prot · H80978 · 2021-02-09 00:00:00 — När jag kom till kunde jag konstatera att den regering som letts av statsminister hade blockerat omregleringen av spelmarknaden . Tanken var att vi skulle få en omreglering av spelmarknaden , men den frågan blockerades under hela det regeringsinnehavet. Vi satte igång så fort som möjligt med att omreglera spelmarknaden . Jag tog kontakt med kulturutskott under ledning av dåvarande ordförande från . Vi jobbade väldigt nära . genomförde vi en stor strukturreform, nämligen omregleringen av spelmarknaden och införandet av ett licenssystem. Jag uppskattar verkligen dialogen och samarbetet med under hela den process som gjorde att vi efter i praktiken två decenniers frånvaro kunde ta över kontrollen över den svenska spelmarknaden. Staten gör numera det som är vår grundläggande skyldighet, nämligen att skydda svenska medborgare mot kriminalitet och – vad ska man säga – olydnad mot svensk lagstiftning. har vi verktygen för att kontrollera spelmarknaden och därmed också bedriva en effektiv kamp mot matchfixning. Spelinspektionen leder arbetet med det råd som är en plattform för samverkan mellan olika aktörer som är relevanta på området. Spelinspektionen har också utfärdat begränsningar av vilka typer av vadhållningsobjekt som ska vara tillåtna på den svenska spelmarknaden. Det har skett mot bakgrund av en väldigt nära dialog med den svenska idrottsrörelsen, inte minst med . Vi kunde konstatera att det fanns ett antal vadhållningsobjekt som var farliga och som innebar större risk för matchfixning. har Spelinspektionen vidtagit de åtgärderna efter nära dialog med olika aktörer och regeringen. Restriktionerna trädde i kraft . Men vi är inte nöjda. Det är mot den bakgrunden generaldirektör fått i uppdrag att identifiera de hinder som finns i vägen för ett effektivt arbete mot matchfixning och föreslå lagändringar. Det är en snabbutredning. Arbetet bedrivs , och vi kommer att ha förslagen på vårt bord . Då förväntar jag mig att det nära samarbetet med fortsätter även i den här frågan, så att vi kan vidta de åtgärder som är nödvändiga. Det kommer att kräva en nära dialog, och det är väldigt bra att det finns ett starkt engagemang i . Jag uppskattar verkligen interpellation och är naturligtvis beredd att svara på de frågor som finns. 42 (SD): Återigen verkar det som att statsrådet skyller ifrån sig. Han säger att det är regerings fel att nuvarande lagstiftning kom på plats först . De nya restriktioner som kom på plats vad gäller vadhållningsarbetet tycker jag verkligen är superbra. Men detta hade kunnat göras tidigare. ifrågasattes det om man skulle kunna spela på gula kort eller på låga divisioner. Jag tycker att regleringen är bra. Återigen hänvisar statsrådet till nuvarande utredning, som leds av . Den utredning som han leder har konkreta förslag som man har känt till . Varför har man inte tillsatt den utredningen tidigare, om man har känt till problematiken med att myndigheter som arbetar med matchfixningsfrågan inte kan dela viktiga och väsentliga uppgifter mellan varandra? Exempelvis kan idrottsförbunden och polisen inte prata samma språk. Då är det svårt att utreda, förhindra, motverka och arbeta förebyggande. Varför tillsatte man inte utredningen tidigare? hade vi 47 fixade matcher – matcher som gjorts upp före matchstart. Det är fråga om en stor och kraftig ökning . Flera experter hävdar att är paradiset för matchfixning. Jag är inte nöjd med det. Jag uppskattar att regeringen och statsrådet vill ha en nära dialog med , men man måste också kunna ta kritik när inte tillräckligt mycket görs, framför allt när de som arbetar nära frågan inte är nöjda och är frustrerade över att ingenting händer. Jag har fått höra från att detta arbete inte har kunnat utföras under föregående år. Vi är visserligen inne i en pandemi, men de kriminella slutar inte att vara kriminella bara för att vi befinner oss i en pandemi. Som jag frågade i min interpellation: Varför görs inte en kartläggning – med koppling till – för att se hur brottsligheten ligger till inom idrottsrörelsen? Jag har ett engagemang för idrotten därför att jag själv har idrottat från barnsben, och det är utifrån det perspektivet jag ställt denna interpellation. Jag vill ha en ren idrott. Jag vill att man ska kunna lita på idrotten och veta att det är rent spel som äger rum. Visst är matchfixning en bred fråga. Även spelbolagen är inblandade, och detta ligger på statsrådets bord. Men, återigen, mer måste göras . Jag tycker att det är tråkigt att statsrådet hänvisar till de utredningar som ligger. Jag vill ställa ytterligare en fråga gällande straffskalan när det gäller matchfixningsbrott. Kommer man att se över straffskalan? Det är något som vi i har föreslagit denna kammare. Och kommer regeringen att ge polisen ytterligare resurser för att hantera frågan och kunna utreda dessa brott? 43 Statsrådet (S): Jag tackar återigen för frågeställningen. När det gäller kriminaliseringen av matchfixning är det ju den här regeringen som på bord har lagt fram den proposition som innebär att matchfixning är kriminaliserat , dessutom med tämligen höga straffvärden. Detta är väldigt bra. Det som är viktigt nu är att denna lagstiftning används. För att den ska kunna användas krävs ett samspel mellan de polisiära myndigheterna, idrottsrörelsen och spelbolagen. Då kommer man ganska snabbt in på frågor som är rätt så komplicerade av integritetsskäl. Det handlar om informationsdelning, dessutom mellan privata och offentliga subjekt, vilket naturligtvis innebär stora risker. Då måste vi naturligtvis utreda de rättsliga förutsättningarna för att möjliggöra informationsdelning. Det är just mot den bakgrunden som generaldirektör har fått uppdraget att snabbt utreda frågan och lägga fram förslag som krävs för att vi ska bli effektiva i vårt arbete. Jag tog inte upp regeringen hantering av frågan för att bortförklara. Vi är oerhört offensiva i kampen mot matchfixning, men jag vill ge en bild av varför matchfixningsfenomenet etablerats i vårt samhälle. Vi hade två decennier då den svenska staten abdikerade från sitt ansvar att reglera spelmarknaden. Fram till behövde en massa spelbolag som bedriver verksamhet gentemot den svenska marknaden inte följa svensk lag – de var baserade på , och svensk lagstiftning gällde inte dem. Vi hade alltså ett regelverk som inte garanterade att svensk lag behövde lydas av de aktörer som bedrev verksamhet gentemot den svenska spelmarknaden. Då var det väldigt bra – och faktiskt nödvändigt – att regering och riksdag samverkade och kunde omreglera spelmarknaden och driva igenom denna viktiga strukturreform. Det gjordes på rekordtid. – – har vi kontinuerligt jobbat med att justera lagstiftningen och vidta åtgärder för att säkerställa att vi verkligen uppnår det som var syftet med spelomregleringen, nämligen att den svenska staten skulle återta kontrollen över marknaden. Det som jag nämnde nu om att vi har ett förbud mot vissa spelobjekt är bara en av de åtgärder som har vidtagits . Behöver mer göras? Ja, definitivt. Vi behöver ha ännu bättre samverkan mellan idrottsrörelsen, spelbolagen och våra myndigheter. Polisens resurser är en sak, men vi måste också säkerställa att det finns rätt kompetens på det här området. Då måste vi ta till vara de viktiga kunskaper och erfarenheter som finns i idrottsrörelsen. Jag är stolt över att vi har en väldigt nära dialog med ; vi har kontinuerligt fört en dialog med under hela denna resa. När Spelinspektionen till exempel lade fram förslag på förbud mot spelobjekt som idrottsrörelsen inte var nöjd med eftersom man menade att dessa förslag inte var tillräckligt långtgående fanns det en lyhördhet hos vår myndighet så att myndigheten kunde ta till sig de förslag som kom från idrottsrörelsen – bland annat från – och så att vi fick skärpta restriktioner som innebar ännu effektivare verktyg mot matchfixning. Jag håller med , men jag skulle vilja gå lite längre än . Matchfixning är inte bara ett hot mot svensk idrott, utan jag skulle vilja säga att matchfixning är ett hot mot tilliten i vårt samhälle generellt. Om det går att ifrågasätta ärligheten i våra idrottstävlingar på elitnivå får vi en negativ trend vad gäller tilliten generellt i vårt samhälle. Jag delar uppfattning och kommer att vidta de åtgärder som krävs för att vi ska röka ut matchfixningen från det svenska samhället. Men det måste nog understrykas att detta kommer att kräva samverkan med eftersom det rör lagstiftningsfrågor och känsliga integritetsfrågor. 44 (SD): Jag kan väl konstatera att jag och statsrådet delar engagemanget mot matchfixningen, att vi båda vill lösa det här och att vi ser att det inte är några lätta frågor. Eventuellt har vi lite olika syn när det gäller hur vi ska komma åt problematiken där vi båda vill komma åt den. Återigen: Det är inte intentionen med regeringens arbete som jag ifrågasätter, utan det är senfärdigheten som jag ifrågasätter. Man måste kunna bekämpa problemet ur flera vinklar . Ge polisen mer resurser så att de kan arbeta förebyggande, och ge dem framför allt möjlighet att sätta de kriminella bakom lås och bom! Och lyssna på idrotten när idrotten varnar! Det absolut viktigaste just nu är väl att se vad utredning visar. Även jag ser jättemycket fram emot den utredningen, även om jag hade hoppats att vi skulle ha den på bordet . Jag vill tacka för en bra debatt, och jag säger ”på återseende” i den här frågan. 45 Statsrådet (S): Tack, , för denna interpellation och för debatten här! Vi kommer att ha konkreta förslag på vårt bord. är en mycket erfaren utredare och generaldirektör med breda kunskaper om svensk förvaltning och svensk lagstiftning, så vi kommer att kunna ta emot förslag som ger den svenska staten möjlighet till effektivare kamp mot matchfixning. Jag ser fram emot ett nära samarbete med så att vi så snabbt som möjligt kan gå vidare med dessa förslag och vidta de åtgärder som utredaren föreslår och som också den svenska idrottsrörelsen efterlyser. Vi kommer att intensifiera vår dialog med den svenska idrottsrörelsen och specifikt med svensk fotboll och svensk ishockey, mot bakgrund av att vi har en oroande trend bakom oss inom dessa två idrotter. Vi har varit oerhört lyhörda för de synpunkter som inkommit till regeringen och till myndigheter från idrottsrörelsen och vidtagit de åtgärder som denna rörelse har efterlyst. Jag är dock övertygad om att arbete kommer att ge oss ny vägledning om vilka metoder och kanaler som behöver användas i kampen mot matchfixning. Detta kommer med stor sannolikhet också att involvera nya aktörer. Det handlar inte bara om polisen och idrottsrörelsen, utan det finns definitivt andra aktörer – inte minst på finansmarknaden – som har viktiga redskap som kan användas i kampen mot matchfixning. Jag ser fram emot att ha de förslagen på regeringens bord och därmed också fortsätta dialogen med . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:365 om vägunderhållet i 46 Infrastrukturminister (S): har ställt flera frågor till mig om vägunderhållet i . En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen beslutade om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen, och den innebär en satsning . Planen möjliggör investeringar i hela landet och medför en rekordstor satsning på vägunderhåll om totalt . Regeringen har fortsatt att satsa på vägunderhållet. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget tillfördes ytterligare medel till underhåll av vägar i landsbygd omfattande . Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har anslaget för vägunderhåll utökats med –2023 där fokus är på det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Regeringens satsningar möjliggör för att genomföra angelägna underhållsåtgärder på hela det statliga vägnätet. av underinvesteringar kan jag konstatera att regeringen nu genomför satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå på standard på vägnätet. Satsningarna bidrar till en god tillgänglighet, hög trafiksäkerhet och även ökad sysselsättning. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen och avser att lägga fram en infrastrukturproposition för . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. 47 (KD): Tack, , för svaret! Jag skulle kunna travestera kan bättre eller nöjd men inte nöjd, höll jag på att säga. Det är egentligen det som är vårt dilemma här. Båda våra partier har ju i olika sammanhang lyft fram vikten av infrastruktur. Men det hindrade inte att det precis kom en rapport från Transportföretagarna som just pekar på det faktum att med de planer som statsrådet precis redogjorde för kommer vi att hamna i ett läge med en underhållsskuld, enligt deras bedömning, på omkring 40 miljarder . Vi uppvaktas som riksdagsledamöter av människor från hela landet, vilket jag antar att även statsrådet gör, som pekar på hur vägunderhåll minskar och hur det bland annat resulterar i allt sämre vägar med risk för olyckor och att man i stället för att genomföra underhåll, som det uppfattas, sänker hastighetsgränserna. Rapporten visar också att det bristande underhållet drabbar hela landet. Men hur vi än vänder och vrider på det har de av oss som bor i städer ofta alternativ. Det är också så att i en del städer är det kommunen och regionen som står för en del av underhållet, så man märker inte skadan riktigt lika mycket. Men för dem som är helt hänvisade till vägar, där underhållet uppenbarligen halkar efter och där man i stället för att lösa problemen sänker hastighetsgränsen, leder det till oro, irritation och frustration. som vi talar om underhåll har vi i denna kammare talat om industrins behov av utveckling av fler BK4-vägar. Transportsystemet, som är blodomloppet i det svenska näringslivet men även privatlivet vad gäller möjligheten att förflytta sig, börjar att få stora problem. Det är därför som jag har ställt frågan till statsrådet om han ser problemet och vad han ämnar göra. Jag är givetvis tacksam för de formella svaren, men jag är rädd att människor inte fullt ut kommer att nöja sig med dessa. Vad är ambitionen och viljan, och var är glöden från statsrådet, fru talman? 48 (SD): Jag blandar mig i den här debatten lite grann just för att vägarna är någonting som engagerar mig. Hela landet ska leva, sägs det ofta, och en viktig förutsättning för detta är att infrastrukturen fungerar. Vägnätet har en oerhört viktig roll här, även om naturligtvis både sjöfart och järnväg också kan vara viktiga. Men vägarna är otroligt viktiga. Jag har tillbringat en stor del av mitt liv ute i det svenska vägnätet. vid trafikpolisen var jag med och utredde ungefär 300 olyckor med dödsfall eller svårt skadade. Då var saken den att man skulle ta reda på huruvida det var förare, fordon eller väg som var orsaken till olyckan, och i de allra flesta fall var det föraren. Men gång på gång upptäckte vi också att brister i vägsystemet hade orsakat olyckan med en tragisk utgång. Av den rapport som vi har fått ta del av kan man ana att allt fler olyckor kommer att ske på grund av bristande vägunderhåll. har jag inte den aktuella siffran, men jag vet att beräknades varje dödsfall i trafiken kosta . Då kan man snabbt inse vilka kostnader detta betyder för samhället, förutom den personliga tragedin för de människor som drabbas, för det kan inte mätas i pengar. Om vi ska ha ett vägnät som är säkert, om vi ska kunna leva upp till nollvisionen och om vi har viljan att hela landet ska leva måste vi satsa pengar på vägnätet. Oavsett om man bor i , i eller i , som ligger i inland, måste det ju fungera att ta sig till sitt arbete och sköta sin vardag. Jag har förmånen att få resa ganska mycket, även på väg faktiskt. var jag ute och åkte på en så stor väg som E20. Jag svängde av från den i . Där var det ett stort hål mitt i vägbanan, så jag fick svänga ned mot dikeskanten för att ta mig förbi, för annars hade framvagnen slagits sönder. Detta skedde alltså på en av största vägar, E20. Det är alltså inte bara det finmaskiga vägnätet långt ute på landsbygden som har bekymmer, utan även de större stråken lider av att det inte avsätts tillräckligt med resurser för att säkerställa säkerheten och framkomligheten. Jag pratade med en trafikpolis . På grund av att snöröjningen inte kom fram hade trafiken blivit stående i timmar. Han sa: Det går inte att röja en väg som har så dåligt underlag att snöröjningen inte kan hantera situationen. Vi står i ett läge där en redan dålig situation förvärras, och då måste det tillföras mer pengar. Statsrådet säger att det aldrig har gjorts så stora investeringar i vägnätet som . , men det är alldeles uppenbart att det inte räcker. Rapporten visar ju på en skrämmande utveckling om man inte ökar takten på underhållet av det svenska vägnätet. 49 Infrastrukturminister (S): Tack, och naturligtvis också , för engagemanget! Det är otroligt viktigt. Det är viktigt att komma ihåg att det aldrig har satsats så mycket på det svenska vägnätet som . har haft så mycket pengar för att underhålla det svenska vägnätet. Den nationella planen innehåller 100 miljarder mer än när styrde landet. Då hade vi en regering ledd av , vilket tycker vore bäst för , som prioriterade skattesänkningar före satsningar på infrastrukturen. Här står vi nu av underinvesteringar, då man lät bli att satsa på järnväg och på vägar. Detta hämtar vi nu hem med stora satsningar. Men trafiken ökar, behoven ökar och inte minst ökar andelen godstransporter. Framför allt för dem som tror att allt löser sig med satsningar på vägar vill jag ta exemplet väg 40 mellan och , en av de tyngst trafikerade sträckorna i . kan man inte sätta in fler bussar eller mer transporter där därför att det är för tätt. Där är lösningen att göra järnvägssatsningar, såsom vi aviserade, –. Det är en otroligt viktig del i det som sedan blir byggandet av nya stambanor. Jag noterar att är motståndare till byggandet av nya stambanor. Men vi behöver satsningar för att avlasta vägnätet. Genom att bygga Norrbotniabanan eller tillföra ny kapacitet i järnvägssystemet kan vi också flytta över en hel del av de godsmängder som annars tynger det svenska vägnätet. Vi ska givetvis också fortsätta att satsa mycket på väg. har i sitt inriktningsunderlag till regeringen pekat på behovet av mer väginfrastruktur. har här helt rätt; det kommer att behövas mer resurser till svensk väginfrastruktur. Man ska dock komma ihåg att vi står inför ett läge där regeringen och ska ställa sig bakom och fatta beslut om ramen för detta. Det kommer att avgöra. är det lite upp till bevis för alla partier hur mycket resurser de vill satsa på infrastruktur – eller om skattesänkningar eller annat kommer före. Det är sedan i nationell plan 2022 som ställningstagandena görs om vilka objekt det ska satsas på. Jag tror att alla som har rest i inte minst har märkt att det är fler vägarbeten än tidigare och mer underhållsarbete av järnväg. Det är för att vi har fattat modiga beslut om att prioritera att upprätthålla kvaliteten i det svenska vägnätet och järnvägen. Vi skjuter till resurser. Men av underinvesteringar är behoven givetvis stora. Det vi har gjort är att särskilt öronmärka resurser till vägnätet på landsbygd för att det behövs. Men ska vi långsiktigt lösa detta handlar det om att hantera resurserna och resursbehoven till svensk infrastruktur. har en befolkning på över 10 miljoner invånare och en arbetsmarknad och en exportindustri som går bra. Vi måste därför utveckla ännu högre kapacitet i både järnvägssystem och sjöfart. Vi måste göra förändringar som avlastar vägnätet, till exempel genom att bygga ut kapaciteten i järnvägssystemet och lägga mer gods på sjöfart. Det är så vi klarar utmaningen att säkerställa både en god trafiksäkerhet och ett stärkt svenskt vägnät. Jag tror att utgångspunkten den kommande tiden kommer att vara en diskussion om vad som är viktigast att prioritera i detta läge. En viktig del är givetvis att stärka kvaliteten i vägnätet liksom att ha utrymme och råd att investera i till exempel nya stambanor och Norrbotniabanan för att fler transporter ska kunna gå klimatsmart. 50 (KD): Jag satt i 1998–2002, och den debatt vi för är rätt lik debatten då. Det hjälper nog inte att peka tillbaka på fornstora eller fornsmå dagar, för faktum är att vi har en situation här och . Jag har haft förmånen att vara kommunalråd i en majoritetssituation i och förmånen att vara gruppledare i opposition. Hemma i var det ibland lättare att hålla igen på underhållet av fastigheterna och betala till skolan och hantera försörjningsstödet. Det ena såg man medan det andra var lagstadgat. Hos oss resulterade detta i att vi fick riva en del förskolor. Underhållet var så eftersatt att det var bättre att bygga nytt. I min enfald trodde jag att vi var lite ensamma om detta, men jag har förstått att så här ser det ut lite här och var i riket – och det oavsett politisk majoritet. Vi tog tag i underhållsproblemen när vi bildade regering efter valet , och Socialdemokraterna fortsatte med det när de vann valet – så jag varken förhäver mig eller förminskar någon. Men faktum kvarstår: Vi ser samma problem fast i det nationella trafiksystemet. Vi ser ett bristande underhåll som resulterar i att vägbanken tar slut. Vi ser ett bristande underhåll som gör enskilda människor oroliga när de är ute och kör . Då hjälper det inte att statsrådet talar om sjöfart och järnväg. Det går inte så många tåg från till , och vi har inte jättemycket spårbunden eller kanalbunden trafik från Torp in till centrum. ser inte ut så. och sjöfarten har sin styrka och kan avlasta mycket av godset om rätt förutsättningar ges. Men vi kommer inte undan att hantera vägarna. Jag delar statsrådets uppfattning att detta kommer att kännas i pengapungen. har de flesta partier haft ungefär samma budget – inte helt, vi ska inte ta någon ära åt ena eller andra hållet – men våra partier har haft ungefär samma budget. Det finns dock en liten skillnad. har , efter samråd inom partiet, sagt att den så kallade bompengen i och inte är rolig men behövs. Jag trivs inte alls med att få betala extra när jag kör in i . Det är ju extra tråkigt att jag kör in för att man river upp vägarna. Men jag ser att i förlängningen kommer det jag betalar när jag kör in i att bidra till en bättre infrastruktur i . Detta har , regionen och regeringen gjort gemensamt, till och med mellan regeringar. I mycket är vi överens. Men i just denna fråga har i sin budget och motion sagt sig vara positiva till bompeng. Jag tror inte att vi kommer att klara en HH-förbindelse eller en ny Ölandsbro utan någon form av medfinansiering. Vi kommer att få tänka nytt och låta kommuner, regioner och statsmakt arbeta tillsammans. Jag efterlyser en vision. Jag saknar glöden för att lösa de problem vi har i trafiken. 51 (SD): i all ära. Det är uppenbart att statsrådet inte har läst våra motioner. Vi säger nej till höghastighetståg men vill satsa på andra delar av järnvägen, just för att kunna få bättre godstransport. Uppe i inland är man inte särskilt betjänt av att tåg nere i far fram i . Det är ju där uppe de stora problemen finns när skogsindustrin ska ha ut sin råvara från skogen. Lite som var inne på vad gäller dåligt vägunderhåll: Håller taket inte tätt blir huset skadat. Så ser det ut på vägarna . man på eller E45 ser man längsgående sprickor i vägbanan och att sättningen i vägbanken gör att asfalten trycks ut i dikeskanten. Det är givet att man får skador i vägkroppen när det läcker ned vatten och frosten sedan kommer och gör sitt till. Behovet av att rusta vårt vägnät är enormt, oavsett var vi är. Det är viktigt för vår industri och för dem som lever, bor och verkar i landet.