prot · H809103 · 2021-04-07 00:00:00 — Som nämndes tidigare går forskningen framåt, och flera botas från sin cancer men tyvärr långt ifrån alla. Vikten av prevention och tidig upptäckt av alla typer av cancer går inte att nog understryka. När det finns en möjlighet att kunna utrota en cancersjukdom är det politikens ansvar och skyldighet att agera. Denna satsning som beräknas kosta kan leda till att livmoderhalscancer är utrotad i efter fem till . Livmoderhalscancer är efter bröstcancer och hudcancer den tredje vanligaste cancerformen hos kvinnor mellan 20 och 49. drabbas ungefär 550 kvinnor – Acko nämnde tidigare 500 – i av livmoderhalscancer, och 150 avlider i sjukdomen. Barn förlorar sin mamma, föräldrar förlorar sin dotter och partner mister sin käraste i denna fruktansvärda sjukdom. Livmoderhalscancer är en sjukdom som utvecklas långsamt, är svårupptäckt och är ofta utan symtom, vilket gör att cancern kan förbli oupptäckt. Med detta sagt är det väsentligt att vi kvinnor går på våra cellprovskontroller när kallelsen kommer. Som ledamoten var inne på bör även regionerna samla sina insatser för att få kvinnor att komma på screening. Det är oerhört viktigt. Livmoderhalscancer är den första cancersjukdom för vilken , , har satt global utrotning som mål. Flera länder har därför startat utrotningsprogram. har inte gjort det. Det screeningprogram som vi har i fattade beslut om , och det är mycket glädjande att med nuvarande vaccinationsstrategi kommer HPV-viruset att slås ut beträffande barn och unga som är födda och framåt. vaccineras flickor i årskurs 5, och från och med vaccineras även pojkar i årskurs 5. Att pojkar skulle inkluderas i vaccinationsprogrammet var något vi moderater var starkt drivande till. släppte en rapport om hur vaccinationstäckningen för HPV var i skolan . Glädjande nog var vaccinationstäckningen hög för både pojkar och flickor, trots covid-19-pandemin. Barnhälsovården och elevhälsan har trots en ansträng situation vaccinerat nästan lika många pojkar som flickor i årskurs 5. För att få stopp på spridningen av det virus som orsakar HPV behöver kvinnor som inte har fått vaccinationen i skolan och som riskerar att få livmoderhalscancer erhålla vaccination. Genom systematisk vaccinering och screening hindras många kvinnors död i livmoderhalscancer. Genom en konkret nationell handlingsplan som framför allt ska bestå av två övergripande delar kan sjukdomen utrotas. Det gäller den så kallade catch-up-screeningen, vilken innebär att kvinnor som passerat den övre åldersgränsen för det nationella screeningprogrammet ska erbjudas screening. Risken för livmoderhalscancer ökar med åldern, och då måste äldre kvinnor få delta i programmet fullt ut. Den andra delen är catch-up-vaccinationen. I samband med sin första screening vid 23 eller ska kvinnor erbjudas vaccination mot livmoderhalscancer och erhåller då ett gott skydd mot sjukdomen. Avslutningsvis vill jag tacka Liberalerna, , Socialdemokraterna, för att alla har ställt sig bakom detta initiativ. För mig är det politik på riktigt när vi tillsammans kan se till att inga fler kvinnor drabbas av denna fruktansvärda sjukdom. Låt oss tillsammans sätta stopp för detta! Jag kan lova att vi moderater noggrant kommer att följa regeringens agerande i denna fråga. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Låt mig lägga till ytterligare en sak: Som gammal regionpolitiker kan jag mycket väl ställa mig bakom det som Dag var inne på om att regionerna kan börja mycket tidigare med det här. 114 (SD): Gynekologisk cellprovskontroll är en väldigt framgångsrik insats för cancerprevention och en framgångsrik åtgärd för att minska både antalet fall av cervixcancer liksom den höga dödligheten. har ett omfattande screeningprogram. Trots det drabbas omkring 550 kvinnor av livmoderhalscancer , och cirka 150 kvinnor avlider . Det innebär att en kvinna dör i livmoderhalscancer varannan till . Humant papillomvirus kallas det virus som ligger bakom i stort sett all livmoderhalscancer, och därför kan vaccination med HPV-vaccin innebära ett skydd på . har som målsättning att utrota livmoderhalscancer. Det är ett globalt mål om att totalt eliminera cancerformen, vilket har lett till att flera länder runt om i världen valt att starta ambitiösa utrotningsprogram. har drivit frågan om att även behöver ta ett nationellt initiativ när det gäller livmoderhalscancer och att staten därmed också ska se till att ett seriöst utrotningsprogram kan genomföras. Målet måste vara att aktivt verka för att få upp deltagandet i cellprovskontroller i hela landet och i varje region. Om regionerna sedan i samband med kontrollerna också kan vaccinera fler unga mot HPV-viruset kan fler liv räddas och kan även livmoderhalscancer elimineras. Enligt regeringens vision för framtidens cancervård, som presenterades 2018, ska så många cancerfall som möjligt förebyggas. kan bli fritt från livmoderhalscancer om regeringen väljer att ta sitt ansvar i den här viktiga frågan. Vaccination och screening med gynekologisk cellprovskontroll kan identifieras som helt avgörande åtgärder. Vi kan eliminera den här cancerformen, och vi måste också göra det. anser att kvinnors hälsa måste uppmärksammas mer, just för att det är ett eftersatt område. Den här debatten är även viktig ur den synvinkeln. Det finns stora brister när det gäller kvinnorelaterade sjukdomar och vårdkvalitet. Det förtjänar enligt oss betydligt mer uppmärksamhet. Det borde rimligtvis inte förekomma en diskussion om huruvida kvinnor som genomför sin första screening vid 23 eller ska erbjudas HPV-vaccination i samband med screeningen eller inte. Därför har mitt parti också avsatt för att ett nationellt program med syftet att eliminera livmoderhalscancer ska kunna genomföras, vilket också ska ge utrymme för att täcka regionernas kostnader och därmed också skapa en jämlik vårdkvalitet i hela landet. som går utan ett seriöst utrotningsprogram och utan att frågan om livmoderhalscancer tas på större allvar insjuknar kvinnor i cervixcancer som inte hade behövt insjukna. Det räcker inte att utgå ifrån att regionerna själva kan axla ansvaret. har länge rekommenderat att kvinnor som är eller äldre ska bli testade för humant papillomvirus i sitt gynekologiska cellprov. Det är dock helt uppenbart att det krävs mer för att få till en reell skillnad. Covid-19-pandemin har även inneburit att vård som inte anses akut skjuts , vilket i sin tur har skapat en enorm vårdskuld. Förslaget om en förstärkt livmoderhalscancerscreening kan därför också vara en betydelsefull insats för att avlasta sjukvården framgent. Med anledning av detta ställer vi oss också positiva till det här utskottsinitiativet, som handlar om att genomföra en konkret handlingsplan i syfte att utrota livmoderhalscancer i . Vi gör det då vi anser att det är ett avgörande steg för att kunna skydda kvinnor mot framtida livmoderhalscancer. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. 115 (C): Det är ett otroligt viktigt område vi diskuterar , nämligen livmoderhalscancer. Tittar man på det större området cancersjukdomar är det bästa landet att leva i. Vi har helt enastående resultat när det gäller överlevnad, och framför allt erbjuder vi en sjukvård som är tillgänglig för alla. Men det finns stora brister inom cancervården i ; det är vi alla medvetna om. Jag skulle vilja peka på till exempel detta med att förebygga, vilket är en del av det vi diskuterar . En annan del är att det är oerhört viktigt att tidigt upptäcka cancern, och där skulle vi kunna göra väldigt mycket mer. Ett tredje område är rehabilitering, där det fortfarande finns stora brister i den svenska cancersjukvården. Det finns två cancerdiagnoser som jag kan tycka är extra spännande, därför att man har möjlighet att snudd på utrota sjukdomen. Båda bottnar egentligen i virussjukdomar. Den första är hepatit C, som är en väldigt otäck sjukdom. Den orsakar skrumplever och innebär därmed en mycket stor risk att utveckla primär levercancer. Det finns ett läkemedel som faktiskt tar bort hepatit C-smittan, vilket är ett helt fantastiskt medicinskt genombrott. Det kanske inte kommer att helt utrota levercancer, men det kommer att drastiskt minska risken att utveckla sådan. Även när detta läkemedel kom hade vi en diskussion i om i vilken takt vi kunde införa det, att det var förenat med stora kostnader och så vidare. har vi dock en situation där de flesta erbjuds läkemedlet när det upptäcks att man har sjukdomen, och därmed kommer viruset att kunna i princip utrotas i . minskar därmed risken för att människor ska utveckla den typen av cancer drastiskt. Det andra området, som är ännu mer spännande, är humant papillomvirus. Upptäckten att detta virus är orsaken till att både kvinnor och män utvecklar cancer renderade i . Det vanligaste är att kvinnor får livmoderhalscancer, men även män kan få cancer av detta virus. Det har sagts här i talarstolen att vi har möjlighet att utrota livmoderhalscancer , men riktigt så positivt kommer det inte att vara. Det vi dock kan göra, fru talman, är att inom utrota humant papillomvirus genom att vara aktiva med att vaccinera. Det ska vi självklart göra. Jag tycker dock att det är viktigt att påpeka att möjligheten att få ned dödligheten i och förekomsten av livmoderhalscancer vilar på två ben. Det handlar väldigt mycket om vaccinationen, och jag skulle faktiskt säga att vaccination kanske är det allra enklaste. Det andra benet är screening. Se till att kvinnor går på sina screeningundersökningar! Det är där jag skulle säga att den riktigt stora utmaningen finns, beroende på att vi har så svårt att nå framför allt de socioekonomiskt utsatta grupperna. I är det av kvinnorna som uteblir från sin screening för livmoderhalscancer – ! I är det betydligt bättre; där är det . Icke desto mindre är det många som uteblir. Oavsett vaccination eller inte har vi ett stort antal kvinnor som är smittade av det här viruset och därmed kommer att riskera att utveckla livmoderhalscancer. Därför är det helt avgörande att vi får screeningprogrammen att fungera. Screeningundersökningen gjordes gratis för , för man trodde att det var där hindret låg. Men det är ju inte så, utan hindret ligger i att man inte når de utsatta grupperna. Det må handla om att människor har låg utbildning, att de inte behärskar svenska språket och så vidare, men dessa grupper är mycket utsatta även vad gäller just denna sjukdom. Jag tror att det behövs riktade insatser gentemot dessa grupper, men man behöver även använda innovationerna på området. Det har ju faktiskt kommit möjligheter att göra självtest hemma som sedan skickas in. När det gäller dessa två ben i arbetet för att utrota livmoderhalscancern skulle jag nog säga att det enklaste steget att ta är vaccinationsprogrammen – och där tror jag att vi kommer att vara inom en ganska snar framtid – men att det som kommer att vara en tuff utmaning är att få screeningen att fungera. Med de orden vill även jag yrka bifall till utskottets förslag, fru talman. Jag tycker återigen att det är en styrka att vi kan uppvisa en enighet från socialutskottets sida – även om jag ser en viss utmaning i hur vi börjar hantera olika diagnoser genom tillkännagivanden från riksdag. Vi måste hitta mer systematiska sätt att jobba när det gäller detta. 116 (V): Det är fantastiskt att vi har ett så enigt utskott, måste jag säga. Det är roligt att jobba i ett utskott som är så proaktivt. är ett fantastiskt land att leva i när det gäller cancer. Vi har otroligt bra vård och behandling, och vi har absolut fantastisk forskning. Det tycker jag ska höjas till skyarna. Vi har också unika möjligheter att utrota livmoderhalscancer, fru talman. Vi har exempelvis ett nationellt kvalitetsregister som funkar. Vi har en organiserad screening, även om deltagandet – precis som ledamoten just sa – är väldigt bundet till var man bor, vilken klass man befinner sig i och så vidare. Det är svårt att nå fram, och det ser vi över hela hälsoområdet. Oavsett om det gäller livmoderhalscancer, vaccin eller whatever är det svårt att nå fram. Vi måste börja arbeta mer proaktivt gentemot områden som är mer socioekonomiskt utsatta. Vi kan se en kraftig minskning av livmoderhalscancer genom just screening. Det är fantastiskt. Förebyggande vaccin är också effektivt, och spridningen stoppas även vid vaccination av redan infekterade. Alla med cellförändringar ska följas upp. Det är oerhört viktigt. Jag gjorde själv en konisering 1984, när jag var typ , och gick sedan på väldigt rigorös uppföljning . Jag klarade mig, och det är tack vare just att man har bra koll – att det finns bra screening och bra uppföljning. är det så här, fru talman, att covid-19-pandemin har drabbat regionerna olika hårt. Det har inneburit att även effekterna på cancervården har sett olika ut över landet, och jag tänkte prata lite om det. I stort sett har cancervården prioriterats och fungerat väl för de patienter som sökt vård. Vi kan dock se att många verksamheter har rapporterat ett minskat antal nydiagnosticerade fall. Många regioner har kommit igång med självprovtagning för HPV, och planering pågår i andra regioner. Det är förstås bra att den typen av självtester erbjuds . Det är viktigt. Vi har en nationell cancerstrategi, som togs fram i form av en statlig utredning och som utgör grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Den syftar till långsiktig utveckling inom centrala områden som prevention, att upptäcka cancer tidigt, patientfokus och så vidare. Det har också inneburit att man har utvecklat de regionala cancercentrum som har betytt väldigt mycket för att vi ska gå lite mer i takt i landet, fru talman. Det finns sex sådana centrum i varje samverkansregion. Vi måste gå i takt om vi ska ha en jämlik vård. ska enligt utskottet ha som mål att bli ett av de första länderna i världen som eliminerar livmoderhalscancer. Det är fullt möjligt, och regeringen ska inom ramen för en ny uppdaterad nationell cancerstrategi genomföra en systematisk, långsiktig och nationell satsning i form av en handlingsplan för att totalt eliminera livmoderhalscancer – eller åtminstone HPV, kanske det är bäst att säga. Där bör det framgå att kvinnor i samband med sin första screening bör erbjudas vaccination och så vidare, så att det rullar på i alla regioner. Det är viktigt. Överlevnaden när det gäller cancer har, precis som jag sa tidigare, ökat enormt i samtliga socioekonomiska grupper , men det finns fortfarande ett stort glapp mellan olika grupper – det har inte påverkats. Om överlevnaden hade varit lika hög i alla grupper som i grupperna med flest överlevande hade ungefär 3 000 liv kunnat räddas. Detta handlar om klass; det handlar inte om någonting annat. Är man högutbildad får man i större utsträckning bättre vård och bättre tillmötesgående. Kanske kan man också prata för sig på ett annat sätt och söka hjälp på ett annat sätt. Olika studier som har gjorts visar väldigt tydligt att man får bättre stöd och bättre vård. Det finns också stora geografiska variationer i form av vilken medicinsk kompetens som finns tillgänglig, och detta måste vi vara uppmärksamma på. Den onkologiska kompetensen är väldigt ojämnt fördelad över landet, vilket leder till problem med väntetider och försämrad tillgång till vård och behandling. Brist på specialister innebär förstås också patientsäkerhetsrisker. Kompetensförsörjning kommer att vara en enorm utmaning för hela hälso- och sjukvården framöver, och cancervården är inget undantag. Utvecklingen i regionerna går åt rätt håll på ett övergripande plan, men det varierar som sagt. En jämlik cancervård innebär att alla ska ha samma förutsättningar att få bra vård och att överleva. Det är väldigt bra att vi har tagit fram det här tillsammans, fru talman, så jag yrkar förstås bifall till förslaget i betänkandet. 117 (L): Det är väldigt positivt att vi är förenade i beslutet att eliminera livmoderhalscancer. Detta står på två ben. Det ena är vaccinationerna. I har vi glädjande nog en hög vaccinationsgrad, men vi måste vara uppmärksamma på det vaccinationsmotstånd som finns ute i världen – med en hel del fake news, alltså missledande information om risker med vaccination – så att vi kan motarbeta detta. Det andra är screeningen, som ju måste nå många fler kvinnor än vad den gör . Det här är en utmaning. Vi talar om att utrota livmoderhalscancer . Det är en bra målsättning, men vi ska inte bli besvikna om vi inte riktigt kommer i mål. Det är också viktigt att detta understöds av WHO:s målsättning att eliminera denna cancerform och arbeta hårt med det –2030. Jag vill i detta sammanhang, när det gäller screening, också ta upp den övre åldersgränsen. Visst kan screening för kvinnor nu med säkerhet utföras med längre tidsintervall med tanke på denna cancerforms tidsmässiga utveckling, men man måste ändå djupdyka igen om man ska ha en så låg övre åldersgräns som man har . Vi får inte tappa bort att detta virus är farligt även för män. Det är bra att pojkar nu inbegrips i programmet, men vi har ju också män i lite vuxnare ålder som när de blir smittade utsätts för en ganska grym cancerform i munhåla, i svalg, i ändtarm och så vidare. Vi får inte tappa bort att viruset finns också i denna grupp. Detta är ett exempel på en cancerform som vi lyfter fram i särskild ordning. Det kostar inte särskilt mycket i statsbudgeten att göra de här satsningarna, men jag tror att det är viktigt både när det gäller cancer och när det gäller en del andra sjukdomar. Runt hörnet finns fantastiska nya möjligheter att behandla och förebygga allvarliga konsekvenser av ett sjukdomstillstånd. Vad har vi då i denna riksdag för beredskap för detta? Budgetarbetet är ju en del av det – vi ska ha pengar avsatta i budgeten för att kunna åtgärda den här typen av problem. Men jag tror att vi borde ha en mer allmän diskussion. Vad är det som finns runt hörnet som gör att vi dramatiskt kan förändra hälsotillståndet för människor som lider av olika saker, och hur kan vi hantera detta budgetmässigt så att inte pengarna lägger hinder i vägen för snabba insatser? 118 (MP): För lite var jag på begravning. Det var en väldigt vacker försommardag. ville att vi skulle ha ljusa kläder på oss. Hon hade fyllt 50. var mamma till fyra barn. Hon var en kvinna mitt i livet, fylld av livsglädje, vars liv vändes fullständigt upp och ned. diagnostiserades med cervixcancer. Därefter följde månader och år av behandlingar, prover, strålning och cellgifter. Behandlingen tycktes först fungera. Ni ska veta – och jag tror att ni vet om det – att denna behandling är riktigt tuff och stygg. gav inte upp, utan hon kämpade. Men cancern ville som sagt annorlunda. Livmoderhalscancer drabbar framför allt den unga kvinnan, eller kvinnan mitt i livet. Det är en dräpare som rycker mammor från barn, döttrar från föräldrar och livskamrater från partner. Den förstör och ödelägger livsdrömmar. Vi ska ju ha ett vårdat språk i den här kammaren, men när det gäller cancer, i synnerhet livmoderhalscancer, har jag bara en sak att säga. Jag väljer att bokstavera det som föreningen har på sina armband: F‑u‑c‑k cancer. Att utrota cervixcancer är just det – med ett stort F, skulle jag tillägga. ställer sig ett enigt utskott bakom ett tillkännagivande om att inom ramen för en ny och uppdaterad nationell cancerstrategi genomföra en systematisk och långsiktig nationell satsning för att, som har sagts tidigare, totalt kunna eliminera livmoderhalscancer i . Denna strategi bygger som sagt på vaccination; det är väldigt viktigt att vi upprätthåller den höga vaccinationsgraden bland både pojkar och flickor. Den bygger också på screening, och där finns det betydligt mer att göra för att uppnå en bättre täckningsgrad eller grad av screening. Jag kan väl tycka att det är lite märkligt att det skulle behövas en pandemi för att vi skulle utveckla till exempel självtester; detta borde ha gjorts för jättelänge sedan. , , antog en global strategi för att påskynda den totala elimineringen av livmoderhalscancer. Med detta initiativ, fru talman, antar utmaningen. bör enligt utskottet ha som mål att bli ett av de första länderna att eliminera livmoderhalscancer. Signalen bör också vara tydlig till landets olika regioner att påbörja arbetet med detta , vilket har tagits upp av talare före mig. Det finns ingen anledning att vänta. För dig, , och för alla andra offer för cervixcancer önskar jag att detta hade varit möjligt att genomföra . Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:SkU20 119 BORIANA (M): Syftet med punktskatter är att uppnå folkhälso-, miljö- eller transportpolitiska mål snarare än att generera intäkter till staten. Under regeringen har punktskatterna fått ett helt nytt syfte. De har blivit bärare av en symbolpolitik som i bästa fall är verkningslös och i sämsta fall direkt skadlig. Om fru talmannen tillåter en utsvävning kan man dra paralleller till den litterära och konstnärliga strömningen symbolismen. Dess representanter vände sig emot naturalismens vetenskapstro, sociala engagemang och realistiska vetenskapsåtergivning och ville i stället ägna sig åt det inre livet och ta avstånd från samhället och dess problem. Vi kan gott konstatera att symbolik passar sig bättre i konsten än i politiken. Ett talande exempel är införandet av plastpåseskatten, som har gjort att en vanlig plastkasse i mataffären kostar 6–. Regeringens representanter berömmer sig för att försäljningen av plastkassar har sjunkit. Men de har inte noterat att människor i stället köper plastkassar på rulle, som är avsedda för avfall och som oftast inte är miljövänliga och importeras från bland annat . Som en extra negativ effekt av den skatten fick den största tillverkaren av miljövänliga plastkassar i friställa av sin personal. Det sämsta med plastpåseskatten är att det inte gör någon skillnad om påsen är tillverkad av fossilfritt, helt förnybart och nedbrytbart material eller av fossilplast. Allt ska beskattas. Det har Helsingborgföretagaren och uppfinnaren , som har utvecklat det innovativa materialet biodolomer, bittert fått erfara. Hans företag kunde ha anställt 30–40 personer till om regeringen hade inriktat sig på att ersätta fossilbaserade plaster. är risken stor att tar sitt företag utomlands. Det finns också en hygienaspekt som motverkas av plastpåseskatten som är viktig inte minst i pandemitider. Det blir lätt en populistisk diskussion där plast står för det dåliga utan att det beaktas att plast kan vara både miljövänlig och förnybar samt avsevärt förlänga hållbarheten på livsmedel. Det är inte oviktigt med tanke på att ett av de största slöserierna är matsvinnet. Någon finansiell succé blev plastkassen inte heller. Av de beräknade intäkterna på drygt 2,1 miljarder till statskassan 2020 blev det bara cirka 179 miljoner, alltså . Regeringen har också aviserat skatt på takeaway-mat eller snarare på engångsförpackningarna för den. Att införa en extra skatt på en bransch som kämpar för sin överlevnad och som går igenom de svåraste tiderna någonsin är både omoraliskt och oförsvarbart. En annan symbolisk skatt är kemikalieskatten på elektronik och vitvaror, som beskattar varan oavsett om den innehåller skadliga ämnen eller inte. Regeringen har också aviserat en kemikalieskatt på kläder och skor. Den skatten säger vi moderater bestämt nej till. Vår uppfattning är att den skatten kommer att bli dödsstöten för den svenska handeln eller snarare för det som är kvar av den efter pandemin och regeringens tafatta hantering av omställningsstödet. Det borde ha blivit klart för regeringen att punktskatterna, som står för av statens intäkter, inte kan höjas hur mycket som helst. Införandet av nya kreativa punktskatter har jag redan berört, men det tål att upprepas att det är tveksamt om den av januaripartierna utlovade gröna skatteväxlingen med hjälp av punktskatter är genomförbar.