prot · H80987 · 2021-03-03 00:00:00 — Jag kan inte heller svära på att utrikesministern inte har blivit felciterad. Jag tänker att det blir ökad aktivitet från övriga stormakter i området när isen smälter. Därför kan issmältningen upplevas som ett hot. 161 (L): Jag har förstått att det inte uppmuntras att använda sig av åskådningsmaterial i talarstolen, men i detta fall hade jag gärna sett att vi hade kunnat rulla ned en gigantisk karta. Det hade varit enklare. är det möjligt att en viss före detta partiledare någonstans i trakten av gläder sig åt att vi under den här debatten idkar någon form av blindkartetest i realtid. Strategi för den arktiska regionen Regeringens skrivelse kring strategin för den arktiska regionen omfattar sex tematiska områden. Jag tänker stanna vid två av dessa: säkerhet och stabilitet samt klimat och miljö. Aktiviteten i området ökar, främst till följd av klimatförändringar. Klimatförändringar och smältande is gör naturtillgångar och farleder tillgängliga. Det innebär i sin tur att och flyttar fram sina geopolitiska och militära positioner i området. Tillsammans får det stora konsekvenser för miljön, den biologiska mångfalden och säkerhetsläget. FOI konstaterade 2019 i en rapport att utvecklingen i följer de förändringar som vi har sett . Globaliseringens optimism och avspänning mellan stormakterna har fått ge vika för ökat fokus på stormaktskonkurrens och försvagning av de multilaterala institutionerna. bör på alla sätt och vis arbeta för att detta inte ska få större genomslag i fråga om . För är det prioriterat att säkerställa militär och civil säkerhet, sjöfart och energiutvinning. Dessa tre delar interagerar i . är hemmahamn för de flesta av strategiska ubåtar. Det är dessa ubåtar som garanterar den ryska andraslagsförmågan. Om blir attackerat av en kärnvapennation är det alltså dessa ubåtar som gör att ska kunna avfyra tillbaka. Det innebär att med omnejd är av avgörande betydelse för säkerhetspolitiska läge. Utan de ubåtarna anser man sig inte vara jämbördig med . Notera också att med sina 450 000 invånare är den största staden norr om . Rosneft är världens andra största oljebolag. Deras northern Arctic project beräknas kunna utvinna 2 miljoner fat per dag. Ytterligare anskaffningar av oljefält i ryska är på väg. Det går inte att överdriva det ryska beroendet av gas och olja för att hålla den ryska ekonomin och därmed den ryska regimen igång. Vad gäller den andra stormakten, , har landet i takt med dess ökade ekonomiska styrka också ökat sitt intresse för och dess naturtillgångar. definierar sig som en near Arctic power. Det förefaller som om motiv framför allt är ekonomiska. Men det finns tecken på att har intentioner att agera på samma sätt i som man har gjort i . Till den kinesiska storsatsningen Belt and Road Initiative har det också fogats en arktisk del, The Polar Silk Road. I linje med ambition att bli en maritim stormakt görs satsningar längs . Det skulle kunna korta transporttider mellan och och minska det kinesiska beroendet av som transportled. Vilken betydelse har detta för ? Låt oss ta ett exempel. rustar militärt för att få kontroll över , som sträcker sig från och över i riktning mot den grönländska kusten. Detta kan påverka kabeltrafik och farleder i . Även transporter till den svenska och passagen till kan beröras av en skarp konflikt mellan stormakter. Denna utveckling påverkar svensk säkerhet. Hela 70–av import av drivmedel, förnödenheter och medicin går via hamnar. Strategi för den arktiska regionen Liberalerna konstaterar att det finns ett stort behov av avspänning och demilitarisering av . Det framgår av regeringens skrivelse. Föga överraskande tycker Liberalerna att det är positivt att vikten av att EU tar en mer aktiv roll i lyfts fram i strategin. Anledningen till att är framkomlig och därmed skapar en säkerhetspolitisk möjlighet för och ett hot för oss andra är just klimatförändringar och jordens uppvärmning. Här ser vi mycket konkreta exempel på vilka konsekvenser klimatförändringar får. Det är av yttersta vikt att stoppa ytterligare uppvärmning. Hur viktig den säkerhetspolitiska delen av än är för vårt lands framtida säkerhet och frihet är klimatförändringar också essentiella för planetens överlevnad. För klimatets skull behöver vi vara mycket restriktiva med utvinning av olja och gas i . visar som få andra områden hur viktigt det är att få stopp på den globala uppvärmningen och vilka konsekvenser det får för människor, djur, biologisk mångfald och mänsklig säkerhet om vi inte lyckas. 162 (MP): Vi debatterar regeringens strategi för . Det är viktigt att det kommer en uppdaterad strategi och att den sätter klimat, fred och människor i centrum. Jag tänkte säga några ord om just de områdena. Regeringen är tydlig med att klimatet inte kan vänta. I har vi kommit överens om att jordens temperatur inte ska öka med mer än , helst inte mer än 1 ½ grad. ser prognoserna dystra ut om vi inte ställer om snabbare. Med vetskapen om att den arktiska regionen värms upp kanske dubbelt så fort förstår alla vikten av ett starkt fokus på klimat i den här strategin. I strategin nämns tre områden: att minska de globala utsläppen av klimatgaser, att bevara den biologiska mångfalden i , inklusive de miljöerna, och att skapa en global giftfri cirkulär ekonomi. Det som blir påtagligt är att insatser för måste göras i hela världen, inte bara norr om . Hela världen behöver minska utsläpp och ställa om till en giftfri cirkulär ekonomi. Bevarandet av den biologiska mångfalden behöver också ske överallt, och specifikt i behövs adekvat skydd för biologisk mångfald och känsliga områden med höga natur- och kulturvärden. ska bidra till en stabil, fredlig och hållbar utveckling i regionen. Säkerhetsläget i är av stor betydelse även för säkerhet. Därför är det viktigt med väl fungerande internationella samarbeten och fortsatt och förstärkt dialog med de arktiska och icke-arktiska aktörerna i regionen. En regelbaserad världsordning är grunden för att kunna hantera gemensamma hot mot mänskligheten, som krig eller miljöförstöring. I områden som inte exploaterats är internationella konventioner som havsrättskonventionen viktiga för att reglera exploatering och användning av gemensamma resurser. Strategi för den arktiska regionen Arktisstrategin fokuserar också på människorna som lever i . Hela det arktiska området förändras i grunden av klimatförändringarna, och det går snabbt. Det är avgörande för alla som bor i och i anslutning till att utsläppen av växthusgaser upphör skyndsamt. Urfolk och andra grupper som lever i den arktiska naturen ser klimatförändringarna i sin vardag, och i strategin lyfts särskilt fram att den kunskap som finns hos lokalbefolkning och urfolk ska tas till vara. I strategin uppmuntras kunskapsutbyte mellan forskare och urfolk för att traditionell kunskap och vetenskaplig forskning ska vara tillgängliga. De klimatförändringar som pågår och kommer att pågå länge än förstör naturen i som den ser ut och livsförutsättningarna för de folk som lever där . Ökad exploatering av kommer också att leda till allvarliga effekter på miljön för människorna som bor där om den görs utan hänsyn. Utvinning av olja och gas till havs är särskilt känsligt i eftersom riskerna som är förknippade med detta är väldigt höga. Därför är det viktigt att fossila bränslen fasas ut för att nå mål. Detta är viktigt, särskilt för urfolken. Urfolk utanför riskerar att drabbas hårdare av detta eftersom de inte har riktigt lika starka rättigheter som urfolk i till exempel . Steg på vägen för oss i för att stärka urfolket samernas rättigheter är att fatta beslut om en konsultationsordning för samiska frågor, ansluta oss till konvention 169 om urfolk och stamfolk och efter många års arbete gå i mål med den nordiska samekonventionen. Principerna från FN:s övriga rättighetsdeklarationer ska tillämpas också för urfolk när konkurrensen om resurserna ökar i på grund av klimatförändringarna. behöver därför komma vidare i dessa frågor i vår del av så att vi fullt ut kan hävda de arktiska urfolkens rättigheter. I strategin finns målet att ska verka för ökade möjligheter för urfolken att bevara och utveckla sin kultur, och bland annat språkarbetet lyfts fram särskilt. Det finns såklart också andra viktiga frågor för människorna som lever i . Till exempel nämns digitalisering, som är viktigt för näringsliv och sjukvård. Det finns ett tydligt fokus på jämställdhet och även på ungdomar som lever i . Genom hela strategin är det tydligt att den knyter an till de globala målen i Agenda , som vi alla har ett ansvar att arbeta mot. Med de här orden om den arktiska strategins fokus på klimat, fred och människor yrkar jag på att motionerna avslås och skrivelsen läggs till handlingarna. 163 Utrikesminister (S): Det finns ett stort intresse för arbete i . Jag märker detta i de kontakter jag har haft både med unga, med det civila samhället och med andra regeringar i regionen och i EU. fick jag möjlighet att presentera Arktisstrategi för en bred internationell publik, när förre president bjöd in till ett , enbart om vår Arktispolitik. Detta var ett tillfälle att visa upp som en trovärdig aktör i och en viktig del av den arktiska regionen. Strategi för den arktiska regionen överlämnades regeringens skrivelse om strategi för den arktiska regionen till . Utgångspunkten för strategin är roll som ett av åtta arktiska länder. Vi har härigenom en särskild roll och ett ansvar för regionen. Strategin reflekterar ett stärkt svenskt engagemang för . Den har en bred ansats och anger regeringens inriktning för bidrag till främjande av en fredlig, stabil och hållbar utveckling i , på basis av folkrätten. Regeringens övergripande prioriteringar i kan sammanfattas som människorna, freden och miljön. Regeringens nya strategi utgår från ett i förändring. Vi ser en allt snabbare takt i klimatförändringarna, och det säkerhetspolitiska läget i regionen har försämrats. måste förhålla sig till denna utveckling. och Agenda 2030 innebär ett välkommet stärkande av ramverket för . Regeringen betonar i strategin vikten av ett välfungerande internationellt samarbete i , med respekt för folkrätten som grund. Ett välfungerande samarbete är både ett mål och ett medel. Samarbete bygger förtroende. Det är också nödvändigt för att hantera de gränsöverskridande utmaningar som regionen står inför. Det folkrättsliga ramverket för är på plats. Internationell rätt gäller. Unclos är den centrala rättsliga ramen för havsområdet. Den kompletteras av polarkoden och ett antal regionala och bilaterala överenskommelser. I den viktiga Ilulissatdeklarationen bekräftar de arktiska kuststaterna sina åtaganden om att lösa alla eventuella överlappande anspråk i inom Unclos. Det finns också viktiga och fungerande institutioner som skapar förutsättningar för samarbete mellan staterna. Regeringen fäster stor vikt vid som det centrala forumet i regionen. Rådet fyller en förtroendeskapande roll. I samband med utrikesministermötet högtidlighålls rådets 25-årsjubileum. Regeringen vill också att det blir tillfälle att säkerställa att är väl rustat för framtida utmaningar. tvåstatspolitik avseende täcker . tar över som ordförande för . Vi kommer att fortsätta samarbeta med inom den ramen. Det gynnar utvecklingen i liksom vår säkerhet och stabilitet i grannskapet. Vi kommer att fortsätta ha en tydlig principiell inställning till överträdelser av internationell rätt, något som regeringen återkommande kritiserat. Vid mitt möte med utrikesminister talade vi ingående om . Ett utökat samarbete med aktörer utanför blir allt viktigare för att hantera gränsöverskridande utmaningar i regionen. De åtta arktiska ländernas särskilda roll bör bevaras, men regeringen välkomnar och uppmuntrar positivt engagemang från alla intresserade aktörer. Vi understryker behovet av att alla respekterar internationell rätt och de etablerade forumen för samarbete. Regeringen vill se ett stärkt engagemang av EU i . EU har goda förutsättningar att bidra till en stabil och hållbar utveckling i regionen. EU:s ledande roll på klimatområdet är avgörande för framtiden i . Regeringen stöder EU:s ansökan om observatörsstatus i . läge har länge beskrivits som ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Det är en situation som vi inte kan ta för given. Den geostrategiska situationen i är komplex. Regeringen redogör i strategin för en kombination av ökad stormaktskonkurrens på global nivå och klimatförändringar som påverkar utvecklingen i regionen. Smältande isar gör regionens naturresurser och sjöleder mer tillgängliga. Det har lett till ett ökat internationellt intresse av närvaro i . Strategi för den arktiska regionen Regeringen har ett strategiskt och långsiktigt förhållningssätt till den säkerhetspolitiska utvecklingen i . Vår ansats består av två spår: bidrag till ett stärkt samarbete, dialog och förtroendeskapande åtgärder och stärkt nationell försvarsförmåga även i norr. Parallellt påverkar de allmänt försämrade relationerna mellan västliga länder och den säkerhetspolitiska situationen i regionen. militärstrategiska betydelse har ökat som en följd av detta. I strategin framgår att regeringen ser med oro på militära återuppbyggnad som sker även i . Regeringens syn framgår också av totalförsvarspropositionen –2025. Det gäller även den ökade ryska aktiviteten till havs. Nato och dess medlemmar har svarat på utvecklingen genom ökad närvaro. Försvarsbeslutet och Försvarsberedningen har slagit fast att , och är en strategisk helhet. Regeringen avser att inom ramen för säkerhetspolitiska linje söka fördjupa nordiskt och euroatlantiskt säkerhets- och försvarssamarbete. Ett exempel är den trilaterala avsiktsförklaringen mellan , och . Den transatlantiska länken är central. Detta är tydligt uttalat i försvarsbeslutets analys av militärstrategiska läge. Regeringen pekar i strategin också på behovet av en god säkerhetspolitisk omvärldsbevakning och kunskapsuppbyggnad, inklusive om möjliga hybridhot i regionen. globala ambitioner kommer till uttryck även i . ökande närvaro utgör både möjligheter och utmaningar. Regeringen följer noga ökade intresse inte minst vad gäller utvinning av naturresurser, infrastrukturinvesteringar och polarforskning. vikt inom klimatområdet är viktigt även i en arktisk kontext. Den militära dimensionen av agerande i regionen är begränsad. Den kräver ökad uppmärksamhet. Det gäller inte minst det militära samarbetet mellan och och en eventuell inriktning på . Klimatförändringarna är ett existentiellt hot mot . Effekterna av klimatförändringarna är mer alarmerande här än någon annanstans på jorden. De snabba klimatförändringarna drabbar de arktiska ekosystemen och de lokala samhällena, som är anpassade till en tillvaro med is, kyla och permafrost. Strategin återspeglar den ambitiösa klimat- och miljöpolitik. Genomförandet av är avgörande för att dämpa temperaturhöjningarna och minska issmältningen i . kommer att vara ledande när det gäller att främja genomförandet av . Strategin betonar regeringens ambition och bidrar till att den biologiska mångfalden i bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt. Vi kommer att ha en ambitiös ansats i förhandlingarna om BBNJ, FN:s instrument för marinbiologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion, och CBD som är FN:s konvention om biologisk mångfald. De är båda grundläggande för framtid. Forskning i och om blir allt viktigare för förståelsen av de globala effekterna av klimatförändringarna. Regeringen kommer att stärka forskningen i och om och betonar även vikten av ett utökat internationellt polarforskningssamarbete. Det internationella intresset för naturresurser ökar i takt med att isarna smälter. Exploateringen av mineraler, olja, gas och fisk innebär en enorm och ytterligare utmaning för utöver klimatförändringarna. Strategi för den arktiska regionen kommer också att agera för en långsiktig, hållbar ekonomisk utveckling i baserad på Agenda 2030 och med särskild hänsyn till den utsatta miljön. Regeringen kommer att verka för att den ekonomiska verksamheten gynnar den lokala ekonomiska tillväxten. Strategin betonar också vikten av goda levnadsvillkor för de 4 miljoner människor som bor i , inklusive urfolken. Hållbar ekonomisk utveckling är avgörande för detta. Regeringen betonar vikten av ett tydligt fokus på ungdomar och deras framtidsutsikter. Utbildning, jämställdhet, robust infrastruktur, inklusive digital, är därmed viktigt. kommer att arbeta för ökade möjligheter för urfolken i att bevara och utveckla sin identitet, kultur och traditionella försörjning. Strategin återspeglar även ambitionen att profilera som ett attraktivt, innovativt och konkurrenskraftigt arktiskt land. Hållbart främjande i , med och i centrum, kommer att utgå från plattformen för internationellt hållbart företagande och kommer att bidra till genomförandet av regeringens export- och investeringsstrategi. De stora satsningar som näringslivet har aviserat och samhällsomvandlingen i och är av betydelse också för genomförandet av EU:s gröna giv och för omställningen till fossilfritt i ett globalt perspektiv. Jag avslutar med att konstatera att en välmående arktisk region är en del av vårt lands trygghet och därmed en viktig del i regeringens utrikespolitik. 164 HANS (M) replik: Jag tänker uppehålla mig vid de säkerhetspolitiska dimensionerna. Det är två krafter som flera av talarna har kretsat kring: och . Jag tänker själv nu koncentrera mig på , även om också är intressant. Utrikesministern nämner Försvarsberedningen och hänvisar till den, och det kan ju glädja en ledamot av Försvarsberedningen. Jag vill ta upp ett par frågor med utrikesministern. Jag tror att det är viktigt att vi ser ryska provokationer. Därför skulle jag vilja att utrikesministern ger en liten utvikning om hur regeringen ser på det ryska tonfallet och tonläget när det gäller . Det finns också goda skäl att säga att och är kommunicerande kärl just därför att det finns ryska maktambitioner och en maktprojektion. Därför skulle det också vara intressant att höra utrikesministern lägga ut regeringens text om hur man ser på just detta samband mellan och . Det är alldeles riktigt att man vill se detta som ett lågspänningsområde. Detsamma kan inte riktigt sägas om , där vi ser den ryska närvaron. Situationen har också starkt påverkats av det försämrade läget i efter den illegala annekteringen av 2014 och det krig som bedrivs mot . Det skulle vara mycket intressant att höra utrikesministern lägga ut texten kring detta. Avslutningsvis: Det var ju ett ganska intressant replikskifte . Hur ser utrikesministern på det där citatet som återgavs här i kammaren om issmältningen? Är det så att kan uppfatta att det finns ett hot mot dem genom den pågående issmältningen? Det är väl som utgör ett hot mot den europeiska säkerhetsordningen. 165 Utrikesminister (S) replik: Strategi för den arktiska regionen När det gäller gör regeringen ingen annan bedömning än Försvarsberedningen. är norskt territorium under de villkor som Svalbardstraktatet föreskriver. Regeringen stöder politiskt i förhållande till det ryska ifrågasättandet av status quo kring den folkrättsliga regleringen av . Det svenska stödet innebär dock inte nödvändigtvis att delar de norska havsrättsliga tolkningarna avseende de omkringliggande havsområdena som inte explicit täcks av Svalbardstraktatet. I arbetet med att Arktisstrategin har vi gjort ett medvetet val att inte inkludera explicit text om olika bilaterala tvister, en fråga som är aktuell även i andra sammanhang just . När det gäller isen är det inte alls så konstigt. militära agerande är en viktig faktor eftersom av den arktiska landmassan utgörs av . De har en väldigt lång kust mot . Isen har setts som en naturlig skyddsbarriär för . När isen nu smälter anger ett ökat behov av att kunna skydda sin kustgräns med ett framskjutet militärt försvar. Låt oss komma ihåg att den ryska militära närvaron i regionen var mycket hög också under , av rent militärstrategiska orsaker. Den logiken har kommit tillbaka i takt med de ökade geopolitiska spänningarna. Det är alltså inget konstigt att man agerar så och inget konstigt att Nato, västmakterna och reagerar på det. Vad gäller får jag återkomma i nästa replikskifte. 166 HANS (M) replik: Av vad hjärtat är fullt och så vidare, utrikesministern. Det var ett bra svar om . Jag tror att det är väsentligt att vi säger detta och står upp för våra norska vänner. Det är ungefär som med den fria navigationsrätten. Vi tar det som självklart, men det är ingen självklarhet. Vi ser till exempel hur provocerar genom att betona den fria navigationsrätten i våra vatten men förneka andra samma rätt i sina vatten i . Därför är detta centralt. försöker sprida sitt narrativ, delvis ibland upprepat av partier på fredsmöten och annat: att hotas och håller på att omringas av Nato och EU. Men Nato och EU kan inte omringa, för det är enskilda stater som gör egna, självständiga säkerhetspolitiska val. Men sprider denna bild. Då är det viktigt när man pratar om issmältning och att har av massan där uppe att man inte försöker forma en bild av att det innebär att andra kan komma närmare . Det är så vill beskriva det. I själva verket är det så att projicerar sin makt och sin styrka mot andra och använder den, vilket man gjort genom annekteringen av , som man gör i kriget i östra och som man gör mot . Strategi för den arktiska regionen Därför är det centralt att vara tydlig med att när vi nu stärker vår egen försvarsförmåga och när Nato bygger upp sin egen förmåga är det på förekommen anledning. Då är det viktigt att man ser det samband som jag nu överlämnar frågan tillbaka till utrikesministern om att just och är kommunicerande kärl och att det är som skapar hotbilden. 167 Utrikesminister (S) replik: Det som är konstigt i er argumentation är att ni säger att vi inte ska bry oss om hur ser på saken. Men det är just det vi måste göra för att kunna reagera mot det. Om säger att de har haft en stor barriär av is och att de måste skydda sig mer nu när den har försvunnit så konstaterar vi detta, och analysen gör att vi måste stärka både vårt försvar och Natos reaktion tillbaka – och inte bara sitta där med armarna i kors. Men att säga att de inte får tycka eller tänka så vore naivt, för då kan vi inte svara på vad de gör. Det är detta jag inte förstår i er argumentation, i detta fall och i många andra fall. När det gäller och delar inte upp dem i två olika regioner i sin försvarsplanering. Vi säger att vi måste se en helhet när det gäller och hela det arktiska området och inte dela upp det, för då blir det försvagat och fragmenterat. Vi måste se , , och norra lika mycket som vårt närområde som . 168 (KD) replik: presenterade tankesmedjan the ice: the Arctic and European security. I samband med det intervjuades Natos generalsekreterare som sa att paradoxen i är att det finns en tradition av samarbete som några av de farligaste vapnen i världen finns i regionen. konstaterade att nya hot och utmaningar föreligger i form av ökad militär upprustning från såväl som . Slutsatsen var att det inte är mindre av samarbete som behövs utan mer av samarbete och en fördjupning av samarbetet. Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av den allvarliga utvecklingen i området frågar jag utrikesministern: det något som talar för att Arktisstrategi skulle försvagas av ett svenskt medlemskap i ? Är det inte i själva verket precis tvärtom? 169 Utrikesminister (S) replik: Som känner till anser inte regeringen att ett svenskt Natomedlemskap är aktuellt. Vår säkerhetspolitiska linje ligger fast, och vår alliansfrihet tjänar oss väl. Den bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Det förutsätter dock att man har en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes‑ och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och att vi har en trovärdig nationell försvarsförmåga. 170 (KD) replik: Strategi för den arktiska regionen Jo, det känner jag till.