prot · H80975 · 2021-02-03 00:00:00 — Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får utökade anslag för att tillsammans med andra myndigheter genomföra informationsinsatser om vaccinering mot covid-19. beslutar vi också om medel till förlängd ersättning till riskgrupper och vissa anhöriga till och med . Jag vet att många har fått vänta på dessa pengar, och jag förstår att det orsakat mycket oro och också lidande, men kan vi i alla fall äntligen ta beslut om mer medel till detta. tar vi också ett första steg mot en mer rättvis sjukförsäkring. Pandemin har satt sjukförsäkringens brister i blixtbelysning. Därför kom regeringen och dess samarbetspartier överens om att sjukförsäkringen ska förbättras för dem som är sjuka i . Den förändringen träder i kraft . Till dess behöver 180-dagarsprövningen tillfälligt stoppas, och för detta skjuter vi till resurser här . Med anledning av den ökade smittspridningen och pandemilagen kommer vi att besluta om flera viktiga förstärkningar och förlängningar av regeringens ekonomiska krisstöd. Vi förlänger och förstärker omställningsstödet och omsättningsstödet som vi avsätter medel för ett nytt kommande stöd riktat till handels- och kommanditbolag med minst en fysisk delägare. För att särskilt stötta små företag inför vi för dessa även en möjlighet att få av de fasta kostnaderna ersatta november–februari. Vi beslutar om ett nytt nedstängningsstöd, där företag kan få av sina fasta kostnader ersatta om de skulle bli nedstängda. Vi förlänger också det statliga kreditgarantiprogrammet Företagsakuten. Nästan 600 000 svenskar har varit korttidspermitterade under krisen och därmed undgått risken att bli av med jobbet. Korttidspermitteringarna är en viktig åtgärd både för att anställda ska kunna behålla jobbet och för att företagen ska kunna behålla viktig arbetskraft. förlänger vi stödet till , som vi förstärker stödet genom en möjlighet att minska arbetstiden för de anställda under januari−mars. Vi tidigarelägger även sänkta arbetsgivaravgifter för unga mellan , så att det börjar gälla redan från . Inte minst kan detta vara till hjälp för hårt drabbade branscher inom hotell och restaurang som anställer just många unga. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Många företag har tagit del av krisstöden, och många har också kunnat få del av dem relativt fort. Men en del företag väntar och har väntat på utbetalning av stöd. Det är förstås inte alls bra. För att överbrygga de akuta likviditetsproblem som många står inför förlängs nu anståndstiden med , som anstånd beviljas för flera perioder. och en del andra myndigheter får också mer resurser för att korta handläggningstiden som kontrollen förbättras. Majoriteten av dem som söker de olika krisstöden är förstås hederliga företagare i behov av stöd. Men vi får inte vara naiva med skattebetalarnas pengar. Det handlar om stora belopp, och därmed finns också risken för att kriminella ser det som en möjlig inkomstkälla. Därför måste samhället ha ordentliga kontrollåtgärder på plats. Ingen regering i något land kommer att kunna rädda alla jobb eller alla företag. Trots de enorma krisstöd och de massiva investeringar som vi nu gör i utbildningsmöjligheter över hela landet, i välfärd och i klimatomställning ser vi att arbetslösheten går upp. Det kommer att behövas fler insatser för att pressa tillbaka arbetslösheten i krisens spår. Men för dem som ändå drabbas av arbetslöshet, oavsett om det är på grund av en pandemi eller av någon annan orsak, ska a-kassan vara en stark omställningsförsäkring. Därför har vi höjt a-kassan tillfälligt, och här beslutar vi också om att de tillfälliga lättnaderna i arbetslöshetsförsäkringen för företagare förlängs. Sammantaget uppgår nu totalkostnaden för alla krisåtgärder till . Det går inte att beskriva detta som annat än historiskt! Vi har råd med det tack vare att vi gick in i krisen med ett gott utgångsläge, tack vare den lägsta statsskulden och tack vare att 350 000 fler var i arbete än innan blev statsminister. Än är krisen långt ifrån över. Vårt fulla fokus ligger på att fortsätta säkra resurser till vaccinering och sjukvård och rädda jobb och företag. fortsätter vi det arbetet. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandena och avslag på motionerna. 14 (V) replik: Jag tänkte att skulle kunna förklara för mig varför bolag som fått del av skattebetalarnas pengar, som och , ska kunna göra aktieutdelningar redan efter . Har dessa bolag verkligen varit i ett allvarligt ekonomiskt läge? Det är ändå kravet för att man ska kunna uppbära dessa stöd. Anser att , som fått 300 miljoner av skattebetalarnas pengar i bidrag och som sedan delade ut 8 miljarder, har varit i ett allvarligt ekonomiskt läge? har gett besked om att de ska dela ut 30 miljarder, och de har fått 1 miljard i permitteringsstöd – det motsvarar löner för ungefär 2 500 undersköterskor. Anser att har varit i ett allvarligt ekonomiskt läge? Volvos vinst var dessutom högre än . Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Vad säger till skattebetalarna? Borde inte dessa bolag ha klarat krisen själva? Ska dessa bolag anses ha varit i en allvarlig ekonomisk kris? Vad säger till skattebetalarna? Är det här moraliskt rätt? Var detta rätt sätt att använda pengarna? Har bolagen efteråt kommit på att krisen kanske inte var så djup som de trott och att de kanske hade lite för bråttom? Borde de då inte betala tillbaka pengarna till staten? 15 (S) replik: Låt mig först säga att jag också blir väldigt upprörd när jag när ser dessa utbetalningar. Jag tycker att det är företagarnas och ägarnas ansvar att också stötta företaget i kris. Det är en del av att vara företagare – absolut. Jag blir också upprörd. tänker jag lite längre. Det finns företag som har avstått från att korttidspermittera och som i stället har sagt upp personal för att de vill dela ut pengar till sina aktieägare. Då ligger min solidaritet hos de anställda. Jag tycker att det är viktigt att vi har stått upp för att människor ska behålla kopplingen till arbetsmarknaden och till sin arbetsplats under denna kris. Det har varit värt väldigt mycket för mig som socialdemokrat, och det kommer att vara det i fortsättningen också. Med det sagt tycker jag att företag som gör väldigt stora utdelningar ska fundera ett extra varv på vad det sänder för signaler när det gäller statens vilja att hjälpa till i kommande kriser. Dessutom ska man väl komma ihåg att lösning i denna fråga, att förlänga tiden som företagen ska låta bli att göra utdelningar, kanske ändå inte löser problemet. Risken är att man bara skjuter upp utbetalningarna och bygger upp kapital i företaget. Jag blir moraliskt upprörd, precis som . Men i och med att vi ska hålla uppe sysselsättningen tror jag att det var viktigt att vi hade korttidspermitteringsreglerna på plats. 16 (V) replik: Jag delar den uppfattningen. Korttidspermitteringsstöden har varit bra och nödvändiga. Vi ska rädda jobb. Men det kräver också att bolagsägare respekterar att det faktiskt är skattebetalarnas pengar de använder. Det är moraliskt helt förkastligt att först ta emot skattebetalarnas pengar och att därefter bestämma sig för att göra en aktieutdelning och att slå den med en extra aktieutdelning, så att säga. Det är moraliskt helt förkastligt. Jag betvivlar att och var i en svår ekonomisk kris, men vi kan säga det. I så fall borde de bygga upp sin kassa igen och behålla pengarna i företaget, så att de klarar av en ny kris. Det kan ju inte vara meningen att skattebetalarna ska komma in en gång till, så att säga. Därför är det viktigt att man skjuter upp utdelningarna, så att bolagen hinner bygga upp sin ekonomi och så att inte skattebetalarna ska komma in en gång till. Det är ena skälet till att jag menar att man bör skjuta upp aktieutdelningar. Det andra är moraliskt. Skattebetalarna har ställt upp för att rädda jobb och företag. Sedan svarar företagen med enorma utdelningar till aktieägarna. Det är inte respektfullt i någon del. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Sedan kan man diskutera detta. Javisst, om man skjuter upp aktieutdelningar kommer de . Jo, så kommer det att vara. Men det är också rimligt att dessa företag, när krisen är över och ekonomin har stabiliserat sig, börjar betala tillbaka de stöd de har fått i form av till exempel höjd bolagsskatt och höjd kapitalskatt. Men om de inte skulle ha haft stöden ska de betalas tillbaka. Det måste göras en systematisk uppföljning och utvärdering, och det ska vara ett återbetalningskrav på de bolag som faktiskt inte skulle ha tagit emot stöden och inte ha sökt dem. 17 (S) replik: Jag tänker att en del av dessa företag trodde att krisen skulle bli djupare. Som tur var blev den inte det för svensk industri. Svensk industri har klarat krisen förhållandevis bra. Jag tror att detta spelade roll för många företags agerande. Men jag blir väldigt provocerad av dessa utdelningar. Det blir jag verkligen, och jag tycker att det är någonting att tänka på framöver. Hade vi haft mer tid på oss och hade det funnits regler på plats när vi gick in i krisen hade stöden såklart kunnat vara mer träffsäkra och gått mer snävt till bolag som haft större behov av dem. Så har vi inte kunnat jobba i denna kris, utan det har varit breda stöd som har varit tvungna att komma på plats fort. I längden tror jag verkligen att detta har gynnat svenska löntagare, framför allt genom att vi har kunnat hålla uppe sysselsättningen och också ekonomin i samhället. Sedan tror jag inte att förslag löser problemet, utan det är ett större problem som handlar mer om att man ska kunna gå på djupet i fråga om varje enskilt företag. Jag hoppas att kan göra mer av den varan, men vi vet också att det inte är helt enkelt att få ut stöden . Tack så mycket för frågan! Jag tror att vi fortsatt måste hålla debatten om detta vid liv, för det får inte bli så att företagen ser staten som sitt försäkringsbolag som alltid ska gå in med pengar när det går dåligt. Det är i första hand ägarnas ansvar. 18 (KD) replik: Vi har stått upp för att människor ska kunna ha kvar kopplingen till sin arbetsplats och till sitt jobb, sa i replikskiftet . Men det gäller inte för alla. Det gäller inte för dem som har tidsbegränsade anställningar. I stället har den regering företräder infört en regel som säger att företagen behöver säga upp tillräckligt många som har den typen av anställning för att kunna få stöd, så att de andra på arbetsplatsen kan behålla sin koppling till densamma. Detta går rakt emot internationell kriserfarenhet. Det går emot utvärderingar av hur permitteringssystemen fungerade efter finanskrisen. Man konstaterade: Om inte tidsbegränsat anställda inkluderas drabbas de ännu hårdare i krisen. Vad gjorde länder som , , , och efter finanskrisen? Jo, de valde att inkludera de tidsbegränsat anställda i sina permitteringssystem, för de såg hur de hade drabbats. Detta var också slutsatsen när parterna utredde ett svenskt permitteringssystem. Det var slutsatserna i utredningen . Det var slutsatserna i lagstiftningen 2013. Ändå valde regeringen att inför krisen införa den här regeln, som inte har stöd i de arbeten som har gjorts tidigare om hur stöd ska fungera i en kris. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Det här har lett till att 90 000 företag har fått den här frågan av . Har du sagt upp tillräckligt många tidsbegränsat anställda under den här krisen? Det är ett grundkrav för att du ska kunna få permitteringsstöd för dina tillsvidareanställda. Så finns det en liten ventil för undantag för det som beskrivs som verksamhetskritisk personal. Detta leder dock till en lång prövning, och det är svårt att veta vem som är verksamhetskritisk i det här läget. Frågan är alltså: Varför är det här kravet så viktigt? 19 (S) replik: Tack, , för frågan! Korttidspermitteringarna är ju till för att företagen ska kunna behålla verksamhetskritisk personal och snabbt kunna starta upp igen när läget vänder. Det finns inte, som man lätt kan få intryck av när man lyssnar på , något krav på att arbetsgivaren ska säga upp all personal som inte är fast anställd. Jag vet att vet att det inte är så, men det är lätt att få det intrycket, och jag tror att det är viktigt att inte skrämma företag från att söka det här stödet genom att låta som om det vore fallet. Även i den här krisen finns det dock företag som inte går dåligt och som faktiskt söker arbetskraft. Därför är det också viktigt att man ser att det finns tillgängliga resurser för de jobb som ändå växer fram och att man kan byta jobb. Det är inte en medborgarlön det här handlar om, utan det är faktiskt ett korttidspermitteringsstöd. Med detta sagt har det gått pandemin slog till. Vi har beslutat om väldigt stora stöd. De har varit väldigt generellt utformade, och vi har successivt behövt göra justeringar för att de ska vara träffsäkra och komma dem till del som bäst behöver dem. Det arbetet är inte över. Både finansutskottet och regeringen fortsätter att följa utvecklingen noga och utvärdera stöden för att, om det behövs, göra justeringar för att de ska bli så träffsäkra som möjligt. Men ibland är det också så att enkla lösningar på ett problem skapar andra stora problem i en annan ända, och därför är de problem som uppstår inte alltid så enkla att lösa som det kan låta. 20 (KD) replik: Det verkar som om det finns några argument i bakgrunden som inte kommer fram, för de argument som redovisas här håller med förlov sagt inte. Skulle alla de länder i som har dragit slutsatser av sina korttidspermitteringssystem då göra fel? Skulle det vara felaktigt? talar i sitt anförande om nedstängningsstödet. Är det rimligt att de företag som eventuellt blir nedstängda av pandemilagen ska hänvisas till detta och också möta grundkravet om att man ska göra det man kan för att minska sina arbetskraftskostnader? Är det en rimlig konsekvens av pandemilagen att man ska säga upp sina tidsbegränsat anställda om man inte i särskild ordning kan motivera att dessa personer är verksamhetskritiska? Den väldigt tydliga uppdelning som har blivit med den här regeln är ju till för ett ekonomiskt normalläge och inte för en kris. har särskilt pekat ut för regeringen att det här är inte någon god och lämplig ordning. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Finns det andra argument än att det är viktigt att frigöra resurser i form av arbetslösa till de företag som går bra i krisen? I retoriken i övrigt säger man ju att det är superviktigt att människor har kvar sin anknytning till sin arbetsplats. Ska det då inte gälla för vikarier, provanställda eller visstidsanställda, utan de ska ge sig ut i arbetslöshet för att stå till förfogande för företag som behöver arbetskraft? Med förlov sagt: Den argumentationen är fullständigt orimligt svag, och det tror jag ändå att inser. 21 (S) replik: lät det återigen som om det fanns ett krav på att man skulle vara fast anställd för att kunna vara korttidspermitterad. Så är det alltså inte, utan det görs en samlad bedömning av detta. Jag tänker att regeringen ändå har gjort väldigt mycket för att hålla uppe sysselsättningen under krisen och att det har kommit alla till del. Jämfört med hur det såg ut när parti var med och styrde under finanskrisen är det ändå väldigt stor skillnad på hur vi har lyckats se till att hålla nere arbetslösheten och hålla uppe sysselsättningen och dessutom trygga välfärden i vårt land. Med det sagt tycker jag att vi ska fortsätta att titta på den här frågan och stöta och blöta och se om vi kan utforma ett mer träffsäkert stöd som också gör att de svagaste på arbetsmarknaden har en möjlighet att behålla jobbet eller komma tillbaka så snabbt som möjligt. 22 (M): är det smittspridningen tog fart ordentligt i , och vilket år det har varit. Det här året har drygt 11 500 människor dött i covid-19. De saknas av någon. Det är någons mamma, någons pappa, någons barn, någons släkting, någons vän. 11 500 människor, fru talman. Det är ingenting annat än ett misslyckande. Det här året har personalen i vården, i äldreomsorgen och i skolan kämpat hårt med att upprätthålla verksamhet och att hjälpa barnen i skolan, trots att man finns på distans. I sjukvården har man jobbat under en hårt pressad situation. Det här har varit som inget annat. Det här har varit då gymnasieelever som på något sätt kanske skulle ha den bästa tiden i sitt liv inte har fått träffa sina klasskompisar. Många har tappat hoppet om framtiden, fast de bara är . Det här är då många har blivit arbetslösa. Trots stora insatser har många förlorat jobbet, och många är oroliga: När kan jag komma tillbaka i ett arbete? När kan jag få en egen lön att leva på? Man kanske kom till och precis hade tagit sig in i restaurangbranschen och fått ett extrajobb. Eller så har man jobbat , kanske 20–, i en verksamhet men ändå fått lämna jobbet. Det här är också , fru talman, som har varit otroligt tufft för många företag i . som vissa företag har gått alldeles lysande under hela krisen är det många som har haft det enormt tufft. Och alla de företag som hade det tufft på grund av kraftigt minskad efterfrågan – delvis på grund av restriktioner – har fått det ännu tuffare när smittspridningen tagit fart igen. För dessa företag och deras anställda finns det mycket kvar att göra för att fortsätta att rädda jobb. , och jag sa det också , tyckte jag att vi här, riksdag och regering tillsammans, jobbade snabbt för att få krisstöd på plats. Vi gjorde ett gott arbete. Oppositionen pressade på. Vi moderater lade konkreta förslag. Det var ett samspel som jag tyckte fungerade väl, och det gick snabbt. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset Sedan hände någonting. Det var som om regeringen och stödpartierna på något sätt började gå på tomgång, minskade på takten och inte gjorde det som behövdes. Man lade inte in en extra växel, utan man växlade tvärtom ned. Jag har funderat en del på vad det kan bero på, och jag ser två skäl. Det ena är det som var inne på i sitt anförande, nämligen att man helt enkelt inte såg en andra våg komma. Statsministern sa för inte så länge sedan att det inte var någon som kunde se en andra våg komma, trots att vi var många som faktiskt pratade om det. Om man inte såg en andra våg komma kan jag förstå att man inte förberedde sig tillräckligt, att man inte använde sommaren till att förbättra stöden och göra dem mer träffsäkra och att man inte tog fram en ny pandemilag som kunde användas så fort, om, en andra våg skulle träffa . Ingen av oss önskade den utveckling som vi har sett , men som regering måste man förbereda sig på det värsta. Ett annat skäl som jag kan tänka mig är att man ändå är ganska nöjd. När jag hör finansministern eller nämna de här 374 miljarderna får jag också en känsla av att det finns en nöjdhet. Låt mig bara ha det sagt: Det här är en historisk kris. Det är därför vi gör historiska satsningar. Av de 374 miljarderna, om jag bara får göra en parentes, är det också viktigt att komma ihåg att 105 miljarder alltså var budgetsatsningar . En del av de pengarna gick till och annat. Allt handlar inte om coronastöd. Men det är stora satsningar, och det ska det vara i den här typen av kris för att rädda jobb. Problemet är bara att så väldigt många av de beslut vi har fattat här inte når fram till de företag som allra bäst behöver det. såg en andra våg komma. Jag kan stanna vid det. Vi skrev om det i vår budget, och vi är verkligen inte nöjda. Det är därför som vi sedan denna kris startade har arbetat hårt, dag och natt, för att göra allt vi kan för att se till att så många jobb som möjligt räddas. Det var därför som vi samlade hela med anledning av stödet till enskilda näringsidkare. Vi såg att de hade ramlat mellan stolarna. Det handlar om vanligaste företagsform där många kvinnor finns. De fick inte det stöd som man kunde förvänta sig. Vi samlade , men det dröjde till innan beslutet från regeringen kom. Den budget som vi ska besluta om innebär en förlängning och en förstärkning av omsättningsstöd och omställningsstöd. Det är väldigt bra. Men jag hade önskat – jag vill inte vara gnällig – att detta hade kunnat ske fortare. Jag ser nämligen ett problem för dessa företagare som jag tror att vi alla har kontakt med. De har ångest, de gråter och de mår väldigt dåligt. De hör på en pressträff eller läser på TT att det snart kommer pengar. Och finansministern säger: Håll ut! Sedan dröjer det månader innan beslutet kommer, och sedan dröjer det ännu fler månader innan pengarna betalas ut. Det kan göra skillnad för dessa företagare. Jag tycker faktiskt att regeringen sviker dem i denna hantering. ska vi fatta beslut om två extra ändringsbudgetar. Vi ställer oss bakom förslagen i både FiU40 och FiU42. Det är två viktiga budgetar där vi förstärker i fråga om vaccinering och smittspårning, och vi förstärker olika typer av stöd. Jag vill särskilt lyfta fram tre saker. Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anled-ning av coronaviruset och Extra ändrings-budget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åt-gärder med anledning av coronaviruset För det första handlar det om att vi återigen, som var inne på, tillsammans nu kan pressa ned räntekostnaderna. För mig var det helt obegripligt när regeringens proposition landade här i och det framgick att man inte hade lärt sig något av våren. Vi kom ju överens om att sänka räntan för de mest drabbade. De som var drabbade då är de som har det ännu tuffare . Då ska staten inte ta ut en för hög ränta för dem. Jag är glad för att vi fick med oss hela utskottet i fråga om det. För det andra handlar det om det förlängda omställningsstödet och höjda nivåer. Det är otroligt viktigt. Vi kallade in finansutskottet under julledigheten för att rätta till problem och för att höja dessa stöd. Jag är glad för att det nu kommer på plats. För det tredje kommer det äntligen ett förslag om pengar och stöd till de handelsbolag och kommanditbolag som har fastnat mitt emellan. kanske någon undrar om man bara vill gödsla pengar på företag. Nej, detta handlar om att vi ska ha träffsäkra stöd för de företagare som har drabbats allra hårdast av krisen. Där delar jag inte den bild som finansutskottets ordförande har. Staten måste i ett sådant fall när det kommer ett virus fungera lite som ett försäkringsbolag och som ett stöd. Denna kris beror nämligen inte i grunden på att någon har gjort fel. Det är inte obalanser på finansmarknaden och det är inte generella strukturreformsbehov som orsakar detta, utan det är en pandemi. Då måste staten göra sitt. Detta är företagare som har betalat in skatt och förväntar sig att de ska få stöd och att samhällskontraktet ska fungera.