prot · H90920 · 2021-10-22 00:00:00 — Jag är djupt oroad över den utveckling som sker, och jag tycker att regeringen måste ta detta på större allvar och se till att få ut mer kontroller och skarpare verktyg på vägarna. 10 Finansminister (S): lyfter en oerhört viktig fråga, nämligen hur det står till på våra vägar. Jag tycker att det är bra att vi har en nollvision vad gäller trafikdödlighet i och att det är någonting vi jobbar för – att det är en tydlig målsättning och det som styr regeringens arbete med säkerheten på våra vägar. Jag delar tankar om att det är oerhört bekymmersamt om det är så att vi har en ökad andel drogpåverkade förare bakom ratten på de tunga fordon som trafikerar våra vägar. säger att detta har uppstått på grund av att vi har för få kontroller. Jag delar uppfattningen att det är oerhört viktigt att vi har mycket kontroller, men jag tror nog att vi ska lyfta blicken och även ha en större diskussion i samhället om varför svenska företag anlitar åkerifirmor som har förare som kör drogpåverkade eller ställer krav på att förarna ska manipulera färdskrivare så att de kan köra mer än man får – och därför tar droger för att orka med det. Varför anlitar svenska företag sådana åkerier? Den frågan behöver också diskuteras i samhället, för det är ett val företagen gör. Jag förstår också att det handlar om en konkurrenssituation, men branschen kanske skulle ta en diskussion samlat – inte bara åkeribranschen utan även svenskt näringsliv som helhet. Så här ska vi nämligen inte ha det på våra vägar. Med det sagt är det viktigt att det finns verktyg och kontroller. Det ska finnas många och noggranna kontroller samt verktyg för myndigheterna när de påträffar förare som kör drogpåverkade eller onyktra. Där finns det två utredningar som bereds i . Den ena handlar om att man ska kunna göra en sållning på samma sätt som man kan göra med alkohol – kan man slumpmässigt testa förare för alkoholpåverkan, och man ska kunna göra slumpmässiga tester också för drogpåverkan. Även en skärpt straffskala för rattfylleri och för att köra drogpåverkad har tittats över. Dessa förslag bereds alltså just nu i . Det är nämligen väldigt viktigt att vi kan ha en hög säkerhet på våra svenska vägar. 11 (SD): Tack för svaret, finansminister ! Man kan ju räkna i pengar vad en trafikolycka kostar samhället. När jag lämnade trafikpolisen räknade man med att en dödsolycka kostar samhället ungefär 17 miljoner, och jag lämnade trafikpolisen 2007. Att den siffran är betydligt högre är ganska sannolikt. Men när det gäller att människor dödas och skadas i trafikolyckor går det inte att räkna i pengar. Ett förlorat människoliv går det inte att sätta en prislapp på; det är ju en fullständig katastrof för familjen. Vad som hände var att ett lastbilsekipage gick av vägen på vid . Den var lastad med bland annat stålbalkar, och bruttovikten för ekipaget låg på ungefär . Har finansministern åkt E4:an förbi vet hon att det är nivåskillnad mellan färdriktningarna. Den här bilen gick alltså av, ned mot mötande, for nedför en slänt – det var en nivåskillnad där – och landade ute på vägbanan för mötande. Om det hade kommit en personbil där är det lätt att räkna ut vad resultatet hade blivit. Hela ekipaget landade nämligen på den motsatta körbanan. Eftersom det är motorväg är det väl troligt att en personbil skulle ha hållit , och lastbilen höll sannolikt 80. Det visade sig vara en utländsk förare som var drogpåverkad. har domen fallit, och det blev fängelse. Det tycker jag är jättebra, för det är där man ska sitta om man inte kan hålla sig borta från droger när man kör tunga fordon. Bara ett litet tag efter detta gick en bil av vägen igen, på nästan exakt samma plats. Även var det en utländsk drogpåverkad förare. Om man lyssnar på vad säger vet man att de tar ungefär två förare , och sedan har vi de här olyckorna på som kunde ha fått oerhörda konsekvenser om det hade blivit en träff med mötande fordon. Mörkertalet är alltså stort. Hur många är det där ute som sitter och kör påverkade? Jag noterade i svaret från finansministern att det finns ett förslag som bereds vidare inom . Det är naturligtvis bra, men som vi har sagt i så många andra debatter: Varför tar det så sagolikt ? Den här frågan har nämligen inte dykt upp så där poff, som en nyårsraket, utan detta har pågått . Det är många som har påtalat den utveckling vi har sett på vägen. Det har alltså funnits god tid att göra någonting fram till , och man borde ha kommit längre än att man bereder en utredning. Det måste jag faktiskt säga. Jag hoppas innerligt att finansministern nu försöker skynda på detta så att vi får ut verktyg och mer resurser. Det handlar om att åtminstone stoppa dem vid gränsen så att de inte kommer in. De är ju så fräcka att de till och med har narkotikan upplagd på bordet inne i hytten så att de kan ta en dos då och då för att orka köra. De skäms inte ens för att det ligger narkotika i hytten! Det hade ju varit en sak om de stoppade undan den så att den inte ska synas, men den ligger helt öppet. Det finns bilder från där man ser hur de har lagt upp linor för att det ska gå snabbt och enkelt att stärka sig för att fortsätta köra. 12 Finansminister (S): frågar varför vi inte har gjort någonting. Det är ju inte så att regeringen inte har gjort någonting, utan vi har arbetat aktivt på en lång rad olika områden för att öka säkerheten på våra vägar – så också när det handlar om den tunga trafiken och det faktum att man ska vara pigg, nykter och inte drogpåverkad när man kör tung trafik i . Det har tillförts ökade resurser till ; sedan vi klev in i regeringsställning har vi gång på gång ökat resurser för att de ska kunna vara mer aktiva. Jag tycker också att det är bra att gör många kontroller. Vi har även ökat möjligheten att göra slumpmässiga utandningsprov, och vi tittar nu på hur detta ska göras när det gäller droger. Därutöver har vi stärkt befogenheter på det brottsbekämpande området på en lång rad sätt. Så sent som fick rätt att, när de vidtar åtgärder i samband med rattfylleri eller drograttfylleri, inleda förundersökning om innehav och bruk av narkotika och andra hälsofarliga varor. Vi har alltså tagit en lång rad steg, och jag vill väldigt gärna få möjlighet att fortsätta arbetet för att öka säkerheten på våra vägar. Men ska detta vara möjligt är det också viktigt att det blir en diskussion i det svenska näringslivet om vilka åkare det är man anlitar och vilka arbetsvillkor de åkarna har. Här måste också företagen i ta ett ansvar. Vi ska såklart göra allt vi kan från regeringens sida för att det ska finnas noggranna kontroller, men näringslivet måste också ta ett ansvar för vilka som anställs. 13 (SD): Tack för svaret, finansminister ! När det gäller näringslivet och deras sätt att utnyttja den här typen av transporter är det också någonting som har varit föremål för ett antal debatter här i kammaren. Man måste se till att få ett tydligt beställaransvar där den som utnyttjar den här typen av transporter också straffas när regelverket inte följs. Regeringen gjorde ett försök att skärpa beställaransvaret , men det höll inte i en juridisk prövning. Där friades i stället de misstänkta. Det är ju pengen som styr i slutändan. Det är därför vi har den situation vi har. Om näringslivet står inför valet att betala kanske 90–milen för en transport som inte följer regelverket eller att betala 200–milen för en transport där åkeriet faktiskt betalar både skatter och avgifter samt ger förarna rimliga arbetsvillkor och en lön de kan leva på väljer näringslivet inte den dyrare transporten. Man väljer den som är billig och blundar för alla konsekvenser runt omkring. pratar vi om droger, som finns med i bilden, men det finns ju också mycket annat i detta, som smuggling av vapen och narkotika. Det här hänger ju samman. Jag har haft diskussioner med finansministern, med och med . Det är flera olika departement inblandade i detta, och jag känner att man inte får något övergripande grepp för att komma åt problemet. Jag hoppas innerligt att finansminister i sin nya roll kan driva på det här så att vi får någon ordning till slut. Jag får också passa på att tacka för debatten, för det här är väl sannolikt sista gången som vi två debatterar. 14 Finansminister (S): Jag tycker att det är bra med alla de åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka säkerheten på våra vägar och förbättra arbetsvillkoren för dem som arbetar på våra vägar. Det är precis som säger: Det handlar om åtgärder som har vidtagits på mitt område och inom – på område – samt om infrastrukturfrågor, som är område. Här finns ett samlat ansvar, men vi jobbar alla tre för att på olika sätt stärka säkerheten på vägarna. Regeringen kommer såklart att fortsätta det arbetet med full kraft. Det är viktigt både att det är säkert och tryggt på våra vägar och att det finns möjlighet för svenska lastbilschaufförer att ha ett tryggt arbete med sjysta arbetsvillkor. Då måste vi komma till rätta med de avarter som vi ser , när människor får arbeta under helt orimliga arbetsvillkor som förutsätter att de manipulerar färdskrivaren och när de har sådana arbetstider att de använder droger för att orka med. Detta är ett helt orimligt förfarande, och de företag som anlitar åkerier som har förare anställda på dessa arbetsvillkor har ett mycket stort ansvar som de behöver ta. Precis som talar om handlar det såklart om pengar. Mot detta ska ställas alla de exempel som har tagit upp med personer som har förlorat nära och kära i en trafikolycka på grund av att en förare har varit påverkad. Här behöver vi från regeringens sida fortsätta att arbeta stenhårt, men det svenska näringslivet måste också ta ansvar för arbetsvillkoren för de förare som man anställer. Det är bara så vi kan få trygghet på våra vägar och sjysta arbetsvillkor för svenska förare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2021/22:34 om felaktigheter i samband med 2018 15 Utbildningsminister (S): har ställt ett antal frågor till mig. Jag kommer att besvara dem i turordning. har frågat mig varför jag valde att inte tillsätta en oberoende granskning av genomförandet och kunskapsresultaten i efter de första varningarna på . publicerade rapporten om 2018 . fick tillgång till rapporten som den publicerades, och då började arbetet med att gå igenom rapporten. I ett kort och snabbt framtaget internt arbetsmaterial gjordes bland annat bedömningen att exkluderingsgraden var för hög givet den invandring som varit året eller åren upp till att genomfördes men att de övergripande slutsatserna som drogs om resultaten i läsförståelse kvarstod. Såväl , som är ansvarigt för Pisastudiens genomförande i , som , som leder och organiserar , har både vid publiceringen av och därefter stått fast vid att 2018 genomfördes i enlighet med gällande riktlinjer och att det inte fanns skäl att ifrågasätta resultatet. Jag har trots detta ställt frågor om exkluderingsgraden till , som har varit tydligt med att resultaten är tillförlitliga. Den information och de svar gav gjorde sammantaget att jag då inte såg behov av att vidta ytterligare åtgärder. Däremot tyckte jag att det var positivt att gav i uppdrag att se över den svenska Pisastudien när det framkom misstankar i medier om att elever felaktigt exkluderats. är en organisation med god kompetens att granska den svenska Pisastudien. Eftersom det var som var uppdragsgivare förekom ingen kommunikation om rapporten mellan regeringen och , varken under eller efter genomförandet. När presenterade sin rapport hade inlett en granskning om 2018, vilken regeringen ville invänta innan några ytterligare åtgärder eventuellt vidtogs. Regeringen kan dock i efterhand konstatera att de felaktigheter som trots allt förekom i borde ha uppmärksammats av och regeringen. har också frågat varför jag inför riksdag påstått att jag inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder. I mitt svar på en skriftlig fråga från en riksdagsledamot var min avsikt att besvara frågan om jag kände till att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet. När frågan besvarades hade jag inte några uppgifter om att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet. Såväl som har stått fast vid att 2018 genomförts i enlighet med gällande riktlinjer. har vidare frågat på vilket sätt statsministern informerades om att för många elever hade exkluderats från att delta i Pisaundersökningen. I granskning Pisa-undersökningen 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande (RiR 2021:12) görs bedömningen att för många elever exkluderats i samband med Pisaundersökningen 2018. publicerades , och jag informerade statsministern muntligt om rapportens innehåll i anslutning till det. Interpellanten har slutligen frågat på vilket sätt regeringen avser att gå vidare med rekommendationer till regeringen i RiR 2021:12. Regeringen har beslutat om en skrivelse om vilka åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av granskning (2021/22:39). Skrivelsen kommer att överlämnas till . Utöver detta har regeringen gett i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i . 16 (KD): För många elever undantogs felaktigt från Pisaundersökningen . Det handlade om barn med utländsk bakgrund och bristande språkkunskaper men även om elever med funktionsnedsättningar och elever som var frånvarande vid provtillfället. Kunskapsbristerna i har därför varit större än vad utbildningsminister och regeringen har gett sken av. På fanns uppgifter från regeringens egna tjänstemän om att för många elever exkluderats. Utbildningsministern kände till detta, men trots varningarna gjorde alltså inte regeringen tillräckligt för att följa upp de misstänka felen. har ju riktat skarp kritik mot regeringen för detta. Men inte nog med det – i ett skriftligt svar till svarade utbildningsministern att hon inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder och därför inte har haft några skäl att ifrågasätta den officiella statistiken. Det är detta som gör så allvarlig. Varför påstod utbildningsministern att hon inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder? Vi har ju tidigare hört utbildningsminister säga att hon inte medvetet ljugit för , men oavsett om ministern har ljugit medvetet eller av misstag har hon farit med osanning. Frågan löd: Kände ministern till att elever medvetet, och i strid med , exkluderats från att göra Pisaprovet? Ministern svarade ordagrant att hon inte haft några uppgifter som skulle antyda att elever exkluderats på felaktiga grunder. Men detta var inte sant. Det var ju precis sådana uppgifter som ministern försetts med av sina egna tjänstemän i den interna promemorian . Om ministern menade något annat än vad hon svarade borde hon i stället ha svarat som hon menade. Att inte göra det duger inte, för riksdag måste kunna lita på att det som statsråden svarar är sant och inte falskt. Hur ska svenska folket annars kunna ha förtroende för sin regering? 17 Utbildningsminister (S): Jag vill börja med att påpeka att när säger att det skulle vara påvisat att kunskapsbristerna i svensk skola är större än vad regeringen har sagt är det en spekulation från sida. Det som säger i sin granskning kan man lite uttrycka som att det finns frågetecken kring hur exkluderingarna har skett. riktar också kritik mot för att , enligt , inte tillräckligt väl har följt upp hur exkluderingarna gick till ute på skolorna. Jag vill också klart och tydligt markera att när Pisaundersökningens resultat lades fram stod det klart för alla och envar att exkluderingarna var höga. Exkluderingarna i sticker ut. De har ökat jämfört med tidigare Pisaundersökningar. De sticker också ut som en hög exkluderingssiffra i jämförelse med andra internationella undersökningar. Om vi nu kan konstatera att alla såg att exkluderingssiffrorna var höga när resultatet av Pisaundersökningen presenterades, betyder det att de var för höga? I den promemoria som jag beställde så fort tjänstemännen på departementet såg att exkluderingsgraden var hög skrev de tjänstemän som snabbt tog fram ett underlag till mig – nu ska jag läsa innantill så att det blir alldeles rätt – att exkluderingsgraden var för hög givet den invandring som varit åren fram till att genomfördes , men att de övergripande slutsatserna som drogs av resultaten i läsförståelse kvarstod. Det är värt att komma ihåg att under hela den här perioden har det om och om igen framförts att även om exkluderingsgraden skulle ha varit för hög finns det inte anledning att ifrågasätta de förbättrade resultaten jämfört med 2012 i de slutsatser som drogs redan när Pisaundersökningen presenterades. Min slutsats och den analys som måste göras på grundval av de internationella undersökningarna och de svenska registerdata som finns är därför att kunskapsresultaten i svensk skola har bottnat och är på väg uppåt. Och det är en bild som stöds av de olika internationella undersökningarna men också av våra svenska registerdata. Jag vill passa på att lägga till att Pisaundersökningen, som vi här diskuterar, genomförs av den internationella organisationen . är också den organisation som har satt upp regelverket för . För mig och för regeringen är det en självklarhet att vi ska kunna lita på våra internationella undersökningar. Vi ska kunna lita på . Regelverket som har satt upp ska följas. Regeringen har därför gett i uppdrag att säkerställa ett högt deltagande i nästa Pisaundersökning, som vi kommer att få presenterad om ett tag. 18 (KD): Regeringen presenterade ju 2018 som en stor framgång. Jag tror att man beskrev det som en glädjens dag, men det fanns inte stöd för detta med anledning av de felaktigheter som förekom. Mot bakgrund av det menar jag att kunskapsbristerna har varit större än vad regeringen faktiskt har gett sken av. Vi har fått höra att utbildningsministern ska ha följt upp de misstänkta felaktigheterna i samband med 2018 i samtal med och att regeringen då fått betryggande svar. Men om regeringen verkligen menade allvar med att man ville veta sanningen om kunskapsresultaten borde väl ministern ändå ha uppmärksammat på regeringens eget pm, där det konstaterades att en för hög andel av eleverna exkluderats. Så ska tydligen inte ha skett. När utbildningsutskott frågade ut generaldirektör svarade han att utbildningsministern aldrig delgav regeringens pm med beräkningar som visade att för många elever exkluderats och att det kunde ha påverkat Pisaresultat. Ministern ska inte ens ha informerat generaldirektören om att regeringen satt på egna beräkningar som tydde på felaktigheter. Regeringen gjorde alltså inte tillräckligt för att följa upp de misstänkta felaktigheterna, och det är också vad har slagit fast. misslyckades med genomförandet av 2018. I och med att regeringen inte gick till botten med de misstänkta felaktigheterna mörkades kunskapsbristerna. Utbildningsministern har dessutom, medvetet eller omedvetet, ljugit för . Felaktigheterna i samband med 2018 är en skolpolitisk skandal. Statsminister , som är ansvarig för den här regeringen, har kallat kritiken på grund av för befängd. Han har till och med bett dem som varit kritiska att inte vara så sura. Med tanke på tonläget från statsminister undrar man ju vad statsminister själv känt till om . På vilket sätt informerades han om att för många elever exkluderats från att delta i Pisaundersökningen? Utbildningsministern har svarat att hon informerade statsministern om när den publicerades . Men, fru talman, den rapporten kan ju statsministern knappast ha missat, för det var ju den som fick att brisera i nationella medier. Den stora frågan kvarstår: Hade statsministern tagit del av regeringens pm, som visade att för många elever exkluderats och att det kunde ha påverkat Pisaresultat? 19 Utbildningsminister (S): Jag ska gärna informera om hur arbetet på ett departement går till. För mig som ansvarigt statsråd och för alla som tar del av en stor internationell undersökning är det viktigt att den genomförts på ett korrekt sätt och att vi kan lita på resultatet. Och, fru talman, är stor och viktig. När jag får ta del av den typen av undersökningar får jag regelmässigt olika former av underhandspromemorior från mina tjänstemän. I det här fallet hade jag själv bett om att få en underhandspromemoria som skulle titta just på exkluderingsgraden, eftersom den onekligen var hög. Det framstod ju som uppenbart vid en första anblick på Pisaundersökningen. När jag sedan fick ta del av det snabbt framtagna underlaget från tjänstemännen använde jag det på precis samma sätt som jag alltid använder sådana underlag och lade det till grund för mitt agerande. Med anledning av uppgifterna i promemorian ställde jag upprepade frågor till generaldirektören för , och även i andra sammanhang undersökte jag den här saken. Det var också frågor som generaldirektören, enligt vad jag har fått berättat för mig, berättade för utbildningsutskottet att han hade fått från mig . Den promemoria som det görs en stor affär av här är en alldeles sedvanlig underlagshandling som används i det löpande arbetet och som inte tas fram för att publiceras eller skickas vidare. Innan vi på departementen lämnar ut promemorior av det här slaget och gör dem offentliga gör vi en noggrann kvalitetssäkring, som den här promemorian inte hade varit föremål för. Jag använde den, precis på det sätt som jag alltid gör med promemorior, som underlag för mitt agerande. påstår att det i promemorian hävdas att detta kunde ha påverkat Pisaresultat. En av de saker som står i svart på vitt i den promemoria som jag fick del av kvällen efter redovisningen av Pisaundersökningen är att de övergripande slutsatserna som drogs av resultaten i läsförståelse kvarstod. Det var en väldigt viktig upplysning i den promemorian och en upplysning som, trots att den fanns med, gjorde det viktigt för mig att gå vidare och också titta på exkluderingsgraden. Den var hög. Var den för hög, som det antyddes i promemorian? Där fick jag, enligt min bedömning, bra och klargörande svar från . Jag kan också konstatera att de svar jag fick från om exkluderingsgraden var väldigt lika de svar som publicerade på sin hemsida och som också delgav utskottet vid sina flertaliga besök i utskottet om den här frågan. 20 (KD): Det råder ingen tvekan om att utbildningsministern har ställt frågor till generaldirektör. Det generaldirektören menar är att utbildningsministern inte delgav promemorian eller att man informerade om att man hade egna beräkningar som tydde på felaktigheter. Jag får tacka utbildningsminister för svaren. Genom att regeringen inte följt upp de misstänkta felen på ett tillräckligt sätt, trots varningar från de egna tjänstemännen, har kunskapsbristema i svensk skola mörkats. Det är en skolpolitisk skandal, men framför allt är det ett svek mot de elever som hamnar efter och inte får möjlighet att lyckas i skolan. har inte bara riktat hård kritik mot regeringen och för hanteringen av 2018 utan rekommenderar även i sin granskningsrapport att regeringen agerar för att säkerställa att inte för många elever exkluderas nästa gång som Pisaundersökningen ska genomföras. Det var därför jag frågade: På vilket sätt avser regeringen att gå vidare med rekommendationer? Jag får tacka utbildningsministern för svaren så här långt. Vi får tyvärr anledning att återkomma till siffertrixande i internationella kunskapsmätningar som och även Pirls. Jag ser mer fram emot fortsatta diskussioner om hur vi tillsammans kan förbättra svensk skola. Men så länge vi har en regering som inte söker sanningen om de bristande kunskapsresultaten kommer vi inte heller att klara av att återupprätta kunskapsskolan. 21 Utbildningsminister (S): Det råder ingen tvekan om att Pisaundersökningen och de andra internationella undersökningarna är viktiga för att vi ska kunna göra rätt bedömningar om tillståndet i svensk skola.