drar igång kärnkraftscharader så fort man ska prata om klimat- och miljöpolitik. Man vill inte visa vad man har bakom detta, för det är en annan typ av politik. Låt oss då komma till den politik som faktiskt spelar roll, som faktiskt påverkar de svenska utsläppen. Jag är helt överens med om att utsläppen minskar för långsamt. Det kan nästan vem som helst ställa upp på. Frågan är hur vi tar oss till målet. Det var därför jag bland annat fokuserade på politik i mitt anförande. Vi är nämligen på väg mot våra mål, men är det största hotet mot den politik som tar oss dit. Vi kan ta prognoser som exempel. har fel när hon pratar om dem, för de visar att med befintlig politik, den förra regeringens politik, tar vi oss i mål vad gäller transportmålet. stryker under att vi klarar målet till 2030 med ny befintlig politik. Det är den politiken som ofta är emot. Bonus malus är en helt central del i att vi ska nå målet till 2030. vill avskaffa bonus malus och minska på omställningen av nybilsförsäljningen. Allmän miljö- och naturvård Det är därför jag tycker att det är viktigt att belysa de olika ingångarna i svensk politik. Här har vi en politik som tar oss närmare målet. står för en politik som tar oss längre ifrån att klara målet. Så enkelt är det. 83 (M) replik: Det var inget svar på frågan över huvud taget. Jag tycker att det är oroväckande för omställningen att helt ignorerar den energikris som finns runt om oss. Företagen ignorerar den inte. Hushållen ignorerar den inte. Det skadar också tilltron till omställningen. Exempelvis beräknade att när man stängde ned och ökade det utsläppen i med eftersom behovet av fossil kraft ökade i stället. Att vi potentiellt kommer att nå 2030-målet är tack vare reduktionsplikten. Problemet är hur denna kommer att utvecklas . gör ju allt man kan för att begränsa råvarorna till reduktionsplikten, det vill säga biobränslena. Man vill minska på skogsbruket. Vi ser potentiellt att priset kan öka med 1–. Återigen, står bakom detta verktyg. Men så tjatar man om en skattesänkning på som egentligen handlar om att kompensera för det faktum att trots att bränslena blir allt bättre, alltmer hållbara och allt bättre för miljön vill denna riksdag fortsätta att höja beskattningen av dem. 84 (MP) replik: Tack, , för replikskiftet! är det några här inne som har fått bingo vad gäller kärnkraften; håller ju på med kärnkraftsbingo. har verkligen fel i sak när det gäller omställningen. Det som de tunga industriaktörerna explicit säger är att de inte vill ha kärnkraft; de vill ha förnybart. H2GS säger explicit att de inte vill ha kärnkraft. Deras kunder vill inte köpa stål som är producerat med kärnkraft, utan de vill köpa stål som är producerat med förnybara energikällor. Det är därför H2GS etablerar sig i norra , där det finns förnybara energikällor. Vi är mitt inne i en situation med väldigt höga elpriser. Hur kan vi ta oss ur den? Energieffektivisering säger nej till. När man pratar om ny kraftproduktion säger ”kärnkraft ”. De säger nej till i princip all ny vindkraft i . Det är ett jättehårt slag mot elpriserna – nästan sägs det nej till i . Där kan vi snacka om problem med energiomställningen. (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Kammaren biföll utskottets förslag. MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Kammaren biföll utskottets förslag. SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Punkt 3 (Tullens befogenheter och verksamhet) 2. res. 4 (C) 3. res. 6 (L) 28 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 23 V, 11 MP, 1 - Avstod:57 M, 54 SD, 1 V, 19 KD, 17 L Frånvarande:15 S, 13 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 5 MP (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU11 Riskskatt för kreditinstitut Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU1 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Punkt 1 (Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i m.m.) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (C) 55 för res. 28 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 24 V, 19 KD, 17 L, 11 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 13 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 5 MP Punkt 2 (Avveckling av svenskt deltagande i Minusma) 2. res. 5 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 24 V, 19 KD, 11 MP, 1 - Avstod:54 SD, 28 C Frånvarande:15 S, 13 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 5 MP Punkt 3 (Förhållningssätt till svenskt deltagande i Minusma) 2. res. 6 (M) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 54 SD, 28 C, 24 V, 19 KD, 17 L, 11 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 13 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 3 KD, 3 L, 5 MP Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i