prot · H809109 · 2021-04-16 00:00:00 — Vi kommer att fortsätta det mycket viktiga arbetet med att motverka rasism i samhället. Det är i det här fallet de uttryck som rasismen tar sig som är det absolut mest centrala. Jag skulle verkligen önska att vi fick ha en interpellationsdebatt som handlar om hur vi motverkar det hat som drabbar inte minst muslimska kvinnor på allmän plats, när främmande män rycker av dem slöjan och spottar dem i ansiktet. Vi kallar det islamofobi. Ja, jag skulle vilja säga att jag tror att det är själva beteendena, själva rasismen, som är det absolut största problemet att komma till rätta med. 120 (SD): Jag tackar åter för svaret från . Som jag tidigare berört ska vi motarbeta rasism, och det är naturligtvis positivt att regeringen tar det på allvar. Däremot är det bekymmersamt att gång efter annan avstår från att kommentera Muslimska koppling till begreppet islamofobi. Just denna interpellationsdebatt handlar faktiskt om begreppet. Vi får säkerligen anledning att återkomma till varandra när det gäller annan form av rasism. Men pratar vi om islamofobi som begrepp, och det är problematiskt. Under förra mandatperioden lanserade och Myndigheten för stöd till trossamfund nätsidan . Denna är i sin helhet uppbyggd av och drivs av en av Muslimska svenska nätverksorganisationer, studieförbundet , som erhåller miljoner i offentligt stöd. skriver Brå att de som underlag för studien har samtalat med representanter från muslimska föreningar, församlingar och organisationer, men de vägrar att redogöra för vilka. Ledarsidorna räds därför att Muslimska även i detta fall haft stort inflytande över rapporten och därmed även resultatet. Mot bakgrund av detta såväl som mycket annat är det direkt uppenbart att regeringen underlättar för, snarare än motarbetar, islamiseringen av . Jag skulle gärna höra beröra det i sitt slutanförande: Hur kan vi ta krafttag mot islamiseringen snarare än kratta manegen för densamma? 121 Statsrådet (MP): Islamofobi är ett etablerat begrepp. Det slås fast i regeringens plan mot rasism att det avser ideologier, uppfattningar eller värderingar som ger uttryck för fientlighet mot muslimer och att islamofobi även kan drabba personer som uppfattas ha en muslimsk bakgrund. Detta var också basen för det uppdrag som har givits Brå. Jag har förtroende för . Jag har ingen anledning att tro något annat än att har utfört detta uppdrag på bästa sätt. Det som detta uppdrag och den rapport som Brå har lagt fram visar är volymen – det är enormt vanligt – av hat mot muslimer. Det är ett oerhört stort problem. Det är ett hot mot vår demokrati. Det är ett hot mot människors möjligheter att leva fria i . Det är ett hot mot kvinnors jämställdhet när de drar sig för att gå ut på allmän plats av rädsla för att bli utsatta för islamofobi, islamofobiska hatbrott och den strukturella rasismen. Regeringen har uttalat att ska vara ett land där alla människor ska kunna leva i frihet utan att utsättas för diskriminering och intolerans. En effektiv och heltäckande diskrimineringslag med tydliga sanktioner för dem som inte följer lagstiftningen och en reell möjlighet till upprättelse för den som har blivit diskriminerad är en viktig förutsättning i ett samhälle där människor behandlas jämlikt och har tillgång till samma livschanser. Men så är det inte . Brås rapporter om antisemitism, Brås rapport om islamofobi och det uppdrag som har givits Brå om att ta fram motsvarande rapport för afrofobi är redskap för att vi ska synliggöra den diskriminering som sker i samhället. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att säkerställa ett effektivt och heltäckande skydd mot diskriminering. För rasism, även i form av islamofobi, har ingen plats i vårt samhälle. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2020/21:632 om särbehandling av personer med viss hudfärg 122 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag menar med att vita kvinnor ska flytta på sig och om jag kommer att vidta några åtgärder för att diskriminera dessa personer på arbetsmarknaden eller i andra sammanhang. Vidare har interpellanten frågat mig om jag står fast vid regeringens definition av rasism som ”uppfattningar om att människor på grund av föreställningar om ras, nationellt, kulturellt eller etniskt ursprung, religion, hudfärg eller annat liknande förhållande är väsensskilda från varandra och att de därmed kan eller bör behandlas på olika sätt” och om jag planerar att förtydliga uttalandet om att behandla vita kvinnor annorlunda än andra kvinnor. Regeringen kommer aldrig att verka för åtgärder som syftar till att diskriminera någon. Diskriminering på grund av bland annat kön eller etnisk tillhörighet är förbjuden enligt diskrimineringslagen. Förbudet omfattar bland annat arbetslivsområdet. Det jämställdhetspolitiska målet är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är då självklart alla kvinnor som åsyftas. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är dock lägre än mäns, och arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad. Regeringen har tillsatt en kommission för jämställda livsinkomster som bland annat har i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som bidrar till en jämställd fördelning av det offentligas stödåtgärder till kvinnor och män samt jämställda arbetsplatser. Jag anser att den definition av rasism som anges i regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott är ändamålsenlig för arbetet med dessa frågor. Av planen framgår också att rasism i olika former finns som en del av samhällets strukturer, vilket får till följd att människor får olika tillgång till rättigheter och möjligheter, makt och inflytande. På samma sätt som det finns strukturella skillnader mellan könen är även rasismen strukturell. Dessa skillnader kan samspela och förstärka varandra. Planen och diskrimineringslagen utgör centrala verktyg för att bekämpa rasism och diskriminering i arbetslivet och i övriga samhället. Jag och hela regeringen kommer fortsatt att agera kraftfullt för att motverka rasism i alla dess former. 123 (SD): I en podd med tidningen gjorde jämställdhetsministern ett par ganska märkliga uttalanden. Men det är inte ovanligt att personer som blir intervjuade uttrycker sig lite hastigt och att åhörarna kanske inte hör det som intervjusubjektet vill säga. Det är därför som jag har bett komma hit för att helt enkelt förklara vad hon egentligen menade. Jag ska citera statsrådet. Hon sa: Ska utlandsfödda kvinnor få makt måste inrikes födda vita kvinnor flytta på sig. Det första jag undrar är varför en grupp personer med en viss hudfärg ska flytta på sig för att bereda plats åt en annan grupp personer. Regeringen definierar begreppet rasism som – jag läser innantill – uppfattningar om att människor på grund av föreställningar om ras, nationellt, kulturellt eller etniskt ursprung, religion, hudfärg eller annat liknande förhållande är väsensskilda från varandra och att de därmed kan eller bör behandlas på olika sätt. Statsrådet säger att hon specifikt vill att vita inrikes födda kvinnor ska flytta på sig. Det är alltså inte inrikes födda kvinnor generellt, utan en specifik grupp med en viss hudfärg. Hur kan det inte vara ett rasistiskt uttalande om man utgår från regeringens egen definition av begreppet rasism? Jag tycker att det passar in alldeles utmärkt på den här definitionen. Statsrådet talar ju väldigt ofta om att bekämpande av rasism är en prioritering för regeringen och så vidare. , det är jättebra! Varför inte bara börja med att sluta säga rasistiska saker själv i så fall? Det kan vara en bra början att leva som man lär. Det andra som jag tänkte fråga om är vad statsrådet menar med ”flytta på sig” och då framför allt vilka tvångsmedel som hon kommer att använda mot personer som inte vill flytta på sig. Jag kan nämligen tänka mig att det finns en hel del personer i som inte är villiga att lämna egendom eller tjänst, eller vad det nu kan vara statsrådet menar när hon säger att de ska flytta på sig, utan kommer att motsätta sig det här. I ett demokratiskt samhälle som respekterar grundläggande mänskliga rättigheter är det nämligen inte statens uppgift att tvinga människor att göra annat än att just följa lagen och betala skatt. Staten ska alltså inte tvångsförflytta dem eller ta deras egendom på grund av deras hudfärg eller ge privilegier till vissa på andras bekostnad. I ett demokratiskt samhälle är alla människor lika. Alla har samma chans att misslyckas, lyckas, göra sina egna val och bygga sin egen framtid. Det här är uppenbarligen inte principer som statsrådet delar, och det tycker jag är synd. Jag vill därför ställa ett par ganska enkla frågor till statsrådet , och jag hoppas att hon är beredd att göra ett ärligt försök att svara. Står statsrådet bakom principen om att vissa personer inte ska behandlas annorlunda eller sämre än andra på grund av sin hudfärg. Om så inte är fallet, vilka tvångsmedel planerar hon att vidta mot dessa vita kvinnor som ska flytta på sig? Om det är så att rasismen är någonting som man är besjälad av att bekämpa, varför inte börja med att sluta göra rasistiska uttalanden själv? 124 Statsrådet (MP): Som ledamoten konstaterar lever vi i ett land där alla ska ha lika möjligheter att använda sina demokratiska rättigheter. Så är det inte . Jag ska vara väldigt tydlig med att jag inte har och inte kommer att föreslå vare sig kvotering eller några som helst tvångsåtgärder. Man får vara ganska kreativ i sitt lyssnande gällande mitt uttalande i podden för att komma fram till något annat. Ledamoten tycker att mitt uttalande är rasistiskt. Jag menar att det är helt fel. Däremot menar jag att vi lever i ett samhälle med en tydlig strukturell rasism som innebär att utrikesfödda kvinnor och kvinnor med en annan etnisk bakgrund har mycket svårare att använda sina demokratiska rättigheter. Det jag syftade på i den här podden, och jag tror att det framgår när man lyssnar på hela inlägget, är egentligen väldigt enkelt: att vi ska stötta dem som inte har möjlighet att ta sin plats i samhället och att vi ska ge plats åt fler. Fler ska kunna använda sina demokratiska rättigheter, och för att fler ska kunna göra sin röst hörd ska vi hjälpa dem och bereda plats åt dem. Det handlar inte om tvångsåtgärder. Det handlar inte om kvotering. Det handlar inte om någonting annat än att bereda plats för kvinnor som inte har möjlighet att ta sina demokratiska rättigheter hela vägen på grund av den strukturella rasism som förekommer. Jag vill ändå lite kort redogöra också för regeringens ingångar i några av de berörda frågorna. Regeringen kommer inte att verka för åtgärder som syftar till att diskriminera någon. Återigen, jag har heller aldrig gett uttryck för något sådant. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Det gäller självklart alla kvinnor och alla män. Det är också regeringens uttryckliga ambition att ska vara ett land fritt från rasism. Rasismen ska inte få stå i vägen för ett samhälle där alla människor, oavsett hudfärg och oavsett bakgrund, har samma livschanser. Så ser det inte ut . är det väldigt stora skillnader i vilka möjligheter man har beroende på ens hudfärg. Jag redogjorde tidigare för i kring de enorma skillnaderna som afrosvenskar upplever på den svenska arbetsmarknaden enbart på grund av sin hudfärg. Jag hoppas och tror – hoppas i alla fall – att ledamoten delar min bild av att den strukturella rasismen i håller utrikes födda kvinnor tillbaka och att vi tillsammans behöver lägga all kraft på att få fler att kunna dra nytta av sina demokratiska rättigheter och därmed få fler att ta plats, till exempel i den här kammaren och i andra delar av samhället. 125 (SD): Jag kan förtydliga att det alltså inte är jag som säger att det här uttalandet är rasistiskt; jag pekar ut att enligt regeringens egen definition av begreppet ”rasism” är statsrådets uttalande klart rasistiskt. Det är inte jag som säger det. Ytterligare ett uttalande som förvånar mig i den här podden är påståendet om att makt är ett nollsummespel – statsrådet uttryckte sig på det sättet – och att en person alltså bara kan tillskansa sig makt eller ekonomiskt inflytande, vilket var vad diskussionen handlade om, genom att ta det från någon annan. är inte ensam i historien om att påstå det här. Det är nämligen grundtesen i det fjärde kapitlet, andra delen, i Das Kapital av . Jag misstänker att det är därifrån statsrådet har hämtat inspiration. I det avsnittet gör en av de allra största missbedömningarna i den långa rad av missbedömningar som utgör den ideologiska soptipp som kallas marxism. Det han hävdar i det här avsnittet är att det aldrig kan finnas en utdelning eller ett förstorande av den ekonomiska eller maktmässiga kakan. Den kan aldrig öka, utan det enda sättet att tillskansa sig makt eller ekonomiska fördelar är att ta dem från någon annan. Jag är kanske inne på ett litet stickspår, men jag tycker ändå att det här är viktigt. Det är viktigt att förstå hur pass allvarlig statsrådets inställning i den här frågan är, eftersom det är just den här delen av den marxistiska teorin som är roten till allt lidande och all misär i länder som håller sig med den typ av ekonomiska system eller maktfördelningssystem som statsrådet förespråkar. Om man är uppväxt i ett land och har sämre ekonomiska förutsättningar än andra, om man känner att man inte har makt över sitt liv, är det enda sättet att göra någonting åt det att ta det från någon annan, detta enligt och teori. Det här är alltså grunden till att samhällen som bygger på dessa teorier är så fruktansvärt våldsamma. Jag har ju följt galenskaper under det riksdagsår som har varit, men till och med jag blir förvånad över att man väljer att uttrycka sig på det här sättet. En sådan rent marxistisk analys av makt och ekonomi vet jag inte ens om gör . Det här trodde jag var någonting som vi hade lämnat bakom oss för länge sedan. Men så är det tyvärr inte. Jag kan också konstatera att ingen människa som är det minsta utbildad inom ekonomisk teori tror på den här analysen. Den har förpassats till historiens soptipp för länge sedan. Men någonstans inne i , inne på , lever den tydligen vidare, och det tycker jag är väldigt tråkigt. Jag skulle därför vilja ställa en kompletterande fråga: Står fast vid att makt och pengar är ett nollsummespel? Är det någonting som statsrådet på allvar hävdar? Vad säger hon om den uppsjö av ekonomisk vetenskap, inklusive nobelpriser, som handlar om ämnen som per definition innebär att det här inte är sant? Kan statsrådet svara på det? 126 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill bara påminna om att interpellationsdebatterna handlar om statsrådens tjänsteutövning och ansvarsområden. Det är alltså inte en allmänpolitisk debatt. 127 Statsrådet (MP): Jag hade också tänkt uttrycka en liten önskan om att ledamoten väldigt gärna får diskutera marxism men kanske inte behöver blanda in mig och regeringen i den diskussionen. Vi tar det igen: Jag har inte framfört eller uttryckt någon som helst åsikt om att jag skulle önska en kvotering eller några som helst andra tvångsåtgärder. Det jag har diskuterat handlar om att ge plats för fler och göra det möjligt för fler att använda sina demokratiska rättigheter. Jag har inte heller uttryckt mig kring något nollsummespel. Jag noterar att ledamoten citerar en teori av en influencer på högerkanten; det är alltså ingenting som jag har uttryckt. Jag kan gärna dela transkriberingen av podden ifall ledamoten behöver det för att kunna vara lite mer sanningsenlig i sina anföranden. Min syn på makt och möjligheter för kvinnor i det här landet, återigen, är att alla kvinnor ska ha möjlighet att ta del av sina demokratiska rättigheter. Alla kvinnor i det här landet ska ha möjlighet att leva ett fritt och självständigt liv, både ekonomiskt och demokratiskt. Detta innebär att vi har ett stort behov av att motverka den strukturella rasism som gör att det inte är möjligt. Vi behöver motverka de hatbrott och den diskriminering som sker mot kvinnor med annan hudfärg än den vita, med annan etnicitet än den svenska, som har en annan religion än den kristna. Jag hoppas att även ledamoten delar bilden av den strukturella rasismen. Det är en fråga jag gärna vill ställa till ledamoten, fru talman. Delar bilden av att utrikes födda kvinnor hålls tillbaka och att vi har ett stort behov av att bryta de rasistiska och diskriminerande strukturer som gör att inte alla svenskar på lika villkor kan dra nytta av sina demokratiska rättigheter? 128 (SD): Jag kommer att lämna in en ny interpellation som handlar om strukturell rasism , och vi kommer att diskutera frågan . Det kan jag garantera. Jag skulle vilja återgå till saken. säger att hon aldrig har påstått att makt skulle vara ett nollsummespel. När man säger en sådan sak som att om utrikes födda personer ska få makt i måste andra personer flytta på sig, då säger man explicit att makt är ett nollsummespel. Om det inte är ett nollsummespel kan de skapa sin egen lycka. Om det däremot är ett nollsummespel kan de inte göra så, och då måste de ta den från någon annan. Statsrådet kan inte slingra sig på den punkten. Det är precis det hon säger. När man påstår att makt är ett nollsummespel är man inne på rent marxistisk teori. För att inte bryta mot kammarens regler kan jag ställa frågan på följande sätt. Hur anser statsrådet att en rent marxistisk maktanalys kommer att påverka arbetet för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män, mellan svarta och vita, som statsrådet nämnde, eller mellan några andra grupper i landet? Vi kan titta på de exempel som finns runt om i världen som använder rent marxistisk-ekonomisk maktteori för att styra sina länder. Det är länder som ofta är mångkulturella och med olika folkgrupper inom gränserna. Jämställdheten är dock i många fall frånvarande. Kan statsrådet förklara på vilket sätt jämställdhetsarbetet kommer att bli bättre genom att applicera en rent marxistisk maktteori på det politikområdet? 129 Statsrådet (MP): Den frågan får jag nog be ledamoten ställa till någon som driver eller tror på en marxistisk maktteori. Jag är inte en av dem, och jag har inte heller någonsin gett uttryck för det. Man får vara mycket kreativ för att höra det i mitt uttalande i den podden. Vi kommer att behöva stötta och hjälpa till om fler ska kunna använda sina demokratiska rättigheter, om fler ska kunna göra sin röst hörd. Det är vad jag har pratat om i den podden. Vi behöver motverka den strukturella rasismen, som vi tydligen ska debattera senare, och vi behöver ge fler kvinnor och fler utlandsfödda möjlighet att använda sina demokratiska rättigheter. Män och kvinnor ska ha samma rätt och möjligheter att vara aktiva medborgare och forma villkoren för beslutsfattande. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i frågor om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Vi behöver se till att detta gäller alla kvinnor, fru talman, inte bara de kvinnor som i övrigt har gynnsamma förutsättningar. Det gäller även utrikes födda kvinnor och de kvinnor som lever med den diskriminering som sker i samhället. infördes allmän och lika rösträtt i . Då var den här salen helt fullsatt av enbart män. behöver vi arbeta stenhårt för att garantera att alla människor i alla grupper i samhället har möjlighet att ta del av sina demokratiska rättigheter fullt ut. Det är vad jag har pratat om i podden, och det är vad jag kommer att stå för och verka för och vad regeringen kommer att verka för. Sedan hoppas jag att ledamoten hittar någon annan att diskutera marxistisk maktteori med. Jag kan rekommendera . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 24 Svar på interpellation 2020/21:633 om kvotering av kvinnor 130 Statsrådet (MP): har frågat mig på vilka grunder jag har kommit fram till att kvotering utefter hudfärg och födelseland ska genomföras och hur jag avser att genomföra idén om kvotering utifrån hudfärg och födelseland. Interpellanten har också frågat mig om jag anser att kvotering utifrån hudfärg och födelseland kommer att bidra till ett integrerat samhälle och om så är fallet, på vilket underlag jag grundar min uppfattning. Vidare har interpellanten frågat mig om jag anser att kvotering utifrån hudfärg och födelseland kommer att bidra till ett sammanhållet och om så är fallet, på vilket underlag jag grundar min uppfattning och om jag avser att verka för att utrikes födda kvinnor ska kvoteras till några speciella maktpositioner och i så fall, vilka. Vidare frågar interpellanten om jag anser att som land kommer att vinna på att vita, inrikes födda kvinnor lämnar över makt till utrikes födda kvinnor och vilket underlag jag grundar min uppfattning på, samt om jag anser att en kvinnlig kvotering utifrån hudfärg kommer att bidra till att vårt svenska samhälle blir mer jämställt och i så fall vad jag grundar min uppfattning på. Slutligen har interpellanten frågat mig på vilket sätt jag avser att säkerställa att diskrimineringslagen och dess skrivelser om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet inte kringgås om mer makt ges åt utrikes födda kvinnor genom kvotering. Diskriminering har ingen plats i . Den ska bekämpas med samhällets fulla kraft och inom alla samhällsområden. Diskriminering på grund av bland annat kön eller etnisk tillhörighet är förbjuden enligt diskrimineringslagen och gäller bland annat arbetsliv. Alla arbetsgivare är skyldiga att arbeta främjande och förebyggande mot diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett bland annat kön och etnisk tillhörighet. Jag har inte föreslagit införande av kvotering på grund av etnisk tillhörighet eller hudfärg. 131 (SD): Jag tackar ministern för svaret, även om det var väldigt kort. är ett litet parti i riksdag med stor makt i vår regering – i det här fallet i form av en jämställdhetsminister. har stor makt över svenskarnas vardag. Det är kvotering, det är genusidéer och splittring i landet, och det här kommer att fortsätta så länge har inflytande. Mina frågor till , som ministern upprepade, har sin upprinnelse i en podcastintervju där resonerar om maktstrukturer. är dagen äntligen här! Som jag har väntat på att få stå här i talarstolen med ministern och diskutera. ska ministern äntligen få berätta för alla svenska vita inrikes födda kvinnor, inklusive, antar jag, själv, hur vi ska väljas bort från positioner och vart vi ska förpassas. I intervjun i podden har sagt att om någon ska få makt måste någon annan lämna ifrån sig den. Om en ny grupp ska få makt i samhället kommer någon annan grupp att behöva dela med sig. Om utlandsfödda kvinnor får makt kommer vita inrikes födda kvinnor också att behöva flytta på sig. Hur menar att bortvalet av vita inrikes födda kvinnor ska gå till om det inte ska ske genom kvotering? Det är precis med hjälp av könskvotering som och vänsterkanten har ägnat sig åt att få in fler kvinnor. Hur menar att regeringen ska lyckas få in fler utlandsfödda kvinnor, att vita svenska kvinnor ska flytta sig, om det inte ska ske genom kvotering? delar upp befolkningen i ett vi och ett dom. Tanken är att vi som individer ska behandlas olika beroende på i vilket land vi är födda i och beroende på vad vi har för hudfärg. Det här är något som vi i mitt parti brukar anklagas för men aldrig har ägnat oss åt. Men här ser vi ett regeringsparti som ägnar sig åt precis det man anklagar andra för att göra. Det här är en otäck samhällssyn, och det visar att regeringen med i spetsen inte har lärt sig någonting av historien. är inte vilken medborgare som helst. Hon är minister i . Hon kommer att få stå till svars för uttalanden som hon gör. I det här fallet är det ett uttalande som har skett i mysmedia, på hemmaplan, utan några jobbiga följdfrågor. Det innebär att vi ledamöter i riksdag får ställa följdfrågor om vad ministern egentligen menar när journalistiken inte klarar av det. är vita, svenska, inrikes födda kvinnor svaret skyldig. Hur ska ministern bete sig för att flytta på oss allihop?