prot · H809132 · 2021-06-02 00:00:00 — är tillgängligheten svensk sjukvårds största problem. Vårdköer är inte någon naturlag. Andra länder klarar av att ge vård utan långa köer, och det tror vi kristdemokrater att även kan. Men då krävs reformer som tänker nytt och bygger om, och därför lägger vi fram ett förslag som innebär att regionernas ansvar för sjukvården skrotas. Hela förtjänar en sjukvård att lita på. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Jag yrkar bifall till reservation nummer 1. 95 (S): debatterar vi NU24 om en nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. De följdmotioner som behandlas i betänkandet handlar om energiförsörjning, polisnärvaro, kompetensråd, transporter, vinster från naturresurser, effekter av pandemin, regionala flygplatser, äganderätt och likvärdig skola. Detta är frågor som jag kan ställa mig bakom – de flesta, inte alla. Problemet är att en del av dem inte hör hemma i just detta betänkande. Alla frågor som motionerna handlar om har redan behandlats i vårt eller i andra utskott, eller , till exempel flygplatser, som någon nämnde i den tidigare debatten. Detta är en strategi som pekar ut riktningen, inte konkreta åtgärder. Strategin handlar om stora samhällsutmaningar där man tar avstamp i tre utgångspunkter: förändringar i och omvärlden, omställningen till ett hållbart samhälle och betydelsen av ett territoriellt perspektiv. Utmaningarna varierar mellan olika delar av landet och kommer tillsammans med globaliseringen, digitaliseringen och den övriga tekniska utvecklingen att påverka samhällsutvecklingen. Förutsättningarna är olika och varierar mellan olika delar av landet. Därför behöver strategin ha ett territoriellt perspektiv. Strategin är indelad i fyra strategiska områden för att kunna möta samhällsutmaningarna: likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet, kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet, innovation och förnyelse liksom entreprenörskap och företagande i hela landet samt tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och transportsystem. Regeringen identifierar även ett antal prioriteringar för respektive strategiskt område. För att lyckas behöver det göras insatser inom de fyra strategiska områdena så att goda förutsättningar skapas för att genomföra den regionala utvecklingspolitiken. Här berörs i princip alla politikområden som behövs för att det ska lyckas, och alla behöver dra åt samma håll, både politik och myndigheter. Regeringen har identifierat fem områden med stora samhällsförändringar som är mest centrala för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken: demografi, globalisering, miljö och klimat, socioekonomisk sammanhållning och teknisk utveckling. Vad är det då som behöver göras för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken? Jo, det krävs att vi alla vill göra något. Det vill regeringen, och det vet jag alla partier här i kammaren också vill. Till exempel behövs statliga myndigheters närvaro i hela landet. Regeringen har fattat 22 beslut om lokalisering av hela eller delar av befintliga myndigheters verksamheter utanför . finns 117 servicekontor runt om i hela landet, 13 kontor har öppnat , och ytterligare 4 är beslutade och på gång. presenterade regeringen en ytterligare utbyggnad av de statliga servicekontoren, detta efter förslag i en utredning som höll i och som slutredovisades . Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Det förslag som presenterades innehåller en satsning på 28 nya servicekontor, från i norr till i söder. I , där jag bor, blir det två nya kontor, ett i kommun och ett i kommun. Kommunalrådet i är väldigt glad och ser ett medborgarhus där kommun och stat krokar arm i en väldigt bra service till kommuninvånarna och företagarna. Vi ser att stöden till kommersiell och offentlig service också är viktiga för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Stödet har stoppat nedläggningar av affärer på landsbygden, och det har även tillkommit nya sedan stödet infördes. Avståndet till närmaste butik har minskat. Det behöver göras mycket för att hela ska leva, och det ser väldigt olika ut i vårt avlånga land. Därför behöver insatser som främjar hållbar regional utveckling ha ett territoriellt perspektiv. Det innebär att potentialen i varje område tas till vara utifrån sina förutsättningar, i stad såväl som på landsbygden. I staden är det trångt, och på landsbygden är det glest. Båda har sina utmaningar, fast på olika sätt. Därför behöver den regionala utvecklingspolitiken vara olika. Vi kan se utvecklingen i norra , där man nu ska göra stål utan kol. Det är Hybrit i , där pilotanläggningen börjades byggas och där tillverkningen kommer att vara helt fossilfri, men också i . Detta ritar om kartan för var arbetstillfällena kommer att finnas . Det har också gjorts stora investeringar i Northvolts batterifabrik i . Deras forskning och utveckling sker i , där man tar fram lösningar för att återvinna batterier så att av företagets materialbehov täcks av återvunnet material. Regeringen har satsat 238 miljoner på utveckling av battericeller och utbyggnad av ett elektrifieringscampus för batteriforskning i . Allt detta sker för att företagen vill bli klimatneutrala, minska sina utsläpp eller helt ta bort dem. Detta gör de för att kunderna efterfrågar det. klimatmål att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 är inom räckhåll. Vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. I detta är också skogen viktig. yta består till av skog, och den finns per definition på landsbygden. Därför gäller det att använda den klokt och till det som den behövs till. Det är viktigt att vi brukar skogen på bästa sätt. Det gäller att vi i alla beslut vi tar tänker på hur de påverkar utvecklingen i olika delar av men också på att det behövs olika politik för olika delar av landet. Denna fråga ligger också på regionerna. De tar fram regionala utvecklingsstrategier för sina regioner, RUS:ar som de brukar kallas på det regionala planet. I är målbilden Gröna – öppna och hållbara livsmiljöer med förnyelseförmåga 2025. Där satsar man på att bli ett plusenergilän, och man har understrategier som kompetensförsörjning, trafikförsörjning, kultur, regionalt serviceprogram, regional bredbandsstrategi, kommunala översiktsplaner med mera. Just nu får vi inte åka ut i landet, men när vi brukade göra det såg vi att det händer massor av spännande saker i . Spelplanen ändras, och det går väldigt snabbt. Vi har sett, inte minst nu under pandemin, hur fort det går. Vi har blivit digitaliserade vare sig vi vill eller inte. Detta ska vi givetvis ta till vara och fortsätta med. Det görs stora investeringar i utbyggnad av bredband, och det behöver vi fortsätta med. är vi, framför skärmen, hjärtligt trötta på det och vill träffas fysiskt igen. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Det som vi vet om framtiden är att det inte kommer att bli som det var. 96 (M) replik: Tack, , för inlägget! Jag blir lite förundrad över att det påstås att våra inlägg inte riktigt hade med ärendet att göra eftersom de gick utanför den territoriella strategi som regeringen lägger fram. Så började det hela. Jag satt och funderade på vad det var som skilde. Vi har hört ett antal berättelser om infrastruktur. Det är vägar uppe i som är stora leder för genomfartstrafik och som inte är hållbara. Det handlar om att man bygger nya industrier uppe i norr. Man kopplar på moderna lösningar, och det är framåtanda och innovation. Detta tog vi också upp på olika sätt. Det här kommer att kräva el, och det är ett problem för oss. Möjligheten innebär ett problem därför att det inte kommer att finnas el, som någon nämnde tidigare – jag tror att det var från . Hon sa att norr till söder inte funkar eftersom norr kommer att behöva använda sin el. Jag tog också upp den regionala tillväxten, precis som gjorde för sitt län. Jag har , och där skriker man i megafon att man inte har tillgång till den el som man behöver för att kunna klara sitt uppdrag för befolkning, industri, utveckling, tillväxt och jobb. Kompetensförsörjning är också ett område. När jag flyger från hållbara , som jobbar för förnyelse och förändring, finns det personer med på flyget som går en svetsutbildning nere i . Allt finns inte överallt. Men i ett långt land med smarta lösningar kan man också ta sig runt, och dessa personer kommer hem med god kompetens. 97 (S) replik: Det som jag inledde mitt anförande med, , var att förslagen i följdmotionerna har behandlats eller här i . Strategin är att denna detaljnivå inte finns. 98 (M) replik: Det var där som jag kände att ändå var inne på ett område där hon också tar upp frågor som vi har talat om när det gäller regional tillväxt. Det finns en budgetdel också. Vi har diskuterat alla dessa frågor, och de går in i varandra. Vi har olika politikområden – näringsliv, utbildning, infrastruktur och så vidare – och de går in i varandra. Om vi pratar om globalisering pratar vi om handelspolitik och också om möjligheterna för våra företag att växa på den plats de är – att industrin kan ta sig framåt, att det finns el på plats, att det finns arbetskraft, att det finns jobb och att det kan bli utveckling och tillväxt i landet. För mig är miljö och klimat samma sak. Ska man nu bli miljövänlig och satsa på elen – som jag tog upp i mitt anförande med alla de aspekter som finns i ett som håller på att ställa om, för att nämna min del av världen och som helhet – innebär det att det handlar om elförsörjning. Och ja, då är vi inne på andra områden. Men vi kan inte låta bli det eftersom allt detta handlar om att vi har så olika syn på vad vi har för möjligheter framåt. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 För mig är det till exempel väldigt begränsande att man i en energimix tar bort kärnkraften. Ska det inte till kärnkraft för att vi ska klara allt det som vi vill åstadkomma i vårt land får det vara någonting annat. Men vad är det då för energislag som har egenskapen att det finns där om dygnet året runt och som gör att det inte stannar av och kan bli problem på vägen för vår industri och utveckling? Det är en av dessa aspekter. Det har vi också pratat om på energiområdet där vi skiljer oss åt. Sedan tog upp skogen, att det är skog och att det är klok användning som gäller. Det anser vi också. Man måste få bruka och äga sin skog. Det var också ett exempel som jag nämnde i mitt anförande. Det kan inte vara så att territoriell strategi med övergripande delar ska gälla ibland, och ibland ska vissa av oss inte ta upp de saker som finns när själv lyfter fram dem. Det var där som det gick snett i min tanke. 99 (S) replik: Det som jag sa, , var att de frågor som jag nämner och som ni har skrivit följdmotioner om har redan behandlats här i i andra utskott, exakt samma förslag som ni tar upp i följdmotionerna och som tas upp i betänkandet. Jag håller med om att det är jättemånga frågor som är viktiga och som handlar om regional utveckling. Men de behandlas inte i detta betänkande. Energifrågan är en sådan fråga. När det gäller energifrågan har jag bara väntat på att frågan om kärnkraften skulle nämnas. Men togs den upp. Ni kan kryssa i att ni har nämnt kärnkraften i denna debatt också. 100 (C): Denna debatt handlar om skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030. Man kan fråga sig om detta med hållbar regional utveckling är en ny tanke. var kring , alltså , ett samhälle i snabb omvandling med snabbt växande industri och urbanisering. Motsättningarna var stora mellan det gamla och det nya, mellan kapital och arbete. Jordbrukarna hade hamnat i kläm i utvecklingen, och de kände att det saknades talesmän som kunde företräda dem. Ur detta föddes . De frågor som kämpade för, och som senare drevs av och , är fortfarande inte lösta. Jag har läst några av motioner om regionalpolitik , och de problem som han beskrev där är lika aktuella . I skrivelsen som vi debatterar anges att målet för den regionala utvecklingspolitiken är utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Jag har svårt att se att något parti i är emot detta. Om man gör en historisk betraktelse på den regionala befolkningsjusterade bnp:n i och fram till kan man se att det inte har funnits några självklara samband mellan jämlikhet i bnp per capita och befolkningskoncentration. Den första industrialiseringsvågen innebar minskade klyftor i både inkomst- och befolkningstermer. Det var också en liberal period, då till exempel passtvånget för inrikes resor avskaffades. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 bidrog en aktiv regionalpolitik till att skapa historiskt små skillnader i bnp per capita men till priset av en ökad avfolkning i vissa landsdelar. Den flyttpolitik som rådde då möttes av skarp kritik från många. Många av oss kommer ihåg uttrycket ”Vi flytt’ int’”, och Ams fick en ny innebörd med orden ”Alla måste söderut”. En solidarisk lönepolitik och en aktiv industripolitik skyndade på denna strukturomvandling. Därför kunde vi se att de regionala skillnaderna i bnp per capita var väldigt små . har utvecklingen inneburit ökande klyftor i både befolkningstäthet och bnp per capita, en kombination av trender som är historiskt unik, åtminstone för . Vi ser ett nytt slags regionalt utanförskap som riskerar att hota sammanhållningen i samhället. Avfolkningen i svenska kommuner är nämligen ett reellt problem. har befolkningen sjunkit i nästan hälften av landets kommuner. Låga befolkningstal försvårar upprätthållandet av samhällsfunktioner som skola, sjukvård och polis. Dessutom kan mindre kommuner få svårt att rekrytera och behålla nödvändig specialistkompetens. Detta gäller både inom det privata näringslivet och inom offentlig sektor. Eftersom storstädernas roll som tillväxtmotor ökar kan det te sig naturligt att infrastruktursatsningar riktas mot dessa områden. Särskilt framträdande blir det i de fall då kommuner uppmanas att själva medfinansiera en del av de statliga satsningarna. Idén om storstaden som en nationell tillväxtmotor kan då stå i motsättning till principen om att gagna de minst gynnade områdena. Men om statliga resurser läggs på att förbättra städernas roll som tillväxtmotor kan man tycka att det är rimligt att en del av tillväxten går tillbaka till hela riket. Dagens historiska utmaning med ökande skillnader i både bnp per capita och befolkningstäthet kräver ett politiskt agerande om vi menar allvar med att hela landet ska leva. Den tudelning som vi ser i ser vi även i andra länder. Globaliseringen har fört mycket gott med sig. Men det finns också människor som inte kan eller får ta del av globaliseringen. Att kunna ge människor en framtidstro är kanske det viktigaste regionalpolitiska beslut som vi kan fatta i denna kammare. De utgångspunkter som finns i skrivelsen anger förändringarna i och i omvärlden. Man räknar upp fem områden. Det är demografi, globalisering, miljö och klimat, socioekonomi och sammanhållning samt teknisk utveckling. Det är säkert korrekt. Skrivelsen anger också att samhällsförändringarna inte verkar var för sig utan påverkar varandra i komplexa samband. Dessa samhällsförändringar för med sig stora samhällsutmaningar, och regeringen skriver att det är viktigt att finna lösningar för att möta dessa, inte minst för att lindra de negativa effekter som uppstår. Att vilja lindra de negativa effekter som uppstår låter lite uppgivet i mina öron. Borde inte målet vara att skapa likvärdiga villkor i hela landet och ta landet i bruk, som man säger i ? Jag tycker mig möta politiker som vill lägga en våt filt över landsbygden och skapa ett Jätteskansen som man kan besöka på semestern. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 En minskning av de regionala klyftorna på ett långsiktigt hållbart sätt kan inte ske genom bidragsberoende eller genom att vi skapar jobb som inte är efterfrågestyrda. Grunden till att få en positiv utveckling i hela landet är goda villkor för små och medelstora företag, för det är de som skapar jobben. Höjda skatter på jobb och företagande gynnar inte tillväxt och företagande, och det gäller för hela landet. Den regionala tillväxtpolitiken är inte bara en fråga som kan och ska diskuteras inom näringsutskottets områden, utan den regionala tillväxten måste också finnas för ögonen när och regeringen behandlar frågor som infrastruktur, kommunikationer, jobb, utbildning och näringspolitik i stort. En välfungerande infrastruktur och fler bostäder behövs i såväl mindre och större städer som i orter och byar. Både regeringen och har tydligt sagt att man vill att myndigheternas verksamhet ska decentraliseras, men det går för trögt. Jag och anser att myndigheternas uppgifter måste decentraliseras i mycket större utsträckning – och då inte till regionstäder och universitetsstäder runt omkring i landet utan till de orter som har tappat statliga jobb. Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för att samhällen ska kunna leva. Just nu vet vi att 500 mackar på landsbygden är på väg att läggas ned , på grund av nya föreskrifter från MSB. Macken och lanthandeln är beroende av varandra, och dessa servicepunkter är extremt viktiga för många landsbygder. Menar vi allvar med hållbar regional utveckling i hela landet kan vi inte stå och se på när detta händer. Jag och menar att skattepolitiken ska användas som ett redskap för att skapa tillväxt i hela landet. Detta kan göras genom att man regionaliserar flera delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och ge regionerna möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. För mig och är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukten av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion ska få behålla stora delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt infrastruktur och produktion. anser att intäkterna från fastighetsskatten för industrifastigheter och elproducerande fastigheter kan regionaliseras. Avslutningsvis: Regeringen konstaterar i skrivelsen att man avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin. Är det något vi har lärt oss är det att det inte räcker med storslagna strategier utan att det måste till politisk handlingskraft för att skapa regional utveckling på riktigt. 101 (L): Tack till er som har deltagit i debatten! Detta är en viktig debatt. Vi diskuterar den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet, och till att börja med vill jag säga att Liberalerna står bakom det förslag vi diskuterar. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Vi har haft tusentals år, faktiskt, av framåtskridande, positiv utveckling och mänsklig framgång. År och generation efter generation har vi fått det bättre på grund av att vi har samarbetat med fler. Vi har kommit med mer innovationer, bytt saker och, sedermera, handlat saker. Vi har utvecklat våra ekonomier. Vi människor har helt enkelt tillsammans – ibland i byar, ibland i regioner, ibland i länder och ofta globalt – lyft vårt välstånd och kvaliteten i våra liv. Genom hela historien och genom alla stora förändringar som har skett har det alltid funnits människor som har varit emot utveckling. Det har funnits människor som har tyckt att det är jobbigt att saker förändras och människor som har tyckt att det var bättre i går än vad de tror att det kommer bli morgon. Gång på gång under historien har dessa människor visat sig ha fel. Gång på gång under historien har det motsatta visat sig vara sant: Vi kommer att få det bättre än vi har det . Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg detta när vi pratar om regional utveckling. Vi har i den här skrivelsen identifierat fem samhällsförändringar – det handlar om demografi, globalisering, miljö och klimat, socioekonomi och sammanhållning samt teknisk utveckling – och ibland kan det i den här debatten låta som att det blir sämre att leva i . Man radar upp en massa olika anekdoter som beskriver hur dåligt det har blivit på olika sätt och för olika enskilda personer, företag och så vidare. Jag tror dock att det längs de långa linjerna kommer att bli bättre. Det betyder inte att det inte finns utmaningar, herr talman, men om man blir rädd för framtiden och rädd för utvecklingen – om man helt enkelt inte anammar utvecklingen och försöker hänga med i den och göra någonting med den – tror jag att det kommer att bli mycket sämre än i går. Jag ska göra ett nedslag, bara som exempel: Ta globaliseringen, herr talman – den alltmer globala ekonomin och alltmer globala handeln! Det är någonting som genom historien har gynnat i generation efter generation, när vi har byggt vårt välstånd. Men det är också så att man ofta pratar om globaliseringen – om den nu alltmer globala ekonomin och alltmer konkurrensutsatta industrin i både och andra delar av världen – som någonting negativt. Man kanske pratar om en specifik industri som inte klarar av att hävda sig i den globala konkurrensen. Den kanske inte klarar av att leverera tillräckligt bra produkter, eller också kanske den inte har en tillräckligt bra tjänst för att klara sig när den utsätts för konkurrens. Det kan vara jobbigt i det enskilda exemplet, herr talman. Jag tror dock att vi skjuter oss själva i foten om vi från politikens sida möter den typen av utmaningar genom att säga: ”Då stänger vi! Då försöker vi stoppa utvecklingen. Då försöker vi skydda den här verksamheten genom att sätta upp olika murar och nya, tuffa regler kring den.” Är det någonting vi vet, herr talman, är det nämligen att vi politiker inte kan stoppa den utveckling som drivs av människor, av innovation och av den typen av rörelse som globaliseringen är. Däremot kan vi se möjligheterna med den. Vi kan se möjligheterna med att vi i ser till att göra det enklare för företagare. Om vi river hinder, minskar byråkratin och gör det mer skattemässigt lönsamt att ägna sig åt företagande och innovation kommer de företag som försvinner att ersättas av nya. Det kommer att skapas nya arbeten på de platser där arbetena har drabbats av konkurrensen från andra länder. Vi kommer att göra saker lite bättre än vad vi gjorde i går. Det är detta som är hela saken med alla dessa områden – att det också finns lösningar. Det är ju lösningarna vi måste se. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Vi är överens om att det finns utmaningar för . Det är till exempel en utmaning att demografin förändras och att vi har en åldrande befolkning i vissa kommuner, där de unga flyttar till andra delar av landet och de äldre är kvar. Där minskar skatteunderlaget som behovet av välfärden ökar, och det är ett av de problem som finns. Men låt oss då se till globaliseringens möjligheter! Låt oss göra det enklare för fler personer att komma till och arbeta! Det är klart att man som enskild individ måste ha rätt att flytta någon annanstans om man vill det. Det är helt naturligt, och vi vill inte gå tillbaka till – jag tror att det var som pratade om det tidigare – en värld där vi har pass för att resa inom . Vi vill i stället att människor ska vara fria att forma sina liv själva, och då måste vi anamma globaliseringen och se till att fler personer vill komma hit och arbeta. Vi måste se till att fler personer vill få ekonomins hjul att rulla, oavsett var i landet de befinner sig. En positiv sak i listan över områden som strategin identifierar är den tekniska utvecklingen. Den kommer ju att göra, och gör , att det är enklare att bo i hela landet och jobba digitalt – någon annanstans.