prot · H809146 · 2021-06-22 00:00:00 — svarar på en fråga som jag inte har ställt. Jag ställde ingen fråga om vad han anser om utvisningar generellt eller liknande. Jag frågade huruvida den uppfattning och den bedömning av säkerhetsläget som Liberalernas partiledare hade , när var migrationspolitisk talesperson, fortfarande gäller. Det var inte jag som gjorde det uttalandet då. Det var Liberalerna som gjorde det. Då måste man väl rimligen kunna svara på om det här gäller eller om det har förändrats på något sätt. Har säkerhetsläget förändrats till det bättre, eller har det förändrats till det sämre? Jag tycker inte att det är en konstig fråga att ställa med tanke på det uttalande som Liberalerna gjorde . tar upp att det regelverk vi har innebär att det är myndigheter som bestämmer om bedömningar och givetvis ännu mer om enskilda ärenden. Det är den ordning som ska gälla. Jag har ingen annan uppfattning än om det. Däremot kan man tycka saker om hur säkerhetsläget och världsläget ser ut, precis som man på andra myndigheters område kan tycka saker utan att vilja detaljstyra hur de ska agera i enskilda fall. Jag tycker nog att borde kunna svara på den fråga jag ställde. Är säkerhetsläget i bättre än vad det var 2017? 91 (L) replik: Ändrade regler i utlänningslagen Bekymret är att det är lite svårt att svara på den frågan med tanke på att situationen ser väldigt olika ut i olika delar av . Det var det jag försökte klargöra tidigare. Det kan vara en stor skillnad mellan till exempel eller Baluchistan i södra eller de norra delarna vid gränsen mot eller . Det kan vara stora skillnader inom landet. Det kan finna möjligheter för personer att återvända till en del av landet men inte till en annan del av landet. Det är därför som det är mycket svårt att konstatera det på det sättet. Man kan ställa frågan: Är situationen i värre än vad den var tidigare eller inte? I är det nog snarlikt. Men hur är situationen i Mariupol, eller ännu längre bort i ockuperade , Luhansk- och Donetskregionen? Det är svårt att hantera migrationsfrågor på det väldig banala sättet att ta ett land och säga att det är så här i landet . Jag litar på att våra myndigheter gör de överväganden och de bedömningar som krävs om säkerhetsläget i olika länder. Det kan vara så att en person från kan återvända och bosätta sig i en del av landet men kanske inte i en annan del av landet. Det är inte särskilt ovanligt, och det vet också . Det är inte riktigt bra. skapade vi en ordning i . Vi sa att politiken ska hålla sig mer borta från de individuella ärendena i migrationspolitiken. Vi ska styra genom lag. Vi fick en ny instans- och processordning, och man avskaffade och en massa sådant. Jag tror att det är rätt farligt om vi i börjar försöka återta detta och politisera den individuella hanteringen i slutändan av migrationsärenden igen. Jag tror det vore olyckligt. 92 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2, 3, 4, 5, 6, 7, 18, 26, 27, 29, 34, 37, 42 och 43 i detta omfattande betänkande. Att värna asylrätten är en av vår tids stora ödesfrågor. Att människor på flykt som är i behov av skydd ska kunna få en i ett tryggt land är en grundläggande mänsklig rättighet. Det är en rättighet som skrämmande nog är ifrågasatt. Den är det runt om i , i vårt grannland men den inställningen är också företrädd av partier i riksdag. Det är nämligen innebörden i förslagen som vi hör. Man vill ha prövningar utanför EU och direktavvisa dem som söker asyl i . Det system som byggts upp genom enorma ansträngningar sedan som en sista utväg för de förföljda, torterade och konfliktdrabbade riskerar att sättas ur spel. Migrationsfrågan är en oerhört viktig fråga för liksom för våra gröna systerpartier runt om i världen. Det handlar om internationell solidaritet. Den här frågan tog vi upp 2005 i samband med att utlänningslagen och processerna gjordes om. Vi fick ett domstolsförfarande för asylmål. Det var ett påskupprop som samlade civilsamhället, kyrkor och fem av då sju partier. Vi fick då igenom en mer generös prövning för barnfamiljer som var rotade i . Ändrade regler i utlänningslagen Migrationsfrågan var en prioriterad fråga för under de år som alliansregeringen satt vid makten, och vi hade då också en migrationspolitisk uppgörelse. Frågan var också viktig för inför regeringsskiftet . Det skedde väldigt mycket då. Det har vi talat om vid många tillfällen både här i kammaren och på andra håll. Den tillfälliga lagstiftning som antogs gällde till 2019 och förlängdes senast efter förra valet till 2021, alltså en knapp månad till. sa redan då att vi skulle kämpa för mer humana regler när den tillfälliga lagen skulle gå ut. Det har vi också gjort . Inte minst gjordes en förändring i samband med att januariavtalet kom till efter de långdragna regeringsförhandlingarna, talmansrundorna och allt som var 2018 och 2019. Förändringen då var att möjliggöra familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande så att människor skulle kunna återse familjemedlemmar utan att ha försörjningskrav från dag ett. Vid det tillfället var det någonting som också Liberalerna var med på, ska man komma ihåg. Det var en viktig förändring. Jag är väldigt glad att det är någonting som i regeringens proposition föreslagits ska gälla på samma sätt som . En annan del i januariavtalet var att en kommitté skulle tillsättas för att utreda en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Frågan om vad som är en hållbar migrationspolitik råder det inte någon enighet om. Det har vi inte minst märkt nu under de timmar som vi har debatterat den här frågan. Vi hade några partier i kommittén som ville stärka rätten för de mest utsatta och ville ha en human skyddsgrund som gör att barn som har bott länge i , växt upp i , har kompisar i skolan och pratar svenska får en chans att kunna stanna på grund av ömmande omständigheter. Det var några som arbetade för att familjer inte ska hållas splittrade oavsett vilken grund uppehållstillståndet vilar på och som också ville underlätta för hbtq-flyktingar. Det var två partier i kommittéarbetet som i slutändan ville ha permanenta uppehållstillstånd som huvudregel på det sätt som har gällt i . Från sida insåg vi tidigt att det inte skulle vara möjligt att övertyga andra om det. Det var flera partier som såg det som en viktig fråga att det inte skulle vara så. Vi köpte det och var tvungna att gå med på det. De är ändå viktigt i det här sammanhanget att säga att det inte finns några fördelar med tillfälliga uppehållstillstånd. beviljade av förlängningsansökningarna i asylärenden. Det visar på att skyddsbehoven är långvariga. Om , nästan alla, får förlängt kan man fråga sig: Vad är då problemet? De kommer ändå att få stanna för att de har kvar sitt skyddsbehov. Det finns ändå ett problem med det, fru talman! Det är att möjligheten att komma in i – det som alla talar om – att lära sig svenska och få arbete blir sämre. Otryggheten ökar för den enskilde. Ändrade regler i utlänningslagen En arbetsgivare vet oftast inte hur regelverket ser ut. Har man möjlighet att välja mellan någon som har permanent uppehållstillstånd eller svenskt medborgarskap och någon som har tillfälligt uppehållstillstånd kommer nog de flesta att tycka att det är en osäkerhet att anställa den som har ett tillfälligt uppehållstillstånd. Den enskilda och arbetsgivaren kan ju inte veta om personen får förnyat uppehållstillstånd eller inte. Den enskildas psykiska hälsa tar stryk, och återhämtningen från ett liv präglat av krig och konflikt hämmas. Det finns inga fördelar med det här, men vi i har varit konstruktiva i detta arbete. Vi har gått med på saker som vi egentligen inte hade velat se, eftersom vi har sett att det har varit viktigt att få ihop en helhet som faktiskt blir bättre än det som har gällt . var jag i på gymnasiet. Jag hade blivit inbjuden av en klass som ville lämna över en namninsamling för sin klasskompis . Hon har bott i sedan hon var 11. Hon bodde med sin ensamstående mamma, bror och syster. Pappan från är avliden och begravd i . fick de beskedet att de skulle lämna . Jag tog emot namnunderskrifterna, över 40 000 namn. Det här som jag visar är denna namninsamling – 817 A4-sidor. Det är många, och det visar också att när det gäller engagemang för någon man känner till, någon som går i samma skola som ens barn, finns den här solidariteten i vårt land. Bland dessa 40 000 namnunderskrifter finns personer som röstar på alla partier, förmodligen även utanför , och som har olika politiska åsikter och utgångspunkter. Men man enas i det här fallet om att denna flicka borde få stanna. Det här är inte ovanligt. Även många som har en bild av att det kommer för många utifrån till kan tycka att det är orimligt hur enskilda fall hanteras. Det är ändå så att bortom all statistik handlar migrationspolitiken till syvende och sist alltid om människor. Regelverken som vi beslutar om i ska följas av och migrationsdomstolarna. Varken vi ledamöter eller migrationsministern kan eller bör göra någonting åt ett enskilt fall. Lagar ska följas, och lagarna som bestäms är de som avgör om flickan i och alla andra får stanna eller om de inte får det. Migration är ett fenomen som inte kommer att upphöra. Vår uppgift är att hantera migrationen med människors bästa och människors rättigheter i fokus. Det lagförslag som vi hanterar här är en framförhandlad kompromiss. Hade vi skrivit det själva hade det sett annorlunda ut. Det gäller även andra partier. Så är det i politiken. Ska man få igenom saker behöver man samtala, kompromissa, förhandla. Jag är stolt över vad har åstadkommit i det här, både nu och tidigare. Vi har fått igenom mildrade försörjningskrav för alternativt skyddsbehövande och kvotflyktingar. Om propositionen går igenom får vi en human skyddsgrund, för barn enligt det regelverk som gällde i den gamla utlänningslagen och för vuxna med stark anknytning till så att de ska kunna stanna om det finns särskilda skäl. Ändrade regler i utlänningslagen Vi har visat att införandet av som svensk lag inte bara är tomma ord utan betyder någonting. Vi har tidigare i den migrationskommitté som arbetade motarbetat de krav och förslag på volymmål som diskuterades i och som lyftes från flera partier. Vi vet inte förrän om om de här delarna som jag är stolt och glad över att ha fått igenom i propositionen faktiskt går igenom. Den här processen har skilt sig väldigt mycket från allt annat som jag och de flesta andra som sitter i över huvud taget har upplevt i riksdagsarbetet. Det är vanligt att vi hanterar tillkännagivanden som läggs av en majoritet och att regeringen uppmanas att komma tillbaka till . Men det är väldigt ovanligt att det ligger skarpa lagförslag på det sätt som det gör . Det här innebär att det kan bli en human skyddsgrund som är just human. Men det kan också bli en miniventil. Det kan bli försörjningskrav från dag ett för familjeåterförening, vilket i så fall innebär att familjer kommer att hållas splittrade i högre utsträckning. Samhällets insats för de ändå få, på totalen och som andel, som skulle omfattas av den humanitära grunden är förhållandevis liten. Men för den enskilda individen är betydelsen helt enorm. eller aldrig har en riksdagsomröstning varit mer direkt avgörande för den här gruppen. Vi vet att tre partier i – M, SD och KD – har bildat ett nytt block. Ett fjärde, Liberalerna, har successivt närmat sig dessa tre andra. , , agerade man gemensamt i migrationspolitiken, och Liberalerna gav i går beskedet att det är det här alternativet man väljer att tillhöra. Ska vi vara uppriktiga var det väl inte någon överraskning eller chock som sköljde över oss i och med det beskedet. I går, fru talman, hade vi en misstroendeomröstning mot statsministern. har vi en situation som är osäker. Vi vet inte vad som händer, om det blir extra val eller talmansrundor, och vad som kan komma ut av detta. En högernationalistisk politik och regering skulle vara väldigt dålig för . Den skulle vara nyckfull på migrationsområdet. Man skulle arbeta efter volymmål så att regler skulle ändras beroende på hur många som kommer och där målsättningen skulle sänkas. Den skulle inte vara hållbar. Den skulle inte vara human. Jag ska alldeles strax avsluta, men innan jag gör det vill jag tacka alla runt om i som oförtröttligt kämpar för flyktingars rättigheter. Tack till alla som mejlar och skriver brev och tar kontakt på andra sätt. Tack till alla som deltar i manifestationer och till alla som är familjehem eller på andra sätt gör en avgörande skillnad i vardagen. Det finns många organisationer som jag skulle vilja nämna i det här sammanhanget – stora och etablerade som Röda Korset, och men också mindre organisationer som Håll ihop , och många andra. Jag skulle egentligen, fru talman, vilja läsa upp 40 000 namn på personer som valde att engagera sig för flickan i . Det kommer jag inte att göra, men jag vill tacka alla som kämpar för detta. Det är så viktigt. 93 Justitie- och migrationsminister (S): Ändrade regler i utlänningslagen Låt mig börja med att tacka för en intressant debatt här . Det började kanske lite hätskt , men jag tycker att tonläget efter hand har sjunkit lite grann. Det kan bero på vem som talar, men det kanske också kan bero på att vi har hållit på i . Vi får väl se om syret börjar ta slut. Kanske tar diskussionen fart igen. När klubban faller i bordet här i kammaren om någon timme vid voteringen om den här lagstiftningen avslutas ett kapitel när det gäller svensk migrationspolitik, och ett annat kapitel börjar. Det var kanske inte så många som trodde att vi skulle vara här med ett sådant här lagförslag. Det fanns många spekulationer då om att det här aldrig skulle gå, att vi aldrig skulle få fram något lagförslag, att vi aldrig skulle kunna hantera de här frågorna. Regeringen skulle spricka, sas det. Januarisamarbetet skulle upphöra. Vi skulle få en regeringskris , mitt i pandemin. Jag tror att det var det som delar av oppositionen hoppades på. Det var kanske därför som delar av oppositionen, framför allt högeroppositionen, agerade som de gjorde i den kommitté som då satt. Det blev väldigt tydligt att man inte ville ha någon bred överenskommelse utan att man i stället ville ha en regeringskris. Det var det som var det viktigaste. blev det inte så, utan det kom ett betänkande som vi därefter har kunnat arbeta med och gå vidare med som proposition och lagförslag till . Det här lagförslaget ser också ut att kunna vinna stöd i kammaren. Jag har förstått att det kommer att bli en komplicerad votering, men om alla röstar som de har röstat tidigare och ingen röstar fel kommer det lagförslag som vi lagt fram att gå igenom. Det är kanske därför framför allt högeroppositionen är så arg. De vet att vi nu har klarat uppgiften, och det trodde de inte att vi skulle göra. Med det här lagförslaget får en migrationslagstiftning som är långsiktigt hållbar och som , enligt min uppfattning, befrämjar integration och sammanhållning. Den blir långsiktigt hållbar på det sättet att nu får en lagstiftning som inte på ett väsentligt sätt avviker från övriga EU-länders. , på tid, var i praktiken det enda landet i EU som erbjöd permanenta uppehållstillstånd . Vi vet vad det ledde till. Det ledde till att kom att ta emot ett oproportionerligt stort antal asylsökande i förhållande till landets storlek – av alla asylsökande som kom till EU kom till . Så såg situationen ut , när jag tillträdde. ökade problematiken ytterligare, då vi ju fick ta emot 163 000 asylsökande på bara – 10 000 . Vi tog alltså emot av alla som kom till EU . Då ska man komma ihåg att befolkning ligger på av EU:s befolkning. Det var alltså helt oproportionerligt. Det var också ohållbart. Därför stramade vi upp lagstiftningen med den tillfälliga lagen. Vi gjorde också mycket annat. Vi införde id-kontroller och gränskontroller och gjorde mycket annat. Men vi fick strama upp lagstiftningen på ett sådant sätt att vi kunde hantera situationen och därmed få ned antalet asylsökande till . Ändrade regler i utlänningslagen Så skedde också. Antalet asylsökande minskade kraftigt , 2017 och 2018. tar vi emot av de asylsökande som kommer till EU – mycket mer proportionerligt än vad som var fallet tidigare. Vi har också det lägsta antalet asylsökande i . På det sättet klarade vi av flyktingkrisen. Det var inte så många som trodde att vi skulle göra det heller, men det gjorde vi. ersätter vi den tillfälliga lagen med en permanent lag, som i praktiken upprätthåller de grundläggande principerna från den strama tillfälliga lagen. Tillfälliga uppehållstillstånd blir huvudregeln, försörjningskrav för familjeåterförening likaså. Det blir ett antal andra regler som lägger på en sådan nivå att vi inte längre sticker ut som land i förhållande till övriga EU-länder. Vi kommer att ha en lagstiftning som är i paritet med de flesta andra EU-länders lagstiftning. – och det är viktigt att säga, inte minst – upprätthåller vi asylrätten. Alla länder har, enligt min uppfattning, ett ansvar för att se till att människor i behov av skydd också får skydd och att de får en verklig möjlighet att starta om sina liv i ett nytt land. Vi som lever i de länder dit flyktingar kommer ska visa oss anständiga. Vi ska välkomna de människor som kommer hit och söker skydd. Vi ska inte gå in i en retorik där vi skyller alla problem som finns i ett samhälle på invandrare, på dem som kommer hit. Då visar vi inte ansvar i förhållande till våra medmänniskor, tycker jag. Vi ska se till att de människor som kommer hit och söker skydd känner sig välkomna och att de kan bli en del av vårt land och vår gemenskap. Vi upprätthåller alltså asylrätten, och det är enormt viktigt att vi gör det. Jag vill också säga att jag i grunden är stolt över allt det som har gjort – från politikens sida, naturligtvis, men framför allt från alla civilsamhällets organisationers sida. De har också varit aktiva i detta för att ge de människor som har kommit hit en möjlighet att starta om sina liv. Sedan kriget i bröt ut har alltså gett skydd åt över 180 000 män, kvinnor och barn. Det är människor som annars mycket lätt hade kunnat gå under i någon bombkrevad i eller Homs. De har fått möjlighet att i stället starta om sina liv här. Det är den största humanitära insatsen vårt land någonsin gjort, vill jag faktiskt påstå, och jag är i grunden stolt över detta. För de allra flesta går det också bra när de kommer till . Förra mandatperioden tog vi emot många flyktingar, det gjorde vi, och det var en stor diskussion framför allt 2015 och 2016 om vad det skulle innebära för arbetslösheten, för statsfinanserna, för socialbidragstagandet. Vi kunde när vi gick ur mandatperioden konstatera att de domedagsprofetior som många hade utslungat runt 2015 och 2016, de hade faktiskt inte slagit in. Det var snarare tvärtom. Förra mandatperioden minskade arbetslösheten. Vi skapade över 350 000 nya jobb. Socialbidragstagandet sjönk, och vi betalade av på statsskulden. Ändrade regler i utlänningslagen Det berodde på, fru talman, att de nyanlända som kom då faktiskt kom allt snabbare i arbete. Etableringstakten nästan fördubblades under förra mandatperioden jämfört med tidigare mandatperioder. De kom allt snabbare i arbete. är det naturligtvis svårare. Vi har ju en pandemi som har påverkat ekonomin i hela världen och inte minst i . Men jag är övertygad om att när vi nu successivt kommer ur den kommer arbetslösheten återigen att kunna sjunka tillbaka. Det ser vi redan. Dessutom har vi redan EU:s högsta sysselsättningsnivå. Det finns faktiskt inget annat land i EU där befolkningen arbetar mer än man gör i . Det för mig in på den andra delen av lagstiftningen. Inte bara kommer vi att ha en lagstiftning som är ungefär i paritet med övriga EU och därmed förebygger så att vi inte hamnar i samma situation som 2015 igen. Jag menar att den nya lagstiftningen också befrämjar integration. Det är den andra stora förändringen. Vi tillskapar nya incitament för integration genom migrationslagstiftningen. Återigen: Den som behöver skydd kommer att få skydd, i ett första steg genom tillfälliga uppehållstillstånd. Men i kommer man att kunna ansöka om ett permanent uppehållstillstånd, och då kommer man att behöva leva upp till vissa krav för att kunna få det. Man ska kunna försörja sig. Man ska ha grundläggande kunskaper i svenska och hur det svenska samhället fungerar, och man ska inte ha begått några allvarliga brott. Jag tycker att det här är ganska rimliga krav att ställa. Om man nu tänker sig att man ska leva i och vill ha permanent uppehållstillstånd, då ska man kunna svenska på en grundläggande nivå. Man ska vara laglydig, och man ska kunna försörja sig. Det är ändå ganska rimliga krav. Det här är en rimlig avvägning mellan rättigheter å ena sidan och skyldigheter å andra sidan. Som socialdemokrat kan jag väl också säga att jag tycker att det här rimmar väldigt väl med de grundläggande socialdemokratiska principerna, nämligen både plikt och rätt. Det ser vi nu också präglar migrationspolitiken på ett annat sätt än vad som varit fallet tidigare. I debatten här har man lyft fram samhällskunskapskravet och kravet på kunskaper i svenska. Försörjningskrav och vandelskrav införs direkt i lagstiftningen. Samhällskunskapskravet och kravet på kunskaper i svenska arbetar vi med. Vi skriver i propositionen att det är den väg vi ska gå. Det har getts en bild av att vi har lagt bort det kravet och att vi inte tänker genomföra det, men det är fel. Men man får förstå att om man ska göra detta kan det inte göras i en handvändning. Man måste veta vilken myndighet det är som ska hantera det. Man måste sätta upp prov och beställa in prov, och man måste så att säga hantera allt detta byråkratiska för att få ett rättssäkert sådant system på plats också. Sedan måste det dessutom synkas med de krav som ska gälla för medborgarskap. Här är vi i propositionen väldigt tydliga med att regeringen arbetar vidare med de två sakerna. Vår inriktning är precis den att också samhällskunskaps- och svenskkrav ska komma på plats för detta. Det står tydligt, och jag kan lova att vi arbetar med det. var det många som trodde att det över huvud taget inte skulle vara möjligt att ta fram en ny migrationslagstiftning. Men det gjorde vi, och jag vill särskilt tacka några av dem som faktiskt har gjort det möjligt att läget nu verkar vara sådant att vi kan klara att ro detta i hamn. Ändrade regler i utlänningslagen Jag vill naturligtvis nämna dem som jobbade i på ett konstruktivt sätt, kanske särskilt , som jag tycker har varit väldigt konstruktivt under hela processen från utredning och också i samtal när det gäller hur lagförslagen skulle landa, ända dit där vi är . Men jag vill också särskilt tacka utskottskansliet från vår sida. Vi vet ju att ni har jobbat under svår press. Jag tycker att ni har löst den här uppgiften på ett sådant sätt att vi kommer att kunna ha en lagstiftning på plats från , och det ska ni ha ett varmt tack för. Med den här propositionen får vi som sagt en långsiktigt hållbar migrationslagstiftning på plats, äntligen. Allra sist vill jag bara säga något om det tonläge som har varit i delar av den här debatten. är ett land som präglas av mångfald. av vår befolkning är född i ett annat land. Sammanlagt är det över 2 miljoner människor. Över 1 miljon av arbetskraften är född i ett annat land. av läkarna är födda i ett annat land. av vårdbiträdena är födda i ett annat land. av undersköterskorna är födda i ett annat land. De har haft centrala roller i pandemin. Invandrare är generellt sett överrepresenterade i vårdyrkena. Hur skulle vi ha klarat de svåra situationer som vi har haft, inte minst i vård och omsorg, om vi inte hade haft så många människor med rötterna i ett annat land som hade varit med och hjälpt till med detta? Det gör de också i vardagen. Vi har många människor i som är födda i ett annat land. De finns i vården. De finns i industrin. De finns i handeln. De finns i skolan. De finns på fotbollsplanen – det ser vi inte minst under de här dagarna.