prot · H809104 · 2021-04-08 00:00:00 — Men valen styrs såklart av kostnader när det ena blir ”dyrare” än det andra. Om det inte finns avdragsmöjligheter för det företag som sponsrar ett ungdomslags träningsläger en sommarvecka – ja, då kanske det inte blir någon sponsring. När ett företag syns på en tröja på en fotbollsspelare inom damfotbollen når det såklart oerhört många fler än enbart de som är på matchen fysiskt eller ser den på tv. Jag kan till exempel titta på det allsvenska lag jag själv stöder, KIF , där flertalet spelare har runt tusen följare bara på Instagram. Detta kan jämföras med publiksnittet, som 2019 var runt 800 per match. Företag, kapital och fastighet Bara dessa enkla exempel visar att regelverket är förlegat. Och observera att jag säger ”regelverk”, mina vänner, för lyssna på det här: Det finns ingen direkt lagstiftning som reglerar avdragsrätten för sponsring! drog de tio största förbunden sett i sponsorintäkter in hela tillsammans. Att vi då inte har en tydlig lagstiftning i botten är såklart ett problem. Därför håller det inte riktigt att regeringen och utskottsmajoriteten skriver som de gör, nämligen: ”Utskottet konstaterar vidare att det är en viktig del i ett fungerande skattesystem att reglerna om avdrag för sponsring är generella och tydliga. Det är också en av de bärande principerna bakom skattepolitiken. Frågorna om en mer jämställd idrott eller om sponsring av kulturen bör därför enligt utskottets mening inte lösas genom undantag i skattereglerna.” För det första finns det alltså inga skatteregler, utan allt bygger på praxis från domar i mål prövade i regeringsrätten. För det andra är det ju just praxis och undantag som måste ändras om det är de som leder till det ojämställda – i det här fallet det strukturellt ojämställda. Vi vet att det tar tid att påverka normer, men vi måste få bort de systembrister som försvårar för tjejer och kvinnor att utöva idrott på lika villkor. Flickor slutar idrotta i tidigare ålder jämfört med pojkar. Ojämställdheten inom idrotten börjar redan från de första knaggliga träningarna på småbarnsben och är ett problem som multipliceras . Att ta fram lösningar som lyfter bort uppenbara skattetekniska hinder som står i vägen för jämställd sponsring borde stå högt upp på prioriteringslistan för alla i denna kammare. Vi kan inte ducka för detta längre. Damidrotten behöver fungerande villkor nu – ett system för 2020-talet och framåt. Därmed yrkar jag bifall till reservation 21. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , justitie- och migrationsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 24 (M): Min fråga går till justitie- och migrationsminister . ställde sig Socialdemokraterna bakom alla 26 förslag. I konsekvensanalysen sa man att de förslagen skulle leda till samma nivå på invandringen som vi hade då. Då låg på sjätte plats i EU när det gällde både antal som kom som asylsökande och andel av EU:s befolkning. har vi fått svart på vitt att Socialdemokraterna i stället ställer sig bakom förslag till ny migrationslagstiftning. Det innebär en rad uppluckringar på en rad punkter. Man går ifrån kravet på svenska och kunskap om det svenska samhället. Man vill se en helt ny grund för uppehållstillstånd för vuxna utan asylskäl, och man inför en rad undantag från försörjningskravet för anhöriga. Vad är det som har hänt ? 25 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med ska nog inte försöka lära något annat parti att bedriva migrationspolitik. När styrde tog emot av alla asylsökande som kom till EU. De kom till . är den siffran . Som jämförelse ska man veta att har av EU:s befolkning och av EU:s bnp. Vi ligger nu ungefär där vi ska ligga. hade också det lägsta antalet asylsökande . De åtstramningar som vi gjorde 2015 och 2016 gjorde att vi fick kontroll över detta. Nej, vi har inte anslutit oss till någon annan politik. Det vi har presenterat , för någon timme sedan, bygger i huvudsak på betänkande med några kompletterande förslag. Det innebär, menar jag, en fortsatt långsiktigt hållbar politik som kommer att bevara stabiliteten på det här området. 26 (M): Jag frågade ministern om den politik som han själv bedriver. Jag frågade inte ministern vad han anser om den politik som bedrev för länge sedan. Skillnaden mellan oss och Socialdemokraterna är att vi har lagt om vår politik. I vår enda omröstning i den här kammaren har vi röstat för minskad invandring. Socialdemokraterna gick till val på kraftigt begränsad invandring men har i stället lurat sina egna väljare och driver nu på för ökad invandring. Det är ett stort svek mot folket, och det här blir ingen hållbar politik. Den måste ändras. 27 Justitie- och migrationsminister (S): Jag vill bara påpeka att förde in i flyktingkrisen. Jag var en del i en regering som förde ut ur flyktingkrisen. Sedan vi tog över har antalet asylsökande minskat med . Också andel har minskat, och vi har kontroll över den här sektorn på ett sätt som vi absolut inte hade på tid. Vi kommer att behålla den kontrollen. Det är också innebörden i den lagstiftning som vi nu lagt fram en lagrådsremiss om. Tillfälligt uppehållstillstånd och möjlighet till permanent uppehållstillstånd om man klarar vissa krav – det är en stram och hållbar politik. 28 (SD): I min hemstad kom en lägesanalys från kommunen som slår fast att salafister verkar öppet för att skapa ett parallellt samhälle med egna normer och värderingar. Salafismen är en renlärig gren inom islam som bokstavstolkar de religiösa texterna. Närvaron av dessa grupperingar är särskilt tydlig i förorterna, där personer kopplade till miljön försöker påverka boende i fråga om hur de ska leva och vad som är tillåtet. Därutöver har staden haft flera uppmärksammade fall där skolor haft anställda på ledande positioner som enligt utgör hot mot rikets säkerhet. Totalt finns det 2 000 individer inom den våldsbejakande islamistiska miljön, och det är den snabbast växande formen av extremism i . Detta är alltså facit efter dådet på . Min fråga till statsrådet är därför: Hur många islamister har utvisats ? 29 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att Säkerhetspolisen gör bedömningen att det största hotet när det gäller terror mot kommer från islamistiska våldsbejakande grupper men också från högerextrema grupper i . Det som har hänt gör att Säkerhetspolisen jämställer det högerextrema hotet med det islamistiska hotet. Så var det inte för bara , när det islamistiska hotet dominerade. Vi gör ett väldigt stort arbete sedan det fruktansvärda dådet på . Vi har stärkt polisen. Vi har stärkt Säkerhetspolisen. Vi har utbildat polisen i hur man ingriper mot dödligt våld. Vi har inrättat Center mot våldsbejakande extremism. Vi har skärpt kraven för dem som bedriver skolverksamhet. Därmed har man via lyckats stänga ett antal skolor vars huvudmän inte uppfyllde kraven och räddat kanske 400–500 barn och elever från de här miljöerna. Vi bekämpar extremism oavsett från vilket håll den kommer, och det kommer vi att fortsätta göra. 30 (SD): Jag tackar ministern för redogörelsen för vad man gjort och avser att göra. Det låter som att regeringen har åstadkommit lite utredningar och lite ambitioner för framtiden. Men faktum är att har man lyckats utvisa noll islamister. Varför är det så få? Hur kommer det sig att man varit så passiv, och varför tvingas människorna i , i och i att leva sida vid sida med våldsbejakande islamister? 31 Statsrådet (S): Regeringen har fattat flera beslut om att utvisa personer som anser vara säkerhetshot mot . Däremot har regeringen enligt svenska lagar inte möjlighet att utvisa personer när domstolar säger att det finns verkställighetshinder för utvisningen. Det kan inte den nuvarande regeringen, tidigare regeringar eller kommande regeringar göra något åt. Svenska regeringar agerar under svenska lagar. 32 (C): Runt omkring i vårt land börjar nu vårbruket dra igång. I alla fall i de södra delarna av landet kan vi se hur plogar, harvar och såmaskiner börjar röra sig över fälten. Men det våras inte bara i lantbruket, utan det våras även för stöldligorna. Efter en coronarelaterad dipp har stölderna tagit fart igen. Det har redan kommit ett antal rapporter om gps-stölder från traktorer, och vi kan vänta oss att stölderna av diesel, växtskyddsmedel och andra insatsvaror kommer att öka under växtsäsongen. Vi i har länge drivit på i den här frågan och bland annat lyft fram behovet av straffskärpningar för systematiska stölder. Det är nu på plats, men eftersom vi ser att stöldligornas framfart nu ökar igen vill jag fråga justitieminister vilka ytterligare åtgärder regeringen tänker vidta framöver för att stärka tryggheten på landsbygden och hejda stöldligornas framfart bland lantbruken. 33 Justitie- och migrationsminister (S): Tack, , för skildringen av vårbruket i – den känner jag mig hemma i! Det stämmer precis som säger: Vi har skärpt lagstiftningen , inte minst när det gäller inbrottsstöld, som en del av dessa stöldligor också ägnat sig åt. Vi har en ny lagstiftning på plats där vi skärper straffet för detta. Vi har också gett särskilda uppdrag till polisen att bekämpa stöldligorna. Faktum är att vi har sett en minskning av stöldligornas framfart. När vi nu successivt ser till att fler poliser kommer ut för varje halvår som går gäller det att se till att vi fördelar de ökade polisiära resurserna på ett sådant sätt att hela landet får tillgång till dem. Både jag och inrikesministern, som är ansvarig för polisen, kan lova att vi kommer att fortsätta att göra det. 34 (C): Tack, ministern, för svaret! Vi har absolut sett en minskning, men var det som sagt mycket kopplat till att de utländska ligorna inte for fram på samma sätt som annars. Det är bra att det vidtas åtgärder, men vi ser också att det behövs en utarbetad strategi som gör att brotten aldrig sker. En viktig del är det brottsförebyggande arbetet. Vi ser tyvärr hur landsbygden helt har glömts bort i detta arbete. I går biföll motion om att ett särskilt lands‑ och glesbygdsspecifikt brottsförebyggande arbete ska utvecklas. Jag vill fråga hur regeringen tänker ta det arbetet vidare. 35 Justitie- och migrationsminister (S): Det ska vi gärna ta del av. Jag utesluter inte alls att vi behöver ha något ytterligare specifikt riktat mot landsbygden. Stöldligornas verksamhet har inte begränsats bara av – det har varit en del av det – utan faktiskt också av de gränskontroller som vi hade på plats. Vi märkte direkt 2015, när vi införde gränskontrollerna, att stöldligornas verksamhet minskade. En hel del av dem kommer från , och , exempelvis. Vi kommer också att fortsätta att samarbeta närmare med de länderna och deras polis för att motverka dessa ligor. Kommuners och regioners krisberedskap 36 (V): Min fråga går till inrikesministern. före påskhelgen kunde vi i medierna ta del av nyheter om vårdpersonal som hade problem att få ledigt och helgen för att både vara hemma med sin familj och få en efterlängtad återhämtning. Pandemin är ju en enormt stor kris, sett till både hur länge den har pågått och vilka effekter den har fått för vårt samhälle, vår hälsa och många människors liv. Vi lever i en mer osäker värld, där vi tror att fler kriser kommer att inträffa. Många av de verksamheter som ligger närmast människor – sjukvård, förskola och äldreomsorg – handhas av kommuner och regioner. Jag vill därför fråga inrikesministern hur väl han anser att kommuner och regioner är rustade för att hantera denna typ av stora kriser. 37 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga om pandemin! Vi ser att smittspridningen har ökat och därmed också belastningen på hälso- och sjukvården runt om i . Vi lever fortfarande mitt i pandemin, och det är otroligt viktigt att vi fortsätter att både få ned smittspridningen och jobba med stora insatser för att till exempel ge stöd till kommuner och regioner ekonomiskt så att man kan öka bemanningen och har de resurser som krävs. Min bild är att vi har läxor att göra, inte minst när det gäller vår beredskapsplanering, utbyggnaden av det civila försvaret och vår krisberedskap framöver. Vi gör stora insatser där från regeringens sida, och jag ser att vi gör det i ganska brett politiskt samförstånd i riksdag. Det tycker jag är bra. 38 (V): Tack, inrikesministern, för svaret! Jag menar att vi sätter krokben för oss själva när det gäller hur vi har byggt upp vårt samhälle . Vi ser ute i regioner och kommuner hur man lever enligt just-in-time, med obefintliga lager, och hur stora nedskärningar i den offentliga sektorn har lett till stora problem. Vi ser privatiseringar och problem med utländskt ägande av samhällsviktig verksamhet. Hur ser inrikesministern på dessa problem? 39 Statsrådet (S): Jag instämmer i den problembeskrivningen. Vi har ett alltför splittrat system , på vissa områden utan tydligt ansvar. Det måste åtgärdas. Vi har fler privata aktörer i det svenska samhället som driver verksamheter som är viktiga för vår civila krisberedskap och vår beredskap för framtida krig. Detta måste vi åtgärda inom ramen för återuppbyggnaden av det civila försvaret. Vi måste också tydliggöra ansvaret. Det måste vara så att alla tar sitt ansvar i kris och ytterst också i krig. 40 HANS (KD): Jag är övertygad om att jämställdheten mår bäst av att politiken belyser och löser de problem som vanliga kvinnor möter, inte av symbolpolitik. Så i stället för genuspedagogik, kvotering i bolagsstyrelser och föräldraförsäkring ska en jämställdhet som vill göra skillnad på riktigt möjliggöra exempelvis att karriär och familjeliv kan kombineras, att man får ned de höga sjukskrivningstalen och att tjejer kan känna sig trygga på gator och torg. Men jämställdhet handlar också om pensioner, så jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet . Kvinnors och mäns pensioner är inte jämställda. Vi kristdemokrater har förslag om hur vi kan minska denna skillnad här och . Så vad tänker ministern om att vi exempelvis automatiskt delar premiepensionen mellan makar som har barn , att vi inför ett femte barnrättsår i pensionssystemet och att vi inför en omställningspension för personer som är och inte bara för dem som är ? 41 Statsrådet (S): Tack, , för frågan och engagemanget i pensionsfrågorna. Vi behöver definitivt jobba med jämställdheten i vårt pensionssystem. Det pågår en process som är en del av överenskommelsen mellan partierna i Pensionsgruppen, där vi kommer att titta på olika möjliga vägar för att förstärka pensionssystemets jämställdhetsaspekter. Men det vi inte kommer ifrån är att pensionerna måste höjas för alla. Vi har för låga pensioner i vårt land. Vill vi höja pensionerna för kvinnor och minska jämställdhetsgapet i vårt pensionssystem måste vi fortsätta höja pensionerna. Det kommer en pensionshöjning , pensionstillägget, som kommer att innebära att kvinnorna gynnas och att de lågbetalda kvinnoarbetare som har låga pensioner kommer att få höjda pensioner. Men detta måste följas av fler pensionshöjningar om vi på allvar ska kunna attackera ojämställdheten och ojämlikheten i det svenska pensionssystemet. 42 HANS (KD): Ja, behöver en ny, modern jämställdhetspolitik i stället för dagens, där jämställdhet reduceras till matematik eller försök att upplösa könen. Jag hade tre förslag som jag nämnde för ministern, och ministern kommenterade inte något enda av dem. Skillnaden mellan mäns och kvinnors pensioner är till stor del driven av löneskillnaden. Får vi ned löneskillnaden får vi också ned gapet mellan mäns och kvinnors pensioner. Men de tre förslagen är åtgärder som kan minska skillnaden här och . Jag hoppas att ministern kan vara med i det arbetet. 43 Statsrådet (S): Jag är övertygad om att de partier som ingår i Pensionsgruppen kan vidta åtgärder här och . Ett av de steg som tagits är införandet av pensionstillägget, som innebär att vi höjer pensionerna inte minst för de lågbetalda kvinnorna. Detta kommer att innebära en pensionshöjning som betalas ut . Kan vi ta fler steg, utifrån de förslag som lyfte här, tar vi ytterligare ett steg mot jämställdhet i pensionssystemet. Jag ser fram emot ett sådant samarbete. 44 (L): Min fråga går också till statsrådet . rutiner och tillämpning har ifrågasatts av väldigt många , och det känns som att det blir fler och fler. innebär ifrågasättandet också ett sviktande förtroende när det gäller tryggheten och en sviktande tilltro till hela sjukförsäkringssystemet, som är en viktig grundbult i vårt välfärdssamhälle. När det gäller sjuk- och aktivitetsersättningen har det till och med gått så långt att ifrågasätter sig själv och har initierat en utredning och en översyn av sina egna tillämpningar och rutiner. Vi får svar, antar jag. Det är bedömning att de själva är bäst på att bedöma sig själva. Jag undrar nu över statsrådets bedömning och slutsats när det gäller tillämpningar. Är detta något som statsrådet har funderat över? Han vet ju bilden, precis som jag. 45 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi har allvarliga problem i den svenska sjukförsäkringen. Det drabbar löntagare och företagare och har minskat tryggheten för sjuka, inte minst långtidssjuka. Mot denna bakgrund har vi nu inlett en resa där vi förändrar lagstiftningen. fattade regeringen beslut om dels en proposition som innebär att vi föreslår att ändra regelverket för normalt förekommande arbete, dels ett justerat regleringsbrev för , där vi tydliggör att minskningen av sjuktalen inte ska ske genom svaret ”nej” på ansökan om sjukpenning. Det är ett väldigt viktigt steg. Behöver vi göra mer? Ja, vi behöver fortsätta ändra regelverket. Vi behöver fortsätta hålla i arbetet med att förändra styrningen av , och vi behöver fortsätta granska . Jag är väldigt glad över att Inspektionen för socialförsäkringen lade fram en utvärdering som handlar om den fråga som tar upp. Och vi behöver göra fler granskningar. 46 (L): Ja, att vi gör förändringar av pandemiska skäl är väldigt bra. Förändringarna är välkomna, och det behöver göras mer. Men är frågan om det är myndighetens egen granskning som är den mest värdefulla. Är det inte en oberoende granskning av yttre granskare som faktiskt kan leda till konkreta resultat? 47 Statsrådet (S): Ja, granskningar behövs. Vi har som sagt Inspektionen för socialförsäkringen, som kontinuerligt granskar inte minst . Men i ärlighetens namn: Vi vet vad som behöver göras. Vi behöver ändra regelverket för dag 365. Vi behöver ändra regelverket för sjuk- och aktivitetsersättningen. Vi behöver ändra regelverket när det gäller sjukpenningen för äldre och sjuka som är nära pensionsåldern. Låt oss samarbeta och lösa de frågorna, inte skjuta upp dem med ytterligare granskningar! 48 (S): har andelen avslag i sjukförsäkringen ökat kraftigt. Många avslag tycks obegripliga. Inspektionen för socialförsäkringen har på uppdrag av regeringen granskat hur tillämpar utredningsskyldigheten vid handläggningen av sjukpenning och aktivitetsersättning. ISF:s granskning visar att i av de granskade avslagsfallen inte har uppfyllt sin utredningsskyldighet. Det är väldigt allvarligt. Något måste göras även om i nio av tio fall anses uppfylla utredningsskyldigheten. Därför vill jag fråga socialförsäkringsminister om det ökade antalet avslag i sjukförsäkringen kan förklaras av de brister i utredningsskyldigheten som rapporten visar. Eller är problemet större än så? Vad gör regeringen för att sjukförsäkringen ska bli tryggare och mer begriplig? 49 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi har problem med regelverket, som är alltför restriktivt sedan förändringarna 2008. ändrar vi regelverket steg för steg. Reglerna för prövningen dag 180 ändrades , och har regeringen fattat beslut om en proposition om ändring av begreppet normalt förekommande arbete. Vi har en resa att göra vad gäller styrning av . ändrar vi regleringsbrevet för . Vi har en nära dialog med den nya styrelsen och med den övriga myndighetsledningen i . Och vi har gett särskilda uppdrag som specifikt rör handläggning av sjukförsäkringsärenden. har i sin tur inlett en egen process som handlar om att förändra arbetet med sjukförsäkringen och handläggningen av sjukförsäkringsärendena. Vi har också en pågående granskning i Inspektionen för socialförsäkringen, som bland annat rör sjukförsäkringen. Det sker alltså flera saker som handlar om att återupprätta tryggheten vid sjukdom. 50 (S): Jag tackar för svaret. ISF pekar också i rapporten på att det finns gränsdragningsproblem och att det kan vara svårt för den enskilda handläggaren att avgöra var gränsen går för att man ska fortsätta utreda ärendet. Det är något som jag kan känna igen – jag har själv jobbat på . Vilka åtgärder har regeringen gjort för att ska kunna förbättra och utveckla sina utredningar? 51 Statsrådet (S): Som jag beskrev har fått ett särskilt uppdrag som specifikt gäller handläggningen av sjukförsäkringsärenden. Det rör också utredningsskyldigheten, som berördes av ISF:s granskning. Vi har beslutat om en ändring av regleringsbrevet för , och vi för en kontinuerlig dialog med myndighetschefen och styrelsen kring den process som själv initierat som handlar om förändring av arbetet med sjukförsäkringen. Troféjakt på utrotningshotade arter 52 (MP): Min fråga går till statsrådet . Det har uppmärksammats i att flera svenska kändisar åker till för att där bedriva troféjakt. Visst kan man tycka att det är hemskt och vedervärdigt i sig, men jakten sker dessutom på utrotningshotade djur, såsom lejon och elefanter. Det är alltså ett aktivt bidrag till artutrotning. Det finns nu endast cirka 200 000 lejon kvar i det vilda, och den afrikanska elefanten har minskat . Även om vi inte kan förbjuda att tillåta troféjakt kan vi verka för att fler arter ska ingå i Cites, appendix I, och sluta tillåta att ger importtillstånd för dessa troféer. Jag är nyfiken på hur statsrådet ställer sig till att kan sluta att aktivt bidra till troféjakten på utrotningshotade arter. 53 Statsrådet (S): Tack, , för en intressant fråga, som jag inte har något svar på! Det är inte inom mitt ansvarsområde, så riksdagsledamoten får återkomma till ansvarigt statsråd vid annat tillfälle. 54 (MP): En annan enkel åtgärd är att låta tullen prioritera att man söker efter utrotningshotade arter som finns i Cites, på samma sätt som man nu eftersöker vapen och droger. Man kan också förbjuda troféjakt inom . Till exempel drar poängjakten igång snart. Där får man poäng ju fler djur man skjuter. Och man får en belöning om man fotograferas med dem. Man kan också avsluta jakten på det fridlysta lodjuret. Det finns alltså saker man kan göra också inom . Antalet poliser på landsbygden 55 (M): Det är inte bara i som det är vår och vårbruk. Även i det bördiga har våren kommit, och vårbruket har dragit igång. Därför tänkte jag att statsrådet skulle få prata lite jordbruk. Precis som lyftes tidigare ser vi återigen en ökning av stölderna nu på vårkanten. Det handlar om gps-utrustning, växtskydd och annat. Det är för lantbruket ganska värdefulla varor som försvinner. Det är hjälpmedel som krävs i ett modernt jordbruk för att man ska kunna vara precisionsodlare och ligga i framkant, som svenska bönder ofta gör. Blir man av med sin gps-utrustning står man utan den under stora delar av året som kommer, och då kan man inte använda den moderna tekniken. Mitt eget jordbruksföretag har drabbats av stölder. Vid dessa stölder kommer inte polisen, för det finns inte medel till det. Regeringen säger ofta att man ökar antalet poliser. Man vill göra gällande det. När ska också landsbygden se att det blir mer poliser och mer poliser som tar denna typ av brott på allvar? 56 Statsrådet (S): Det är en viktig fråga om trygghet i hela .