prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Vi liberaler har i en artikel föreslagit regeringen att ska få ett formellt uppdrag att kartlägga replikationskrisen i och sammanställa undersökningar och studier som finns vad gäller problemet. Hur ser statsrådet på det förslaget? 52 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Det här är en fråga som vi naturligtvis får hantera i det goda samarbete vi har i mitten av svensk politik. Vi har tillsammans precis lagt fram en historiskt väl genomarbetad forskningsproposition med 13,6 miljarder och många nya uppdrag till våra myndigheter och vårt vetenskapssamhälle. Jag är fullständigt övertygad om att detta är något som vi efter sedvanlig beredning kan hantera tillsammans. Svensk arbetsmarknad under pandemin 53 (S): är smittspridningen på höga nivåer på flera håll i landet, och vi behöver fortsätta att hålla i och hålla ut för att rädda liv och hälsa. Men som vi vet har pandemin också slagit hårt mot svensk ekonomi. För att möta pandemin har regeringen nu lagt fram en vårändringsbudget med stora åtgärder för att fler ska jobba och med riktade åtgärder för att barn och unga ska ta sig genom pandemin. är det fortfarande ett ansträngt ekonomiskt läge för många. Flera företag kämpar för att få verksamheten att gå runt, och många löntagare är oroliga för sin framtida försörjning. Därför vill jag fråga finansministern: Hur många jobb har regeringen räddat? 54 Finansminister (S): Regeringen har vidtagit historiskt stora krisåtgärder för att rädda svenska jobb och svenska företag. Det gäller självklart att stötta sjukvården och äldreomsorgen och dem som blir av med jobbet på grund av krisen. Det är fråga om 400 miljarder, och det är en stor skillnad från hur alliansregeringen skötte finanskrisen. Korttidspermittering är det största stödet som finns för att stötta de svenska jobben. Över en halv miljon svenskar som annars hade riskerat arbetslöshet kan nu i trygg förvissning om att de har ett jobb att gå tillbaka till i stället vara korttidspermitterade. Vi lade fram en rekordstor budget . Därutöver bedöms att 75 000 fler personer är sysselsatta men hade varit utan jobb utan regeringens historiska åtgärder i förra årets budget, utöver korttidspermitteringarna. 55 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Det är bra att regeringen vidtar stora åtgärder för att rädda jobb, men läget på svensk arbetsmarknad är fortfarande allvarligt. Hur står sig svensk arbetsmarknad, finansministern, i en internationell jämförelse? Vilka svagheter och styrkor ser finansministern? 56 Finansminister (S): har klarat sig bra genom krisen vad gäller den ekonomiska politiken jämfört med många andra länder. är ett av de länder där bnp har fallit mindre än hos andra. Vi ser också att fler människor går till jobbet i än i något annat EU-land. Därutöver har vi ett högt arbetskraftsdeltagande. Många är ute på arbetsmarknaden, inte minst kvinnor och utrikes födda kvinnor. Det är viktigt att upprätthålla genom krisen. Uppföljning av strategi för biologisk mångfald 57 (MP): höll sin bolagsstämma. De har precis presenterat en strategi för biologisk mångfald. Detta är något som jag ser positivt på, men det behövs mer än det som nu har presenterat. Framför allt behöver orden gå till handling. Det behöver ske ett arbete om transparens, rimliga ekonomiska ramar samt en dialog och uppföljning. Hur ser på möjligheten att stärka ägardialog och medborgardialog med och följa upp deras strategi? 58 Näringsminister (S): Skogspolitiken bygger på två jämställda mål, på miljömålet och produktionsmålet. Likaväl som skydd och miljöhänsyn ska öka är också en ökad produktion av skoglig råvara viktig i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Staten äger skog genom och är med och bestämmer i regelverk via myndigheter. De steg som nu tar med sina satsningar och strategiska inriktning för att främja ett hållbart skogsbruk är mycket positiva, och jag anser att bolaget tydligt kan utgöra ett föredöme inom skogssektorn för ett affärsmässigt och långsiktigt hållbart skogsbruk. Vi kommer naturligtvis att följa detta i dialoger och i det arbete som görs av styrelsen och i den operativa ledningen. 59 (MP): Jag tackar för svaret. Med krav från civilsamhället och egen strategi undrar jag om ett nytt ägardirektiv följer samma prioritering och sätter miljömålen som ekonomisk ram för verksamheten. Hur ser på ett sådant nytt ägardirektiv? 60 Näringsminister (S): Vi ställer stora krav på att de statliga bolagen inom ramen för de direktiv som beslutar ska vara ett föredöme. Den ägarpolicy vi har fastställt ställer höga krav på de statliga bolagen, inklusive . Det aktiva arbetet kommer naturligtvis att fortsätta. Däremot finns inga förslag om att lägga fram nya ägardirektiv till . Tillgången till bredband i 61 (M): Min fråga går till . Enligt bredbandsstrategin helt uppkopplat 2025 ska hela ha tillgång till snabbt bredband 2025. Tillgången till bredband är en förutsättning för att vara fullt delaktig i samhället, för företag att utvecklas, för nya företag att skapas och för jobb i alla delar av landet. Flera skånska kommuner ser brister i tillgången till bredband utanför tätort. Den ligger mellan . Målet som regeringen har satt upp är . rapporterade PTS att det krävdes ytterligare resurser. Vilka initiativ har statsrådet vidtagit för att öka tillgången till bredband i hela ? Och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att nå regeringens mål? 62 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Hela ska ha tillgång till snabb uppkoppling, och hela ska ha tillgång till snabb uppkoppling. har bredbandstillväxten i landet varit i sin helhet. av svenskarna har tillgång till snabb uppkoppling i sin omedelbara närhet, och i glesbygd utanför tätort har tillväxten varit . I den senaste budgeten sköt vi till rejält med pengar till bredbandsutbyggnad. Vi sjudubblade anslaget. Det är för att, precis som säger, varenda skåning ska ha tillgång till snabb uppkoppling. Det ska medborgarna i resten av också ha, och jag har goda förhoppningar om att vi med de medel som vi har skjutit till kommer att nå det målet. Regeringens prioriteringar och det internationella biståndet 63 (SD): Jag har en fråga till finansministern. har internationella bistånd tillåtits växa och växa från strax under 15 miljarder till prognostiserat nästan . Vi befinner oss nu i en period med enorma behov på hemmaplan som ett resultat av att regeringen har negligerat och undvikit att fatta beslut om välbehövliga satsningar. Vi har ett underfinansierat rättsväsen och ett underfinansierat pensionssystem, bland annat, och vi har därtill tagit enorma kostnader förknippade med covid-19-pandemin. har därför landat i slutsatsen att vi måste halvera biståndet från nuvarande nivåer. Det skulle frigöra utrymme till andra, betydligt mer välbehövliga satsningar i . Min fråga är om finansministern är beredd att göra en likartad prioritering och satsa mer på och mindre på andra länder på andra sidan jordklotet. 64 Finansminister (S): Den här pandemin har lärt oss många saker. En av dem är hur sammankopplade vi är på jorden och hur beroende vi är av varandra. Det som händer i påverkar oss här. Ett muterat virus i kommer till . Ytterligare mutationer i påverkar oss här i . Vi kommer aldrig att kunna starta om världsekonomin eller återgå till ett normalt liv här i förrän vi har nått tillräckligt hög vaccinationsgrad i hela världen. Global vaccinering är det enda sättet för oss att komma ur pandemin – och tredje världen, utvecklingsländerna, kommer aldrig att klara detta utan att få stöd från oss i den rika delen av världen. Att i det här läget skära ned på biståndet på det sätt som föreslår är bara att skicka en bumerang. Den kommer direkt tillbaka i ansiktet på oss och slår ut oss med ytterligare en mutation. 65 PER SCHÖLDBERG (C): Min fråga går till näringsminister som ansvarig för de statliga bolagen. Postnord aviserar nu varannandagsutdelning över hela landet till våra hushåll. Men i skissade Postnords vd på att det kan bli postutdelning en gång . Det har skapat mycket oro och funderingar. Vad anser näringsministern som ägaransvarig för bolaget om en sådan utveckling? 66 Näringsminister (S): Ja, vi känner ju alla till historien om Postnords sammanslagning med danska posten och alla de problem det har skapat – alla de kostnader det har skapat, inte minst för den svenska delen. Addera till detta, fru talman, en fallande mängd brev av digitaliseringsskäl. Det är klart att det finns behov av att göra förändringar. Men det är inget som Postnord själva bestämmer, fru talman, utan det ska ske enligt de lagar och regler som denna kammare tar ställning till. Huruvida Postnords vd spekulerar eller ej är inte det intressanta, utan det är snarare vad vi har i form av lagstiftning och krav på hur ofta det ska delas ut. Enligt min uppfattning ska det ske utifrån det behov som finns i vårt land, hos svenska folket. Hur det sedan ska betalas efter de vådliga ekonomiska experiment som startades genom sammanslagningen med den danska posten återstår att svaras på, både i budgetar och i denna riksdag. Framtida specialistutbildningar för sjuksköterskor 67 (KD): Jag har en fråga till ministern för högre utbildning, . Vården är hårt belastad, och det var den långt före pandemin. Den stora bristen på specialistutbildade sjuksköterskor gör det svårt att bemanna viktiga poster i vården. Operationer ställs in i brist på operationssjuksköterskor. Blivande mammor får åka långa sträckor för att det saknas barnmorskor. En stor andel av röntgensjuksköterskorna närmar sig pension. Lyckade initiativ med avancerade kliniska specialistsjuksköterskor riskerar att gå i stå. Att kunna fördjupa sin kompetens och specialisera sig inom yrket är viktigt för sjuksköterskeyrkets attraktivitet. Men antalet utbildningsplatser räcker inte till. Lärosätena väntar på besked om hur framtidens specialistutbildningar ska se ut. Min fråga är: När kommer regeringens proposition om framtidens specialistutbildningar för sjuksköterskor? 68 Statsrådet (S): Vi kan väl bara konstatera att sedan regering tillträdde har vi byggt ut den högre utbildningen i vårt land. Jämfört med 2016 var det cirka 41 000 fler studenter i svensk högskola. När det gäller specialistsjuksköterskorna är det fler som har antagits till specialistsjuksköterskeutbildningen nu jämfört med , och examinationerna inom hälso- och sjukvården har ökat . En fortsatt utbyggnad av högskoleutbildningen när det gäller specialistsjuksköterskeutbildningarna är oerhört viktig. Problemet är att inte riktigt svarar upp mot politiken om högre utbildning i hela vårt land för att klara kompetensförsörjningen. Fusk och falska examensbevis i högre utbildning 69 (L): Min fråga går till högskoleminister . Vi har ju omfattande problem inom högre utbildning med fusk på högskoleprovet. Regeringen aviserade en proposition , men tyvärr sköts den plötsligt . Vi ser också omfattande generella problem med fusk och rekordmånga anmälningar kring disciplinära åtgärder som lärosätena har presenterat. Till detta rapporterades att det utanför akademin säljs falska examina. Man kan få ett examensbevis från en lärarutbildning, hämtat från till exempel , för . Min fråga till regeringen och är: När kommer de här åtgärderna, och är regeringen beredd att bredda åtgärdspaketet så att vi kommer åt inte bara högskoleprovsfusket utan den allvarliga kriminaliteten inom högre utbildning generellt? 70 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Fusk är alltid oacceptabelt. Det är också anledningen till att den här regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att komma åt just fusket på högskoleprovet. Det finns också berett ytterligare åtgärder att gå fram med när det gäller högskoleprovet. Bedömningen som gjordes av detta var att skjuta det lite grann eftersom vi just nu är i en pandemi och har fått ägna väldigt mycket tid och kraft åt att kunna genomföra högskoleprovet smittskyddssäkert. är fokus på att kunna fortsätta genomföra högskoleprovet smittskyddssäkert för dem som är berättigade att skriva högskoleprovet, men jag försäkrar att bara vi har tagit oss igenom denna pandemi ska vi naturligtvis ta oss an ytterligare åtgärder när det gäller fusket på högskoleprovet. När det gäller disciplinärendena inom högre utbildning behövs det absolut nya verktyg. Vi är beredda att återkomma. Den svenska industrins betydelse 71 (S): Min fråga går till näringsminister . Jag representerar , som är mest exportberoende län, och min fråga gäller industrins betydelse för framgångar. Ända sedan den industriella revolutionen har ju industrin fört tillväxt framåt och bidragit till det samhälle som vi lever i . var dock den allmänna bilden som den dåvarande regeringen förmedlade att industrin hade spelat ut sin roll. Statsminister uttryckte det till och med som att den svenska basindustrin var ”basically gone”. Min fråga till näringsministern är således om näringsministern anser att svensk industri är något att satsa på. Eller är den, som den förre statsministern sa, basically gone? 72 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Det är korrekt som säger att det för ett drygt decennium sedan fanns en diskussion om att industrin visserligen hade varit bra men tillhörde historien; framtiden var något annat. Det kan man ju tycka. Men det som var problematiskt var att man också inriktade politiken efter detta. Därmed gjorde man inte tillräckliga insatser för att stötta den svenska industrin. Från det att vi 2014 tog över med , med sin historia i industrin, har vi satsat väldigt mycket på att stärka förutsättningarna för den svenska industrin. Och glädjande nog, fru talman, kan vi nu se enorma investeringar, både i återindustrialisering och i en omställningsindustri som växer fram. Det handlar om allt från kolfritt stål och batterifabriker till bioraffinaderier med mera, som gör att vi kan se framtiden an med en industri som inte bara blomstrar utan också visar vägen för att leva hållbart . 73 (M): Finansministern och jag har haft ett antal debatter där jag har ifrågasatt den rödgröna regeringens införda eller planerade klimat- och miljöskatter och deras verkliga nytta. Plastpåseskatten, kemikalieskatten, klädskatten och den planerade takeaway-skatten är alla så kallade miljöskatter, som enligt mig hämmar både konkurrenskraft och jobben och sätter käppar i hjulet för innovationer som skulle kunna göra verklig miljönytta, inte bara i . är det inte bara jag som ifrågasätter detta, utan omvärlden verkar tycka lite likadant. är inte längre något föregångsland vad gäller en grönare värld. Senast bjöd in till ett klimattoppmöte där enligt några bedömare fick sitta vid barnbordet och enligt andra fick en plats i tamburen. Därför blir min fråga till finansministern om den rödgröna regeringen har tänkt släppa den nuvarande plakatpolitiken så att återigen kan sitta vid vuxenbordet. 74 Finansminister (S): Det är lite parodiskt att just tar upp klimat- och miljöpolitiken. Varenda gång har presenterat budgetförslag för har det handlat om mycket omfattande nedskärningar på klimat- och miljöpolitiken. Man hävdar att den politik regeringen genomför är ineffektiv, men man har inga egna förslag på en mer effektiv politik. Man hänvisar ofta till , som till exempel pekat på att systemet med bonus–malus inte är tillräckligt effektivt. Men det man glömmer att säga är att det föreslår som det allra mest effektiva instrumentet är en höjd koldioxidskatt. Där vill ju gå i motsatt riktning. står för det minst effektiva och har en mycket lägre ambition. Med vid styret skulle vi inte få sitta vid något bord över huvud taget. Förutsättningarna för svensk gruvnäring 75 (SD): Jag har en fråga till näringsministern. I en intervju alldeles slog näringsminister fast att det behövs nya gruvor om vi ska lyckas med elektrifieringen och att vi inte bara kan oja oss när vi läser att kobolt utvinns av barnarbetare i . Jag delar den uppfattningen och välkomnar statsrådets insikter men önskar svar på hur detta harmonierar med det faktum att de båda regeringspartiernas ledamöter här i konsekvent förhalat och förkastat samtliga förslag som syftat till att förtydliga och förenkla de tillståndsprocesser som reglerar gruvnäringen, vilket skulle ha kunnat skapa förutsättningar för öppnande av nya gruvor som behövs för att möjliggöra elektrifieringen och göra oss mindre beroende av metaller och mineraler från regioner där barnarbete är vanligt förekommande. 76 Näringsminister (S): Vi vill bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi vill bli det därför att det är en naturlig utveckling, som både blir mer hållbar och leder till fler gröna jobb och en ekonomisk tillväxt i vårt land. Vi vill också visa att det är fullt möjligt, och det förutsätter en storskalig elektrifiering av industrin, transportsektorn och bostadssektorn. Vi vet att det då, med den teknologi vi har , krävs tillgång till innovationskritiska mineraler och metaller. Vi är, fru talman, både i och i Europeiska unionen, mycket beroende av import av många av dessa mineraler och metaller. Så kan det inte fortsätta. Det är mot denna bakgrund regeringen i sin helhet har tillsatt en utredning för att möjliggöra ett regelverk som gör detta möjligt men också att vi kan återvinna mycket av det vi gräver upp, så att vi inte ständigt måste hålla på och gräva upp. Vi får inte låtsas som att det inte finns intressekonflikter där. Det är klart att det gör, och dem ska vi klara av. Tillgång till bredband i hela landet 77 (S): Det har gått regeringen presenterade sin bredbandsstrategi, som anger hur stor andel av befolkningen som ska ha tillgång till snabbt bredband. Till 2025 ska det vara alla. kom med sin rapport , som visar att vi inte klarade delmålet : att skulle ha snabb uppkoppling. Pandemin har i en omvälvande takt satt sina spår i befolkningen när det gäller de behov som människor har fått. Man sitter hemma och deltar i allt ifrån hemundervisning till hemarbete och så vidare på en och samma gång. Det kräver att vi har bra uppkoppling. Detta handlar också om hela . Jag undrar därför, med koppling till den tidigare fråga som en ledamot ställde om skåningarna, om regeringen kan lova att hela kommer att ha tillgång till snabbt bredband till 2025. 78 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Svaret är ett enkelt ja. Vi gick 2020 från som hade tillgång till snabb uppkoppling i sin omedelbara närhet. Målet är , varav ska ha tillgång till och ska ha tillgång till , enligt de riksdagsbeslut som har fattats om målet. Detta betyder alltså att om vi håller den nuvarande takten kommer målet att vara uppnått . Det som är extra glädjande med PTS siffror är att uppkopplingen ökar snabbare i glesbygd än i tätort och i landet i övrigt. Jag har alltså goda förhoppningar om att vi, med den sjudubbling av bredbandsstödet som regeringen presenterade i budgeten, kommer att nå målet om att alla ska tillgång till snabb uppkoppling . 79 (L): Jag har en fråga till statsrådet . Liberalerna har krävt att regeringen ska redovisa en tidsplan för hur ska öppna upp efter coronarestriktionerna. meddelade regeringen att har fått i uppdrag att presentera när och hur ska återgå till ”en mer normal situation”. I sin kommentar till medierna talar man också om ett nytt normalläge och att vi inte helt kan komma tillbaka till det samhälle vi hade . Därför undrar jag, fru talman, om statsrådet kan redovisa vilka fri- och rättigheter som vi har haft i som ska avskaffas i det nya normalläget. Jag undrar också om näringsministern har något budskap till företagare, som redan går på knäna. Ska denna typ av restriktioner finnas kvar framöver? 80 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Redan i början av pandemin , , fanns det en ganska tydlig och intensiv diskussion om när ett slutdatum kunde sättas för pandemin och dess effekter. har vi lärt oss att det inte är så enkelt att förutse pandemin och viruset. befinner vi oss i ett läge där vi har stort hopp, för nu pågår vaccineringen. Vi sätter stort hopp till vad den kan leda till. Mot denna bakgrund, fru talman, har vi gett det uppdrag som pratar om. Vi har gjort det med den ödmjuka insikten att det naturligtvis inte kommer att vara precis som . Det kommer att göras förändringar. Vi vet också att vi har att göra med ett virus som mycket väl kan mutera. Vi måste naturligtvis vara beredda att vidta åtgärder också i det läget. 81 (M): Huspriserna i skenar. Medelpriset för en villa i min hemstad är nu . Det är en ökning med . Prisökningen gör att allt färre barnfamiljer har råd att få sin bostadskalkyl att gå ihop. är det svårt att med en sjuksköterskelön eller en polislön ha råd att köpa ett eget hus. Med denna utveckling har snart bara höginkomsttagare råd att köpa sig en egen bostad i våra storstäder. höjs i debatten allt fler röster för en återinförd fastighetsskatt. Det skulle ytterligare försvåra för vanliga löntagare i exempelvis att äga sin bostad. Min fråga till finansministern är hur hon ställer sig till att återinföra en fastighetsskatt som kommer att göra det ännu svårare för barnfamiljer att äga sitt eget boende. 82 Finansminister (S): Svaret är enkelt. Jag är här som finansminister. Det pågår inget arbete i regeringen när det gäller detta och det finns inga planer i regeringen på att återinföra en fastighetsskatt. Kontroll av utländska examensbevis 83 (SD): Min fråga går till statsrådet . Precis som tog upp innan rapporterade SVT om att det är lätt att få tag i falska examensbevis, främst från , som av de falska bevisen kommer ifrån. Problemet är ökande. Examensbevisen kan enkelt beställas genom kontakter som man når via nätet. Den man som SVT kom i kontakt med och som säljer examensbevis säger i intervjun: Bevisen är inte registrerade, men det spelar ingen roll, för i kollar de ändå inte upp registren. Är det alltså så att andra västländer kollar upp om utländska examensbevis är registrerade medan inte gör det, och i så fall varför? Tänker regeringen göra något åt detta? 84 Statsrådet (S): Jag känner en väldig trygghet i att våra ansvariga myndigheter faktiskt fångar upp detta problem och också hanterar det på ett klokt sätt. Skulle det behöva vidtas ytterligare åtgärder är det naturligtvis ingenting som regeringen är främmande för. Rättvis tillgång till högre utbildning i hela landet 85 (S): Min fråga går också till statsrådet . Söktrycket till högskolor och universitet har ju ökat nu i pandemins spår. Skickligt nog inledde regeringen en ganska stor utbyggnad av högre utbildning. Även har fått fler platser, men norra står nu inför gigantiska investeringar, och vi kommer att behöva all kompetens vi kan få tag på. Därför är min fråga till statsrådet: Vad gör regeringen för att satsningarna på högre utbildning ska bli rättvist fördelade i hela landet, och vad gör man för att högre utbildning ska vara tillgänglig i hela landet? 86 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Ledamoten sätter verkligen fingret på hur viktigt det är att vi fortsätter att investera i både kunskap och forskning i hela landet för att kunna möta inte minst den utvecklingskraft som finns i olika delar av landet. Just av den anledningen är det viktigt att vi har ett system för högre utbildning och forskning som fördelar utbildningsplatser och forskningsanslag över hela landet. Det är så den här regeringen arbetar med detta. Det finns ett brett stöd för detta i mitten av svensk politik. Det gör att vi också kan svara upp till inte bara de utbildningsbehov som kan finnas i norra delen av utan också i andra delar av landet. Ytterligare 19 000 nya utbildningsplatser finns tillgängliga på våra högskolor och universitet bara detta år, 2021. Det handlar om 6 000 nya sommarkurser. Detta är av absolut högsta prioritet för den här regeringen. Satsningar på utbildningar till bristyrken 87 (M): Också min fråga går till statsrådet . I utbildningsutskottet fick vi en dragning av om ett utrett ärende.