prot · H809132 · 2021-06-02 00:00:00 — Jag hävdar fortfarande att det finns massor av skäl till att vilja flytta utomlands , och även om den socialdemokratiska ledamoten indikerar motsatsen tror jag inte att bestämmelser om avtal för pension är en avgörande faktor. Vi ska bejaka att folk vill röra sig inom EU, inte motarbeta. Kritiken ska riktas mot den portugisiska regeringen, inte mot svenskarna som av olika anledningar har bosatt sig i . Avslutningsvis tycker jag att det är fråga om ett kraftigt övertramp av finansminister. Det leder till respektlöshet. Vi känner respektlöshet i kammaren, som röstar om förslaget. Det är respektlöst mot samarbetspartierna, och det är förmodligen respektlöst mot egna kollegor i regeringen. Det är min gissning. Det europeiska samarbetet och rörligheten i unionen skapar möjligheter och ska värnas. Men, som vi har hört, det är inte rimligt att tar ett stort ekonomiskt ansvar för sydeuropeiska länders ekonomi som i det här fallet upprätthåller skattebefrielse för vissa grupper från andra länder. Även är starkt kritiskt till att regeringen under förra mandatperioden höjde SINK-skatten. Den behöver ses över och återställas. Uppsägning av skatte-avtalet mellan och Trots dessa synpunkter stöder utskottets ställningstagande till regeringens proposition eftersom vi anser att det är oacceptabelt att ingångna avtal med inte hålls. Vi har också uttryckt detta tillsammans med andra partier, med M, KD och L, i ett särskilt yttrande. 31 (V): har ett flertal skatteavtal med andra länder för att undvika dubbelbeskattning och skatteflykt. När det kommer till skatteavtalet som debatteras gällande har det uppstått en situation där skatteavtalet faktiskt gör det möjligt att personer som flyttar från till kan fortsätta att ta ut vissa pensioner från helt obeskattat. Det är naturligtvis helt oacceptabelt och var inte heller syftet med skatteavtalet när det slöts från början. De tjänstepensioner som personer bosatta i uppbär från , och som inte beskattas, kommer helt enkelt att beskattas. Det är rimligt , men det är inget parti som vill ha ett avtalslöst läge. Dagens regler har ju skapat incitament för personer att flytta till exempelvis av skatteskäl, det vill säga för att kringgå eller undgå att betala skatt. Det skadar såklart förtroendet och legitimiteten för skattesystemet i . Vi kan helt enkelt inte ha ett skatteavtal som skapar möjligheter till skatteplanering. Det är beklagligt att i sin interna lagstiftning inför speciella regler för att locka till sig kapitalstarka personer på det sättet. Vi i anser att förslaget på bordet behöver bifallas och att regeringen skyndsamt ska förhandla fram ett skatteavtal med med syftet att undvika dubbelbeskattning och skatteplanering. 32 (KD): Precis som i föregående debatt vill jag börja med att konstatera att skatteavtal är viktiga för . Att säga upp ett skatteavtal är absolut ingenting som ska göras lättvindigt. Det skapar osäkerhet och minskar förutsägbarheten för både enskilda människor och företag. Men i det här ärendet finns starka skäl som talar för att detta är rätt väg att gå. För att ett skatteavtal ska fungera krävs en grundläggande respekt mellan de avtalsslutande parterna. agerande visar att denna respekt saknas. Då måste agera. Det är inte hållbart att acceptera att en part som vi har slutit ett avtal med inte lever upp till sina åtaganden. Vi stöder därför innehållet i propositionen, som innebär att avtalet ska sägas upp. Jag vill dock betona att även jag tycker att finansministerns retorik i ärendet förtjänar hård kritik. Att som finansminister ägna kraft och tid åt att kritisera och skuldbelägga de svenskar som efter ett långt arbetsliv har valt att bosätta sig i är djupt ovärdigt. Vi kristdemokrater står absolut inte bakom hennes retorik. Finansministern bör fokusera på att uteslutande kritisera den portugisiska regeringen, som inte har levt upp till sina åtaganden, i stället för att kritisera de svenskar som har utnyttjat den fria rörlighet som vi har EU att tacka för. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 33 GULAN AVCI (L): Uppsägning av skatte-avtalet mellan och Som jag sa i mitt tidigare anförande har vi i Liberalerna två utgångspunkter för båda dessa betänkanden. Det första perspektivet handlar givetvis om det principiella, vilket jag redogjorde för i den förra debatten, men det tål att upprepas kort igen. Självklart kan inte ingå skatteavtal med länder som inte lever upp till sin del av åtagandena. Precis som med har även infört särskilda skatteregler som innebär att inflyttade personer får en speciell status och därmed inte behöver betala skatt på till exempel privata tjänstepensioner på max . Precis som regeringen framhåller i propositionen var det inte intentionerna när skatteavtalet ingicks med . Så på den punkten är vi liberaler eniga med regeringen om det orimliga i att ha kvar detta avtal, som riskerar att underminera förtroendet för det svenska skattesystemet. Men, fru talman, det jag däremot starkt tar avstånd från är hur finansminister offentliggjorde denna överenskommelse mellan regeringen och övriga partier på en presskonferens . Att försöka plocka billiga inrikespolitiska poäng genom att kollektivt stämpla alla svenskar som av olika anledningar efter ett hårt yrkesliv väljer att flytta till ett annat EU-land med att det är en elit i som inte ska ha en gräddfil är horribla uttalanden. Vi tar starkt avstånd från dem. Det här visar återigen på Socialdemokraternas särpräglade drag att ge sig på människor som under ett helt yrkesliv har arbetat hårt och sparat sina egna pengar. Det är dessutom fråga om redan beskattade pengar. Med de pengarna, eller att man har sålt huset, villan, radhuset, bostadsrätten, väljer man att få lite guldkant på tillvaron när man har gått i pension. Därmed kanske man väljer ett annat land med mer värme, mer sol, en annan kultur eller Medelhavsmat. Vad är det som kan vara fel på det? Har inte individer rätt att bestämma över sina egna liv? Dessa människor kallar alltså finansminister för en girig elit. Har det någonsin slagit Socialdemokraterna att människor kanske inte vill vara beroende av staten, oss politiker eller allra minst av socialdemokratiska arbetareparti för att trygga sin egen framtid? Har det någonsin slagit en socialdemokrat att människor i är plikttrogna, har hög skattemoral, gärna betalar in skatt till det offentliga, för att vi alla ska ha tillgång till en bra välfärd, men i gengäld kräver bra villkor och att inte pekas ut som en girig skurk för att man har sparat ihop till sin egen framtid? Jag förstår ärligt talat inte varför man är så besatt av att bekämpa rikedomar. Vore det inte bättre om vi bekämpade fattigdom, som är ett stort problem? Varför kan inte anständighet få råda i detta land? Vilken signal skickar man till unga människor om vikten av att spara, stå på egna ben, vara ekonomiskt oberoende? Anledningen till att jag lyfter upp dessa perspektiv är inte för att själv försöka plocka några billiga poäng utan för att det är fråga om en stor ideologisk skillnad i synen på individens frihet och det beroende eller oberoende till staten som svenska medborgare ska ha eller inte ha. Uppsägning av skatte-avtalet mellan och Det handlar också om företag som är etablerade i både och och människor som har tagit stora risker för att förverkliga sina livsdrömmar. ska man använda upphävandet av ett skatteavtal för att ge sig på individer. Detta tycker jag är djupt bekymmersamt. Det som återstår är att säga upp avtalet. Men det är också viktigt att man även i fallet med snabbt ser till att inleda förhandlingar med regeringen. Som en kollega nämnde borde det inte vara så svårt eftersom det är två socialdemokratiskt ledda regeringar som skulle kunna komma bättre överens. För mig och Liberalerna handlar det om att få till ett nytt avtal för att inte individer och företag ska hamna i ett vakuum när det befintliga avtalet sägs upp. I det sammanhanget kan det vara värt att nämna SINK-skatten, som också har lyfts upp i debatten, och den höjning som gjorts från . Vi kommer att se en värld där fler kommer att vilja bosätta sig i ett annat land, inte minst inom EU. Det är liksom essensen med det europeiska samarbetet, och ska vi inte försvåra för människor att göra det. Även måste människor kunna bestämma om de vill använda sina hårt intjänade pengar i eller i , eller något annat land. Därför hoppas jag att regeringen nu skyndsamt ser till att få ett nytt avtal på plats. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till propositionen. Jag vill också hänvisa till , , och Liberalernas gemensamma yttrande. 34 (MP): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. tecknades ett avtal mellan och , men det är ett avtal som har valt att inte ratificera. Oavsett hemmahörighet på höger–vänster-skalan kan vi enas om att det här är en situation som inte är önskvärd eller hållbar. Att inte ratificerar är oacceptabelt. Det skapar en ofördelaktig och orättvis situation för . Liksom skatteavtalet med , som nämnts tidigare i debatten, väljer nu att säga upp detta avtal. Jag stannar där, för mina utskottskollegor har redan nämnt många bra argument i de här debatterna. Jag tackar för ordet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2020/21:TU14 Luftfartsfrågor (prop. 2020/21:154) 35 (V): Att frakta personer eller gods med flyg är det snabbaste transportsättet för längre sträckor. Att flyga möjliggör möten mellan människor från världens alla länder. Det är således inte förvånande att flygandet har ökat kraftigt i världen . Men världens snabbt växande flygindustri har också tydliga baksidor, inte minst för miljön och klimatet. Utsläppen från världens flygande har fördubblats , och om inget görs kommer utsläppen att fortsätta öka kraftigt. Hade flygsektorn varit ett enskilt land hade den legat på tio i topp bland världens värsta utsläpparländer. Den här utvecklingen är inte hållbar. Därför måste skarpa åtgärder vidtas för att minska flygets miljö- och klimatbelastning. Vi inom anser att alldeles för lite görs för att minska luftfartens miljö- och klimatpåverkan. Den svenska flygskatten var ett välkommet steg framåt, men det är långt ifrån tillräckligt. Obligatorisk biobränsleinblandning kommer att minska utsläppen endast i begränsad utsträckning, vilket också framkommit i regeringens utredning på området – som också ställer frågor om den biologiska mångfalden och hur mycket biodrivmedel som egentligen finns att tillgå. Elektrifiering och andra tekniska lösningar ligger långt fram i tiden och kommer inte att minska utsläppen från flyget i närtid. Vi i vill därför se åtgärder som minskar flygandet och utsläppen. Några steg i den riktningen skulle kunna vara att  införa en progressiv flygskatt så att de som flyger mycket får högre skatt  slopa skattebefrielsen på flygbränsle eftersom subventionerar flyget med och den största delen handlar om att flyget inte betalar skatt på sitt eget bränsle  se över flygets momsnedsättning respektive momsbefrielse för inrikes- respektive utrikesresor med flyg  slopa subventioner till flygplatser annat än när de är motiverade av beredskapsskäl eller regionalpolitiska skäl  bygga ut hållbara transportmedel, främst tåget, som alternativ till flyget  dra nytta av de lärdomar vi gjort under pandemin och satsa på bra bredband i hela så att digitala möten blir ett alternativ till flygresor  satsa på hållbara biobränslen och elektrifierade flygplan  avveckla och andra onödiga flygplatser. Flygsektorn har drabbats mycket hårt under pandemin. är en kris också en möjlighet. när krisen klingar av och svensk ekonomi ska återstartas kan det inte vara ett alternativ att återgå till tidigare, höga flygnivåer. Många flyglinjer kan och bör ersättas med tåg och ökat digitalt arbete. Med rätt stöd är det med andra ord möjligt att styra mot mer hållbara transporter. Här har regeringens agerande varit en stor besvikelse. Under pandemin har S-MP-regeringen subventionerat flygindustrin med . Det är mer än dubbelt så mycket som stödet till den regionala kollektivtrafiken under pandemin och åtta gånger så mycket som stödet till järnvägssektorn under pandemin. Det är hög tid att ändra på det här. Stöd de hållbara transporterna och främja ökat digitalt arbete, så kan vi minska flygandet och flygets utsläpp kraftigt! Vi i har länge drivit att ska avvecklas. Brommaflyget kan lätt flyttas över till samt ersättas med ökat digitalt arbete och resor med tåg. Det finns en fantastisk möjlighet att omvandla dagens flygplatsområde till en levande stadsdel med tiotusentals nya bostäder, arbetsplatser och grönområden. En sådan omvandling går också helt i linje med nationella och lokala miljömål om minskade utsläpp av växthusgaser, minskat buller och förbättrad folkhälsa. har också Swedavia, som äger och driver våra statliga flygplatser inklusive och , vädjat till regeringen att avveckla . Brommaflyget kan lätt flyttas över till samt ersättas med tåg och digitala möten, understryker Swedavia. Därför, fru talman, förvånar det mig mycket att de borgerliga partierna plus nu driver att till varje pris ska finnas kvar. Konsekvensen av detta blir stora statliga subventioner till att upprätthålla en flygplats som ingen flyger från. Vad är logiken i det? Regeringen har redan anslagit i statligt stöd till Swedavia. Den subventionspolitiken kommer att fortsätta med de borgerligas plus SD:s förslag. Det här är iögonfallande. och andra högerpartier skär ned på stöd till arbetslösa och långtidssjuka, men flyget ska de uppenbarligen fortsätta att subventionera hur mycket som helst. Därför vill jag fråga , : Hur mycket mer statliga subventioner ska ni plöja ned i ? Ni bör ha ett svar på den frågan, för det är ni som har lagt fram förslaget att ska finnas kvar. Låt oss i stället ta chansen att göra något bättre. har tjänat oss väl, men är det att tacka för . Låt oss bygga en ny hållbar stadsdel i västra med tusentals nya bostäder, grönområden, skolor, förskolor, idrottsplatser och arbetsplatser. Låt oss avveckla ! Jag yrkar bifall till , och reservation nummer 3 samt till båda särskilda yttranden. Jag yrkar avslag på utskottets förslag om tillkännagivande om . 36 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 3 från S, V och MP samt till trafikutskottets förslag i övrigt. När vi diskuterade flygfrågorna kunde jag inte ens drömma om att vi skulle vara i ungefär samma läge. Vi kanske inte är i riktigt samma läge som vi var – saker och ting har förändrats – men det område som har drabbats hårdast är flyget. Flygandet har minskat drastiskt, och antalet flygtimmar fortsätter att vara litet. Flygplanen är fast på marken, och vi ser nu en våg av konkurser bland flygoperatörer. Den bedömning som har hörts är att det kommer att ta väldigt innan flyget återhämtat sig. hör man från olika företag att de kommer att minska sitt resande med och använda digitala tjänster. Det är bra att det nu finns teknik som kan hjälpa oss när tiderna är som de är. Det är dock klart att detta inte hjälper flygbolagen att återhämta sig och att det måste göras samma anpassningar inom flygindustrin som andra företag har gjort. Det kan handla om att flyga smartare, billigare, med mindre plan och mer miljövänligt. Det kan också handla om samarbete mellan bolag och om olika bränslealternativ. Det är nu man har chansen att förändra saker till det bättre. Därför är det bra med beslut om miljöstyrande start- och landningsavgifter på vissa flygplatser i . Detta behöver dock göras också i EU och i världen. Innovationer har alltid hjälpt människan att klara kriser, hitta nya sätt att göra saker, underlätta livet eller bota sjukdomar. finns det många exempel på att mänskligheten gått framåt. Det finns smarta städer som hjälper en att hitta rätt när man är där som turist. Det finns smarta telefoner, som har blivit ännu smartare. Det ska också finnas smarta flygplatser, där tekniken går ihop med flyget för att göra mängder av saker. Det kan gälla alltifrån styrning av trafik på eller runt flygplatsen till hjälp med att förebygga hot och terror. Autonoma flygplatser är ett tänk som ser in , och där kan ha en ledartröja på sig. Tänk dig att ett paket som har fraktats med något flygbolag helt plötsligt levereras hem till dig med en drönare. Ni kanske tänker att detta ligger långt in , men det gör det inte – tekniken och förutsättningarna finns . På flygplatser finns drönare som vid behov kan hjälpa oss att rädda liv, att hitta en skogsbrand eller att hitta en människa som har gått vilse i skogen. Denna teknik kan användas från våra flygplatser. När vi ändå pratar om innovationer kan jag säga att jag är glad att vi snart har svenskt elflyg i luften. Detta kommer att ge vårt avlånga land bättre förutsättningar att flyga både miljösmartare och effektivare. Det är mycket – och mycket spännande – som händer på det här området, trots pandemin. Redan före pandemin började flygresandet att minska i . Man såg att människor valde andra sätt att resa. Därför fick flera flygplatser problem. Fler och fler regionala flygplatser fick ta in pengar från sina ägare för att överleva. är ett exempel där privata ägare gav upp och kommunerna fick ta över. Därför var det ingen överraskning för någon när Swedavia informerade utskottet om att den klokaste och samhällsekonomiskt bästa vägen för och var att avveckla . Det började att diskuteras livligt, och olika intressen stod mot varandra. går arrendet ut för , och med detta kommer den att upphöra. Tanken har inte varit att ska finnas för alltid. När underlaget viker och saker förändras måste man ompröva sina tidigare ställningstaganden. Oppositionen vägrar ihärdigt att se faktumet att inte har samma förutsättningar som för fortsatt utveckling och att platsen som ligger på skulle kunna bli en ny stadsdel i vår huvudstad, som har behov av att bygga fler bostäder. Man ser inte det faktum att det bor massor av människor runt omkring och att katastrofen är oundviklig om något händer. Man ser inte faktumet att miljö och buller runt flygplatsen inte är bra för dem som bor omkring flygplatsen. Att driva vidare är inte bara en fråga om säkerhet utan också en fråga om framtid. Alla som håller på med flygfrågor vet hur viktig en internationell flygplats är för ett land. För mig handlar det framför allt om att stärka position på den internationella arenan. För oss i ett exportberoende land är det viktigt att vi har en flygplats som direkt kan ta oss ut i världen. Som det ser ut nu håller denna flygplats på att bli i stället för . förlorar direktlinjer, och öppnar nya. är snart en matarflygplats för . Är det denna väg vi ska gå? För mig är detta en helt avgörande fråga. Vi behöver stärka så att fler företag väljer att etablera sig i . Vi behöver stärka konkurrenskraft så att fler direktlinjer kan upprättas. har vi chans att göra detta. Den bedömning som Swedavia och många andra gör är att det kommer att ta tid för flyget att återhämta sig. Tjänsteresorna globalt har minskat kraftigt, och flera bedömare säger att teknikutvecklingen under pandemin har fått fler företag att inse hur de kan spara pengar och miljö genom att ha digitala möten. I en intervju säger att deras tjänsteresande har minskat globalt och nationellt. Fler och fler globala företag vill vara klimatneutrala därför att de ser vikten av att värna miljön. Men de ser också att deras anställda mår bättre av att inte resa och av att mötena nu kan ske digitalt. Därför är läget för flygbranschen inte detsamma som efter tidigare kriser, som ”nine eleven” eller finanskrisen. Många fler har insett att det fungerar mycket bra att jobba hemifrån, och behovet av att mötas på samma sätt som har minskat kraftigt. Regeringen har utsett en särskild utredare som ska återkomma med sin rapport till regeringen . Vi skulle i alla fall kunna vara överens om att se vad denna rapport kommer fram till för att därefter kunna fatta kloka beslut. Men i sin iver att vara emot orkar oppositionen inte ens vänta på rapporten utan tycker att ska utvecklas. Vad ska utvecklas till vet vi inte – den ska ju ändå läggas ned 2038. 37 (V) replik: Att bör läggas ned är vi helt överens om, så jag skulle vilja ställa en annan fråga till . När pandemin slog i var det flygsektorn som fick det första coronastöd som regeringen gick ut och beviljade. Det var kreditgarantier på till flygbolag, varav till SAS. Sedan har stöden till flygsektorn stått som spön i backen under pandemin. Totalt sett har flygbranschen, som jag sa i mitt anförande, fått i coronastöd från regeringen. Dessa 16 miljarder kan jämföras med det riktade stöd som har utlovats till järnvägssektorn, som är på . Det är alltså mer än sju gånger så mycket pengar till flyget som till järnvägen. Flyget är väldigt hårt drabbat under pandemin, inte tu tal om det. Men det är också tågresandet. Tågresandet har gått ned med , och flygresandet har gått ned med . Så visst är det så att flyget är ännu mer drabbat, men det är någonting med proportionerna i detta som jag inte riktigt får ihop – särskilt när det gäller en regering som säger sig vilja minska utsläppen från transportsektorn. Därför vill jag fråga : Anser att proportionen är väl avvägd när man ger så stora subventioner till flygsektorn och så lite till järnvägsbranschen? 38 (S) replik: Tack, , för din fråga! Först och främst måste jag säga att jag är av åsikten att man inte alltid ska jämföra alla trafikslag med varandra, för de har sina olika sätt att transportera oss. Regeringen valde att ge pengar bland annat till SAS, och det beror på att staten är en del av ägarna till SAS. Andra stoppade också in pengar i SAS. Det handlar ju också om hur vi efter pandemin ska kunna återstarta vår ekonomi om vi inte har flygplatser som kan ta emot flygplan, om vi inte har flygbolag som kan flyga från dem och om vi inte kan ge dem förutsättningar att förändras under pandemin. Om vi nu ska tala om proportionerna kan inte jag uttala mig om vad som är rätt eller fel. Däremot kan man se att den bransch som är hårdast drabbad är flygbranschen med dess anställda, som i stort sett har varit på marken – inte bara i utan i världen. För mig är det ingen diskussion och inte tal om annat än att flyget behöver stöd för att vi , när det här förändras, ska kunna återstarta på ett bra sätt. Hur mycket pengar olika trafikslag ska ha kan inte jag uttala mig om. 39 (V) replik: Jag tycker att det säger någonting vad man prioriterar i en kris. Det första regeringen gör här är att gå ut och rädda en bransch, flygbolagen, medan en annan nästan lika hårt drabbad bransch, järnvägsbranschen, får vänta innan de får förslaget om sänkta banavgifter, som regeringen nu har lagt fram. Det säger också någonting om prioriteringarna när regeringen satsar sju gånger så mycket resurser på att rädda flyget som på att rädda järnvägen. Då tycker jag och att det skorrar falskt och att det är för mycket till flyget och för lite till järnvägen. har regeringen just aviserat att man ska komma med sitt tredje stödpaket till SAS på i kreditgarantier. Svenska staten är delägare i SAS. Men det finns också andra delägare, till exempel familjen , som är en väldigt rik familj med mycket pengar. Jag skulle därför vilja fråga : Vad har regeringen gjort för att familjen ska bidra med sin beskärda del för att rädda SAS? 40 (S) replik: För det första måste man också se att det väldigt snabbt i början av pandemin kom lite olika förslag från regeringen om vad man skulle kunna göra. Bland annat fick regionerna otroligt mycket pengar för att kunna se till att sjukvården, kollektivtrafiken och andra saker fungerar så bra som möjligt. Där finns det alltså pengar som regionerna hade kunnat använda bland annat för att rädda en del av kollektivtrafiken. Man hade också, som i Mälardalsdelen, kunnat använda pengarna för att se till att järnvägen också får sin del som den kollektivtrafik den är.