prot · H809118 · 2021-05-04 00:00:00 — Det krisstöd som fick som kultursektor dämpade deras förluster så att de hade möjlighet att övervintra. Men om det saknas tydlighet kan det fortsätta att påverka kringnäringarna för en lång rad andra företag i bygden. Då kommer jag in på det andra spåret. Vi är måna om att smittspridningen inte ska öka. Men när bedömer att sittande kulturaktiviteter utomhus har den lägsta risken för smittspridning ger det i kombination med regeringens besked en rimlig planeringsgrund. Men det finns fortfarande oklarheter. är en teaterpark. Man har sju scener som är utspridda på ett område som motsvarar 22 fotbollsplaner. I samråd med planerar man nu för att öppna dessa scener där man kommer att kunna ha anvisade platser för respektive sällskap med smittsäkra avstånd. Men det är två av scenerna, för och Katthult, som är byggda för 2 000 sittande åskådare. Där skulle man mycket väl kunna ha fler grupper med upp till 600 personer sammanlagt och ändå kunna hålla goda avstånd mellan platserna. För vad säger att det är just 500 som är den optimala avvägningen? Dessutom hamnar mellan två olika regelverk. Om man jämför med nöjesparkerna görs beräkningen per kvadratmeter. Men de som har tas inte med i beräkningen, utan man räknar utifrån antalet scener. Jag undrar om statsrådet i kommande uppdateringar av restriktionerna kan låta exempelvis länsstyrelserna göra bedömningar utifrån varje enskild verksamhets förutsättningar. 21 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för denna fråga. Jag vill börja med att säga att jag verkligen delar den oro som riksdagsledamoten uttrycker för dessa verksamheter och är också mån om verksamheterna. Om man tar som exempel är det helt klart ett besöksmål som har en enorm betydelse för lokalsamhället. Och jag vet att det var en väldigt tuff sommar . Jag ska börja med restriktionerna. Det har varit en ganska trixig resa från att vi hade den gamla ordningslagen som gjorde att det slog väldigt olyckligt . Jag tror att vi alla är överens om att det inte var verksamheternas förutsättningar att hålla avstånd som det handlade om utan vilka verksamheter som då fanns med i regleringen i ordningslagen. Sedan har pandemin tyvärr också fortsatt skölja över vårt land. Vi har haft en andra våg och en tredje våg, vilket har gjort att det träffsäkra regelverket ännu inte har kunnat komma på plats. Vi har nästan kontakt med från regeringens sida så att vi så snabbt som möjligt ska kunna ta detta beslut. Det som har hänt sedan jag lämnade detta svar till är att regeringen presenterade ett uppdaterat förslag på detta, där man har lyssnat in remissynpunkterna och tagit fram en ytterligare bestämmelse just för sittande publik utomhus. Där finns det möjlighet i enlighet med det första steget att ta emot upp till 500 personer. Jag vill också understryka att tanken med detta är att ska komplettera dessa deltagartak med föreskrifter som till exempel skulle kunna handla om avstånd mellan sittplatser och hur många man får sitta i sällskap. Det innebär de facto att en arenas eller en lokals beskaffenhet eller yta kommer att kunna påverka hur många man får ta in eftersom avståndskrav måste gälla. Sedan vill jag svara på fråga. Det är klart att det finns väldigt många anläggningar som steg för steg kommer att kunna ta emot mer publik. Vi går förhoppningsvis åt det hållet nu i och med vaccinet, och jag tror att vi alla ser framför oss en sådan utveckling. Men detta är verkligen att betrakta som ett första steg och i en situation då det är en väldigt stor smittspridning. har lämnat in förslag på vilka deltagartak som skulle kunna gälla vid tre olika nivåer på smittspridning. Och detta är alltså vad som skulle kunna gälla på den högsta nivån av smittspridning enligt förslag. Sedan ser vi nog alla framför oss hur vi steg för steg ska kunna ta ytterligare beslut för att öppna för mer och mer publik, i takt med vad smittläget tillåter. Jag vill också kommentera det här med vad är. Det är ju en kombination av flera olika verksamheter. Det som kommer att hända när beslutet om de mer träffsäkra reglerna väl är taget är att restauranger i kommer att regleras enligt restauranglagen. Teaterverksamheter kommer att falla inom ramen för publikreglerna. Men själva evenemangsparken kommer att lyda under samma regler som andra nöjesparker. Då kommer vi ifrån den olikhet som rådde – att det handlade om hur man bedömer vilken typ av park det är. Som jag har uppfattat det som kommer att börja gälla kommer det att handla om olika regelverk för de olika delarna. Det tror jag blir bra – då hamnar vi i en mer logisk situation, och det blir inte för stora skillnader mellan olika delar av verksamheterna. 22 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Framför allt den sista delen var väldigt klargörande. Jag talade med Världs vd . Där hade man bara uppfattat den del som handlar om teaterverksamheten och de olika scenerna. Man planerar naturligtvis för att ha en mindre publik vid de mindre scenerna för att det ska vara möjligt att fortsätta hålla ett bra avstånd så att alla besökare kan vara trygga. Däremot hade man inte uppfattat att det kommer att finnas möjlighet att kombinera de olika lagstiftningarna och regelverken. Det är ett väldigt välkommet besked. Man har upplevt att man har hamnat i kläm mellan olika regler, och så hamnar man i den minsta tratten, så att säga. Detta ger helt nya möjligheter till planering . Jag vill nämna ett exempel på hur illa det slog . Med väldigt kort varsel tvingades man stänga , och det påverkade alla kringnäringarna. Jag vet att Camping tappade motsvarande av sin inkomst på grund av detta. Det är inte lätt för nya företagare som entusiastiskt har tagit på sig ett stort uppdrag och vill göra något bra av det och plötsligt ser hela grunden dras undan. Men det som statsrådet säger nu ger större möjligheter att planera och kanske reparera lite grann av skadan från . Jag vet att sa att de förluster som förra årets stängning förorsakade motsvarade den sammanlagda vinsten . Det kommer att ta tid att reparera detta. Vi har en jättesvår situation. Vi är överens om att vi måste hantera pandemin med stor respekt och försiktighet så att vi inte överanstränger vårdsystemet och så att vi kan behålla en så frisk befolkning som möjligt. Där hamnar vi i avvägningen mellan den psykiska ohälsa som många upplever på grund av isoleringen och den evidensbaserade nytta som kulturverksamhet och kulturupplevelser ger, liksom friluftsupplevelser. Och kombinationen, med kulturupplevelser utomhus i den vackra småländska miljön, är ju väldigt bra. Jag vill återigen tacka statsrådet för de besked och tolkningar som statsrådet har gett utifrån diskussionerna i regeringen och med . Och jag vill avsluta, fru talman, med att hälsa statsrådet välkommen till och när det lilla barnet är stort nog att uppskatta och alla de andra. 23 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för den inbjudan! Jag besökte själv som barn, eller jag var väl i tidiga tonåren och hade mina småsyskon i släptåg. Jag tyckte också själv att det var väldigt roligt att vara där. är ju en fantastisk miljö och har, som sagt, väldigt stor betydelse för den lokala besöksnäringen men också som arbetsgivare för väldigt många kulturskapare. Det är många inom svensk scenkonst som har tagit sina första steg på den typ av utomhusteatrar som är ett väldigt fint exempel på. är också ett sådant exempel. När det nya regelverket kommer på plats finns det en möjlighet för att ha öppet på samma sätt. Regleringen avser personer per kvadratmeter yta när det gäller själva nöjesparken. Men även på arrangeras ju konserter och liknande, och då gäller reglerna för publik. Jag vill återigen betona att smittläget är väldigt allvarligt. Vi följer utvecklingen , och jag hoppas verkligen att vi ska kunna sjösätta de nya reglerna . Det handlar ytterst om verksamheter som kan bedrivas smittsäkert, där vi vet att vi har arrangörer av både idrotts- och kulturevenemang och även andra typer av publika sammankomster som är experter på att organisera och verkligen kan det här. Detta första steg ska inte ses som något stort steg mot en återöppning. Det kommer att innebära ganska begränsade möjligheter. Men det handlar nu om smittspridningen. Vi fortsätter nu med vaccineringen på samma sätt som vi har kommit igång. Våren och sommaren bär med sig värme. När vi tittar tillbaka på ser vi att vi då fick en ganska drastisk minskning av smittspridningen. I så fall hoppas jag självklart att vi ska kunna ta ytterligare steg. Jag vill också kommentera det som talar om och som jag tycker är så viktigt: långsiktigheten i återhämtningsarbetet. Regeringen tillsatte en återstartsutredning för kulturen, och jag vet att flera större kommuner också har gjort det, bland annat . Syftet är att titta på vilka insatser som krävs för att kultursektorn ska kunna både återstarta och långsiktigt återhämta sig samt naturligtvis utvecklas . Jag säger i alla olika sammanhang att det är så viktigt att vi politiker av alla olika färger nu inser detta behov. Vi kommer att behöva stötta kulturen, och säkert många andra branscher också, framåt. Tyvärr ser vi hur kulturskapare lämnar sektorn, egenföretagare har det väldigt svårt och institutionerna kämpar hårt. Jag tror och hoppas att det kommer att finnas ett enormt sug efter att ta del av livekultur igen. Vi är nog många som har sökt oss till litteraturens värld, till den strömmade filmen eller serierna och till musiken vi kan lyssna på hemma. Men det är ju helt annorlunda att uppleva kultur live, och det har också enormt stor betydelse för vårt samhälle. Därför är jag också glad över engagemanget här i kammaren, bland annat när det gäller regleringsfrågorna. Jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar detta framåt när det handlar om den stegvisa återöppningen. Regeringen gav i uppdrag till att fördjupa de analyser man har tagit fram så att vi kan ta de här stegen så transparent som möjligt. Jag vet att detta är viktigt för aktörerna, och det är också något som vi löpande diskuterar med dem. 24 (KD): Tack, statsrådet, för engagemanget för kultursektorn! är ju en fantastisk plats, som statsrådet själv har upplevt. Det har utvecklats ganska mycket , . Det var en vitamininjektion när kommunen kunde sälja det till familj. En kommun ska inte ägna sig åt den typen av verksamhet; det var en nödlösning i en akut ekonomisk kris. har parken ungefär 500 säsongsarbetare. En stor mängd ungdomar i trakten har detta som sin första arbetsplats och tränar sig i att passa tider, ta ansvar och sköta ekonomi i en kassa, till exempel – för att inte tala om alla barnskådespelare och de vuxna. Utöver det har man ungefär 50 åretruntanställda i staben. Detta ger som sagt ringar på vattnet och påverkar hela bygden, åtminstone inom en tiomilsradie. Även i , och annonserar hotellen om att det är bra avstånd till . Det är alltså en motor för hela bygden. Det är väldigt välkomna besked som statsrådet ger; jag vill återigen tacka för dem. Jag tror att detta ändå kommer att ge en trygghet när man planerar, med ansvar för en så strikt tillbakahållen smittspridning som möjligt och med ett ökat antal vaccinerade. Jag är faktiskt som sjuksköterska själv med och hjälper till att vaccinera för att få upp antalet lite grann. Vi kan i och med detta förhoppningsvis se fram emot sommaren med ganska stor tillförsikt. 25 Kultur- och demokratiminister (MP): Som jag inledde med att säga strävar regeringen efter att så snart som smittläget tillåter öppna upp samhället mer. Vi har också varit tydliga med att grundlagsfästa fri- och rättigheter inte ska begränsas längre än nödvändigt. Jag är väldigt glad över att vi kunde skicka ut förslaget på lite uppdaterade regler för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar på remiss. Om smittläget och läget i hälso- och sjukvården tillåter det är förslaget att de nya reglerna ska träda i kraft . Jag vill åter understryka vikten av att vi nu planerar framåt. Det uppdrag som regeringen gav att vidareutveckla och konkretisera förutsättningar och förslag på smittskyddsåtgärder framöver är viktigt, för transparens är någonting som är efterfrågat. Pandemin möjliggör inte alltid att veta saker långt i förväg, men ju mer som är på bordet, desto mer kan man planera, även om det inte är beslutat . Jag hoppas naturligtvis också att det evenemangsstöd som vi nu jobbar för att utforma och sjösätta underlättar för ett återöppnande och för att våga planera verksamheter. Detta är ju en del av ett svar på tillkännagivande, vilket jag tycker visar på det breda engagemang som finns för kulturens överlevnad och återstart. Jag kan avsluta med att säga att jag ser fram emot en fortsatt dialog med kulturlivet, idrottsrörelsen och evenemangsrörelsen, som också är en väldigt stor del av besöksnäringen i vårt land, men också med övriga partier i om hur vi kan fortsätta att säkra ett levande kulturliv i hela landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:672 om nya föreskrifter för mediestöd 26 Kultur- och demokratiminister (MP): i har frågat mig om jag ser att det kan uppstå problem när en statlig myndighet ska göra kvalitativa bedömningar av mediers innehåll, såsom att bedöma om de desinformerar, och fördela mediestöd därefter och hur jag i så fall avser att agera för att motverka dessa problem. Vidare har han frågat hur jag avser att agera för att tillse att de aktuella föreskrifterna inte påverkar mediefriheten negativt i . Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Det samlade press- och mediestödet är en central del av regeringens mediepolitik. Det är en bred politisk överenskommelse som ligger till grund för mediestödets syfte. Mediestödet ska stärka demokratin genom att främja allmänhetens tillgång till oberoende nyhetsförmedling i hela landet via en mångfald av allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. Ambitionen är att mediestöd ska fördelas utifrån kriterier som är objektiva. I ett föränderligt och till stora delar digitalt medielandskap är detta dock förknippat med svåra avvägningar. Det är Myndigheten för press, radio och tv som ansvarar för att fördela mediestöd. Den ekonomiska utveckling som skett i mediebranschen, och särskilt i tidningsbranschen, har lett till att behovet av stöd i sektorn blivit allt större. Detta innebär också att ansökningarna om olika stöd, inte minst det allmänna redaktionsstödet inom mediestödet, beräknas överstiga tillgängliga medel på anslaget. Myndigheten har gjort bedömningen att det finns behov av föreskrifter för att på ett transparent sätt utveckla grunderna för bedömningar och prioriteringar av ansökningar om de stöd inom press- och mediestödssystemet som inte är rättighetsbaserade. Jag har förståelse för den principiella hållning och de farhågor som mediebranschen gett uttryck för i sina remissvar. Jag välkomnar den debatt som varit och att arbetet med föreskrifterna har skett i en öppen process. De slutliga föreskrifterna har påverkats genom att aktörer har haft möjlighet att i ett tidigt skede framföra sina synpunkter. Regeringen har aviserat att vi kommer att följa utvecklingen av press- och mediestödet för att se till att stödet är effektivt och ändamålsenligt. Det finns anledning att i detta arbete också analysera effekterna av myndighetens nya föreskrifter och om de förordningar som ligger till grund för press- och mediestöden är utformade på bästa möjliga sätt. 27 i (SD): Till att börja med vill jag tacka för svaret på interpellationen. Jag har ställt denna interpellation till ministern därför att jag med oro ser på de nya kontroversiella föreskrifterna för mediestödet. har vi alltså ett läge i där en statlig myndighet till följd av regeringens politik ska sanningspröva redaktionellt innehåll i medier. I detta fall ska man pröva huruvida medier desinformerar, vilseleder om vetenskap och så vidare – detta ska inte tillåtas för den som vill erhålla mediestöd. Som jag ser det finns det stora problem med detta, både på mer principiell grund och sett till de praktiska följderna av det. Till grund för att Myndigheten för press, radio och tv:s nya föreskrifter har tagits fram ligger den förordning för mediestödet som regeringen ansvarar för. Mer specifikt har man velat tolka en formulering i förordningen som handlar om den som vill erhålla mediestöd – det ska röra sig om allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet. Därför är frågan aktuell här . Jag har noterat att i har framhållit att det är en bred partipolitisk överenskommelse som ligger till grund för mediestödet och dess syfte att stärka demokratin, men detta är ju inte hela sanningen. Det är inte uppgjort mellan partierna att myndigheter ska in och sanningspröva redaktionellt innehåll i medierna så som i alla fall nu ser ut att bli fallet. Vår debatt här får väl sägas vara beviset för att det inte riktigt råder parlamentarisk enighet i frågan. Vi tycker att de här föreskrifterna är mycket dåliga. De hotar snarare än stärker press- och yttrandefriheten. Även en lång rad medier och remissinstanser är inne på samma spår. Jag tycker faktiskt att det är heltokigt att en statlig myndighet ska sitta och avgöra vad som är desinformation. Detta låter sig inte objektivt göras. Vi kan ju se hur debatten har förändrats i medierna vad gäller till exempel migrationsfrågan. För inte så länge sedan fanns det en kompakt enighet bland medierna om att detta var en fantastisk ekonomisk vinst för , trots att det fanns forskning som pekade på motsatsen. är det dock ganska få medier som säger det – vinden har vänt, skulle man kunna säga. Har dessa medier då desinformerat? Har de vilselett om vetenskap? När det gäller vetenskap landar olika forskare ofta i olika slutsatser. Hur ska man kunna avgöra vem som vilseleder? Med dessa nya föreskrifter på plats, , och när vi nu ser vilken tolkning myndigheten har gjort baserat på förordningen samt när det öppnar upp för godtycklighet och sanningsprövningar av redaktionellt innehåll, hade det inte varit bättre om det i stället var mer objektivt mätbara kriterier som låg till grund för fördelningen av mediestödet? 28 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill upprepa det jag sa i mitt svar: Det finns självklart viktiga principiella frågor som har lyfts upp i denna debatt. Syftet med mediestödet, från regeringen och de riksdagspartier som fattade beslut om det, har aldrig varit att detta ska vara gällande när stödet sedan fördelas. Det som finns definierat – de saker som redan nu används som villkor för mediestödet – är andelen redaktionellt innehåll, egenproducerad nyhetsbevakning och granskning samt att man har egen titel och egna resurser och följer god medieetisk sed. Det handlar också om att man publicerar regelbundet ett visst antal gånger – detta har vi justerat under pandemin för att ge lite större möjligheter – och har god användarförankring. Det jag tycker att vi behöver ha som en grundpremiss i denna debatt, eller snarare i denna diskussion, är att det så länge vi hade ett presstöd som i princip enbart handlade om att ge stöd för fysiska upplagor var väldigt enkelt att räkna antalet prenumeranter och graden av hushållstäckning inom ett område. Detta var bra; presstöd har tjänat väldigt väl, vill jag säga. Men i den nya världen, då allt fler publikationer och prenumerationer sker digitalt och allt fler läser sin tidning digitalt, har man behövt hitta olika typer av kriterier som funkar i den världen. Det här är inte helt enkelt. Jag vill bara ha sagt som en utgångspunkt att det inte handlar om huruvida man tycker att föreskrifterna är bra eller inte, bara så att vi kan enas om att det finns en utmaning i detta. Jag har sagt, och säger det nu också, att jag tycker att det är bra med ett press- och mediestöd som har kriterier som så långt möjligt är objektiva. Det är det ideala. Sedan finns det ett utrymme för vår myndighet att ta fram den här typen av föreskrifter. Och jag vill säga att det här är myndighetens förslag. Det är inte regeringen som aktivt har uppmuntrat eller tillåtit med några särskilda beslut, utan det här är något som myndigheten har en möjlighet att göra. Man har tagit fram de här föreskrifterna och har haft en öppen, transparent process. Det tycker jag är bra. Jag har naturligtvis följt den här diskussionen med väldigt stort intresse. Och som jag säger i mitt interpellationssvar är det också min avsikt att analysera utfallet. Jag kan nog ändå med rätt stor säkerhet säga att vi kommer att behöva göra justeringar i press- och mediestödet. Det finns också en sådan parallell diskussion. Det här är något som jag har jobbat med sedan jag tillträdde som kulturminister. Vi har redan gjort flera justeringar för att hantera pandemin, vi har skjutit till mer medel och vi kommer med all säkerhet att behöva gör mer, just för att presstödet i sin nuvarande form inte fungerar fullt ut i dagens medielandskap. har vi de nya mediestöden som är beroende av att det finns tillgängliga medel. Det är därför som myndigheten har gjort bedömningen att man behöver någon form av kriterium för att, om det finns medelbrist, göra en prioritering. Återigen: Jag tänker fortsätta att följa den här frågan och analysera om det finns skäl att göra justeringar. Naturligtvis handlar det då om den förordning som regeringen har ansvar för att arbeta fram. Men det handlar naturligtvis också om att analysera konsekvenserna av föreskrifterna och hur de kan påverka varandra. I diskussionerna om detta behövs självklart en bred förankring i riksdag. 29 i (SD): Tack, , för svaret! Jag tycker att det är intressant att man kommer att följa det här från regeringens sida. Jag tror verkligen att det finns ett stort behov av det. Men jag tror att vissa saker kan man nog slå fast , och det är att det är problematiskt med formuleringarna i föreskrifterna att en statlig myndighet ska kontrollera redaktionellt innehåll och huruvida man desinformerar eller inte. Här tycker jag att det är ganska enkelt att fastslå redan nu att vi har ett problem, och det är ju väldigt tydligt att många aktörer tycker det. Jag tycker att det är ett ganska bisarrt omvänt förhållande att statliga myndigheter ska granska och kontrollera det som medierna säger snarare än att medierna ska granska vad de styrande i staten säger. Det finns ett problem med det. Det finns en risk , som jag ser det, att medier börjar självcensurera mer av rädsla för att annars mista stödet när man ska in och kolla på vem som desinformerar eller vilseleder om vetenskap. Det skulle jag säga är ganska allvarligt ur ett press- och yttrandefrihetsperspektiv. Remissinstanserna som fick inkomma med kommentarer till det nya förslaget till medieföreskrifter var verkligen skoningslösa i sin kritik. Det var en stenhård kritik. Om det har varit en väckarklocka för regeringen tycker jag såklart att det är positivt. Till exempel Tidningsutgivarna avstyrkte bestämt förslaget till nya föreskrifter för mediestöd och underströk att staten inte ska kvalitetspröva journalistik. Man ställde sig även kritiska till det slutliga förslaget och menar att det är svårt, precis som jag säger här, för en myndighet att avgöra vad som är desinformation. Samma sak är det med , som var mycket kritiskt. Man menar att kvalitetskravet när det gäller stöd historiskt snarare har handlat om mer objektiva parametrar som antalet anställda journalister, andelen eget redaktionellt innehåll och så vidare. menar även att förslaget innebär en indirekt inskränkning av den grundlagsskyddade yttrandefriheten i . Det skulle vara intressant att höra hur ser på det. Även och många andra aktörer har kritiserat de nya föreskrifterna väldigt hårt. Det som jag undrar nu är om det finns en enda samhällsaktör som tycker att de nya föreskrifterna är rimliga och bra. Jag har i alla fall inte hört eller sett någon sådan.