prot · H90938 · 2021-12-01 00:00:00 — Utskottet anser, med stöd från KD-M-SD-budgeten, att anslaget 4:1 m.m. ska tillföras ytterligare jämfört med regeringens förslag, för att finansiera en utredning om att stärka enskildas fri- och rättigheter och domstolars oberoende. bör ges ett bredare uppdrag eller en ny kommitté tillsättas. Utskottet anser att enskildas grundläggande rättigheter behöver stärkas. Bland annat bör staten få ett utökat ansvar för rättegångskostnaderna i tvister som rör enskildas fri- och rättigheter. Det förstärkta grundlagsskydd som finns för vissa rättigheter bör omfatta fler rättigheter, till exempel äganderätten och näringsfriheten. Vidare anser utskottet att man bör utreda om en skyldighet kan införas för staten att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. Domstolars oberoende bör stärkas, och det bör bland annat utredas om det ska tillsättas ett från och regeringen oberoende organ som ska ansvara för beredningen av domarrekryteringar. När det gäller anslaget 4:1 m.m. tillförs ytterligare jämfört med regeringens förslag för att snabbare kunna genomföra utredningar för att ta fram en ny lagstiftning mot gängbrottslighet och för att hejda nyrekryteringar till kriminella gäng. De åtgärder som bör utredas är möjligheten till proaktiv hemlig avlyssning och dataavläsning mot gängkriminella, större möjligheter att utvisa gängkriminella och kraftigt skärpta straff för brott som typiskt sett begås inom ramen för gängbrottslighet. Det handlar även om att införa visitationszoner och system med anonyma vittnen och att göra det brottsligt att vara med i gäng. En ny regel i offentlighets- och sekretesslagen som gör det möjligt för andra myndigheter eller till exempel kommuner att dela information med polisen bör utredas. Ytterligare en post på inom anslaget 4:1 handlar om regeringens förslag för att utreda en bidragsreform. Där vill jag särskilt lyfta fram införandet av en jobbpremie vid övergång till arbete i form av antingen en utbetalning eller en skattelättnad som tar ned marginaleffekterna för den som går från försörjningsstöd till arbete. Det är åtgärder för att förhindra att sammanlagda bidrag och ersättningar gör det olönsamt att arbeta samt vidare en ansvarsfördelning mellan stat och kommun för långtidsarbetslösa. En post på inom anslaget 6:1 tillförs. Då handlar det om att öka säkerheten för trossamfunden. Vi vet att i rikets tredje stad går inte judar säkra. Vi vet att människor är förföljda utifrån sin religion, sin trosuppfattning, också i . Vi vill stärka säkerheten för dessa trossamfund. Med detta sagt var budgeten som S-MP-regeringen lade fram inte helt fel, men med dessa ändringar blev den ännu bättre. Därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag vill sedan ta upp det särskilda yttrande som har i betänkandet. Religions- och övertygelsefrihet är en viktig fråga att ta hänsyn till i utformningen av svenskt utvecklingssamarbete. Det handlar om frihet från tvång, frihet att uttrycka sig och icke-diskriminering. Jag och anser mot denna bakgrund att regeringen bör se till att alla diplomater får utbildning och fortbildning i frågor som rör religionsfrihet. Regeringen bör även ge en särskild ambassadör i uppdrag att verka för att respekten för religionsfriheten stärks. Jag vill också säga något om och ambassaden i . Väl medveten om att det är fråga om vad regeringen har på sitt bord kan ändå ha en mening. Utifrån uppfattning kan jag säga att aldrig har varit huvudstad i något annat land än eller för något annat folk än det judiska. anser att den svenska ambassaden bör flyttas från till . Mot bakgrund av att KU anser att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation eller förändringar i övrigt inom utrikesrepresentationen väljer jag därför att inte reservera mig till förmån för motionsyrkandena om dessa frågor – men jag står bakom dem och anser att regeringen bör lyssna till oss. 7 (V) replik: Jag vill inte bara fråga ledamoten i enskildhet, utan jag har en fråga som jag vill ställa här om förslag till budget på detta område. I går inleddes plenum i . För sedan bad samerna om ursäkt offentligt för de övergrepp och den diskriminering som kyrkan historiskt utsatt det samiska folket för. Man kan verkligen konstatera att kyrkan här ligger i framkant jämfört med staten. I förslag till budget minskas anslaget till , 3:1, med 6 miljoner. nämns inte alls i motion för utgiftsområde 1 och inte heller i budget. De nationella minoriteterna nämns inte heller. Jag vill därför fråga ledamoten : Vad anser att ska skära ned på? 8 SKÅNBERG (KD) replik: Först vill jag säga att de övergrepp som har skett mot det samiska folket, som jag själv räknar någon gen från, är oförsvarliga. Jag vill göra mitt absolut bästa – och det vill också göra – för att detta inte ska glömmas och för att de ska få en ursäkt. Att gör det här är grundat i ett beslut som en fristående, självständig kyrka gör. Jag kan som privatperson värdesätta och uppmuntra det och tycka att det är bra, men jag kan som politiker inte lägga mig i vad en kyrka eller ett trossamfund gör. Men jag noterar det och ser det med tillfredsställelse. Staten är en annan sak; det är på vårt bord. Jag menar att det är viktigt att stärka samernas situation, och det får göras med en omfördelning inom anslaget. Det är sant att det finns en minskning, men det är inte sant att vi inte vill stärka . 9 (V) replik: Med budget skulle tillföras över 30 miljoner. Vår avsikt skulle vara att rikta de pengarna särskilt till en språksatsning, för vi vet hur akut frågan är. Det är inte heller någon hemlighet, utan det har vi debatterat ofta i den här kammaren. Ord behöver också följas av handling. På vilket sätt stärks samernas situation när sänker sitt anslag till med 6 miljoner? 10 SKÅNBERG (KD) replik: Tänk om och hade varit med och förhandlat! Då hade det antagligen sett annorlunda ut. Välkomna att göra det i fortsättningen! 11 (L): Liberalerna lägger ett eget budgetalternativ som ska ses som en helhet, och därför avstår jag från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande inom utgiftsområdet. I det yttrandet står bland annat att politiken måste leverera om ska stå starkt efter den värsta krisen i modern tid – en kris som aldrig verkar ta slut. Coronapandemin har inneburit att många har mist livet, att andra lever med allvarliga hälsokonsekvenser av viruset, att många har förlorat sin försörjning och att allas våra grundvalar har testats. Mitt i detta är vi i utskottet särskilt medvetna om att medborgarnas rättigheter inte får tummas på, inte ens i kristider, och därför ser vi vikten av att den offentliga makten alltid granskas. Liberalerna ser också att den granskningen behöver förstärkas. År får vi JO:s ämbetsberättelse som visar detta. Antalet anmälningar från medborgarna ökar , och behovet av JO:s tillsyn och granskningar gör detsamma. Jag vet att alla partier i denna kammare ser vikten av att vi har JO för att upprätthålla rättssäkerheten, men Liberalerna tillför också medel för detta – mer, närmare bestämt, än vad som är föreslaget – för att säkerställa att JO ska kunna utföra sitt uppdrag. Det är kallt på många sätt i just . Tillgång till el är en förutsättning för trygghet och hållbar tillväxt. har länsstyrelserna i , , och analyserat förutsättningarna för trygg elförsörjning inom regeringsuppdraget som heter just Trygg elförsörjning. Man bedömer att användningen av el kommer att öka ytterligare , men elen produceras inte där den främst används, det vill säga i storstadsregioner. Om konsekvenserna av detta hade jag som skåning kunnat berätta mycket – om företag som inte etableras, om arbetstillfällen som uteblir och om enskildas ohemula elräkningar och – men det är en annan debatt. Vi behöver kapacitet i elnäten så att elen kan föras från producent till konsument alla tider utan driftstörningar. En del i det arbetet bygger på att länsstyrelserna kan utveckla gemensamma metoder, skapa rutiner och verktyg och samordna prognoser om det framtida elbehovet. Och därför behövs utökade resurser. Det är glädjande att regeringen, i linje med januariöverenskommelsen, gav i i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck. Liberalerna vill bredda uppdraget till att också omfatta uppgiften att föreslå hur myndigheter på ett bättre sätt kan arbeta för att göra en strukturerad insamling av data och föra statistik. Vi alla här vet alltför väl hur viktigt det är att ha tillgång till pålitliga och tydliga data när vi debatterar och hur svårt det annars är att lyfta ett problem. Därför tillför Liberalerna länsstyrelserna totalt i förhållande till regeringens budgetförslag, alltså det som föll. I den budget som vi nu har att debattera har man under just denna punkt tagit bort från regeringens föreslagna budget. Om man har som mål att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom, vilket borde vara helt självklart, som regeringen har med sin strategi för romsk inkludering – då måste man också ta till sig av den utvärdering som görs av i på uppdrag av regeringen. År påtalas där tydligt att insatserna är för begränsade, för kortsiktiga och för projektbaserade eftersom det bland annat saknas resurser. Därför lägger vi från Liberalerna i vår budget till på anslagsposten Åtgärder för den nationella minoriteten romer för att skapa bättre förutsättningar för genomförandet av strategin för romsk inkludering. Det är en turbulent period vi går igenom. Det utgiftsområde som vi nu debatterar kan ibland te sig torrt och fjärran för många, men det är uppenbart att det vi har att hantera bakom tabeller och fotnoter är en viktig del i att skapa ett robust och tryggt land för alla som bor här. 12 (MP): Tillsammans med resten av världen kämpar mot covid-19-pandemin. Läget är fortfarande mycket osäkert som ekonomin återhämtar sig snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblem skapas. har i regeringen och i drivit kampen för att ställa om . Det står för oss klart att , går fram med förändringar av budgetpropositionen som i en avgörande tid styr i helt fel riktning. debatterar vi utgiftsområde 1. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1. Vi hänvisar till reservation 1 i finansutskottets rambetänkande. Högerpartierna gör rejäla neddragningar för länsstyrelserna – totalt 80 miljoner – jämfört med regeringens förslag. Pengarna var avsedda för regional omställning, Energisteget samt näringslivets omställning. Välbehövliga medel för regionala utvecklingsåtgärder för återstart avvisas. är länsstyrelserna spindeln i nätet för arbetet med att företag, kommuner och andra aktörer ska lyckas i klimatomställningen. De ansvarar för att samordna och implementera de regionala klimatstrategierna. De ansvarar också för att möjliggöra för andra aktörer att göra mer för klimatet. Allt detta ska ske för att de mål ska nås som – vi i denna kammare – har satt upp. M, KD och SD drar undan mattan för detta viktiga arbete. Det beklagar jag. Länsstyrelsernas verksamhet på området var redan underfinansierad. Att den statliga finansieringen dras in innebär också att ansökningar för ytterligare medel, till exempel EU-medel, försvåras genom att medfinansieringskraven inte kan uppfyllas. Detta innebär att länsstyrelserna inte längre kommer att ha råd med viktiga projekt som kan minska utsläppen. Det beklagar jag. Min fråga till högeroppositionen är därför: Vem tycker ni ska driva genomförandet av de regionala klimatstrategierna i stället? Vem ska se till att vi når klimatmål på och regional nivå? Om vi ska lyckas med en klimatomställning värd namnet måste det få kosta. För vad är viktigare att prioritera än en hållbar klimatomställning och våra barns framtid? JO är en mycket viktig samhällsaktör som främjar landets demokratiska system och värnar om rättssäkerheten i det offentliga . JO:s beslut har stor legitimitet och genomslagskraft. kom JO:s ämbetsberättelse. För mig är berättelsen ett tydligt kvitto på de utmaningar som vi står inför. Bakom diarienumren finns berättelser om människor som har behandlats illa av det offentliga , av demokratins institutioner. Jag blir beklämd när jag läser om ungdomar som blir slagna på Sis-hem, eller hålls häktade utan häktningsförhandling. Som ledamot i vet jag att det är för dessa människor jag arbetar . Jag vill därför uppmuntra mina kollegor i att fortsätta värna JO:s viktiga uppdrag och verksamhet. Rättssäkerheten är bland det mest värdefulla vi har i den svenska demokratin. I övrigt hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. 13 (MP): Det råder ingen tvekan om att brinner för demokrati, urfolksrätt och minoriteter. Det har vår tidigare demokratiminister visat i sitt uppdrag. I den rödgröna regeringens budgetproposition, som först lades på bord, stärks nationella minoriteters kultur och rätt till språk, och lagskyddet mot diskriminering skärps. inrättas i för att främja och bevara de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Rasism, hatbrott och intolerans hör inte hemma i . Verksamheter som motverkar eller förebygger rasism får utökat stöd. valdes till första kvinnliga statsminister. har vi haft större anledning att applådera i kammare. Många i kammaren blev också berörda av det historiska ögonblicket. Vi har en extremt kompetent och driven statsminister. Det är det viktiga. Hon är också kvinna. Det är det historiska. Demokratin är fortsatt stark i vårt land. Det visar inte minst de senaste veckornas riksdagsarbete. En del blir kanske förvånade över att jag säger så, men här har skett snabba och omvälvande förändringar i det politiska läget. Det kan tyckas arbetsamt, och det kan ibland vara svårt att förutse vad som ska hända. Men faktum är att arbete tickar på, och vi står här och fortsätter att behandla budgeten. En stark demokrati är ingenting man kan ta för givet. I är de flesta nöjda med hur demokratin fungerar, men vi måste ändå fortsätta att utveckla vår demokrati så att den stärks. Det gör den genom att fler och fler blir delaktiga i den. Den hotas när de som är delaktiga tystas, det vill säga när förtroendevalda, opinionsbildare och journalister hotas till tystnad eller väljer att inte säga det de vill ha sagt i den offentliga debatten. Det pågår ett viktigt arbete grundlagskommitté. Där företräder jag . Vi i kommittén arbetar för att stärka skyddet för demokratin och för domstolarnas oberoende. Det är viktiga åtgärder som utreds, bland annat att man inte ska kunna ändra grundlagen alltför lättvindigt. vill bland annat göra det svårare att ändra grundlagen genom att det mellanliggande val som krävs för att en grundlagsändring ska gå igenom ska vara ett ordinarie val. Trots kommitténs viktiga och ibland, ska jag erkänna, inte helt lätta uppdrag vill jag skicka med en sak till er som lyssnar. Det är vi tillsammans som stärker demokratin. Man kan bara göra en viss del i en grundlagsutredning. Var inte nöjd med att bara rösta ! Du kan gå med i det parti som du brukar rösta på. Då är du med och stärker den svenska demokratin. Jag nämnde kort som inrättas . Institutet får en viktig uppgift i att övervaka efterlevnaden av mänskliga rättigheter i . Detta är ett vallöfte från som infrias, och vi vill fortsätta att stärka institutets oberoende. Därför har vi motionerat om att en utredning behöver se över möjligheten att skydda uppdraget och ledningsformen i grundlag. Utifrån det engagemang för grundläggande rättigheter, som jag hör finns i , tror jag att det finns möjlighet att finna en samsyn även i denna viktiga fråga. Jag ser fram emot att diskutera detta. Båda folkvalda parlament sammanträder . Jag vill säga några ord om politik för det samiska folket. Tystnadens politik för det samiska folket har nått vägs ände. Relationerna mellan staten och urfolket samerna går närmast att beskriva som ett öppet sår, såväl historiskt som i vår samtid. Den strukturella rasism och diskriminering som det samiska folket genom historien har utsatts för får konsekvenser än . Men någonting håller på att hända. De samiska perspektiven och frågorna ökar i synlighet runt om i samhället, bland annat genom ursäkt till det samiska folket, vilket tidigare nämndes. Det som förvånar mig lite i den budget som har gått igenom är att det där inte finns några prioriteringar för dessa frågor. Antingen betyder det att frågorna i detta läge inte är viktiga nog att förhandla om, eller så är man nöjd med det arbete den tidigare regeringen har gjort. Det kommer att bli en viktig uppgift för den nya regeringen och den nya ansvariga ministern att inte bara fortsätta det arbete som pågår utan att vilja lite mer. För när rättigheter stärks uppstår ett motstånd hos dem som oroar sig för att det innebär att deras rättigheter försvagas. Jag vill särskilt understryka vikten av en konsultationsordning, som vi i bereder, och för den som inrättas. Det är hög tid att det samiska folket får yttra sig i beslut som berör dem och att de får upprättelse. Kom ihåg att det här utskottet ska värna grundlagarna! Det innebär att värna det samiska folkets och alla etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjlighet att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv. Behålla och utveckla är nyckelord. Jag kan försäkra er om att kommer att fortsätta bevaka de här frågorna i aktuella ärenden framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 9 Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen betänkande 2021/22:SkU5 Komplettering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen (prop. 2021/22:27) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 10 Ändrat alkoholskattedirektiv och vissa andra ändringar betänkande 2021/22:SkU6 Ändrat alkoholskattedirektiv och vissa andra ändringar (prop. 2021/22:23) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 11 Nya mervärdesskatteregler om vissa förvärv som görs av EU‑organ med anledning av covid-19-pandemin betänkande 2021/22:SkU8 Nya mervärdesskatteregler om vissa förvärv som görs av EU-organ med anledning av covid-19-pandemin (prop. 2021/22:35) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 12 Överlåtelse av förvaltningsuppgift till Internationella sjöfartsorganisationen att genom Världssjöfartsuniversitetet utfärda examina betänkande 2021/22:UbU4 Överlåtelse av förvalt-ningsuppgift till Inter-nationella sjöfarts-organisationen att genom utfärda examina Överlåtelse av förvaltningsuppgift till Internationella sjöfartsorganisationen att genom Världssjöfartsuniversitetet utfärda examina (prop. 2021/22:28) 14 (V): I propositionen föreslås en ändring i lagen om tillstånd att utfärda vissa examina. Ändringen innebär att det införs ett bemyndigande för regeringen att besluta att Internationella sjöfartsorganisationen ska ha rätt att utfärda examina genom Världssjöfartsuniversitetet i . En konsekvens av förslaget blir att offentlighetsprincipen inte kommer att tillämpas. Om man jämför med andra lärosäten, som till exempel , och i , kommer insynen att vara sämre, då de andra fristående lärosätena är tillagda till bilagan till offentlighets- och sekretesslagen, vilket innebär att offentlighetsprincipen gäller. anser att det är av vikt att det finns möjlighet till insyn i verksamheter som bedriver myndighetsutövning i . Det finns flera skäl till att det är värdefullt och även ger praktisk nytta, till exempel att man då kan jämföra grunder för betygsättning och examination på ett transparent sätt. Flera remissinstanser framförde vikten av insyn, men regeringen och utbildningsutskottet har valt att inte lyssna på dem. Överlåtelse av förvalt-ningsuppgift till Inter-nationella sjöfarts-organisationen att genom utfärda examina Offentlighetsprincipen är en grundlagsskyddad princip som syftar till att stärka demokratin. Genom beslut att inte tillåta insyn riskerar offentlighetsprincipen att urholkas, vilket är mycket allvarligt. Offentlighetsprincipen borde alltid gälla när en fristående aktör utför myndighetsutövning. Det är lika illa att ett betygsättande och examinerande lärosäte inte omfattas av offentlighetsprincipen som att privat drivna grund- och gymnasieskolor inte gör det. När elevresultat räknas som affärshemligheter är det något som är allvarligt fel. När tog initiativ till offentlighetsprincip i fristående skolor fick vi stöd av Socialdemokraterna och . Men den här gången står ensamt för öppenhet och insyn även i högre utbildning. Världssjöfartsuniversitetet borde läggas till i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen, så att möjligheten till insyn värnas i enlighet med reservation, som jag nu yrkar bifall till. 15 (S): Sjöfarten är en oerhört viktig näring för . Jag, som är från , vet inte minst vilken viktig roll hamn spelar för och för hela . Sjöfartsnäringen har stora behov av kompetent arbetskraft, och branschen ser själv detta som en av sina viktigaste framtidsfrågor. Utbildningarna inom sjöfartsområdet har stora utmaningar. De är dyra, och söktrycket är tyvärr lågt och väldigt ojämställt. På universitetsnivå finns i bara Linnéuniversitetet i och i som lärosäten med sjöfartsinriktning, och det finns endast sju gymnasiala utbildningar. Branschen arbetar hårt tillsammans med kommuner, skolor och lärosäten för att öka intresset för de maritima näringarna, och kan vi se en svagt positiv utveckling gällande söktrycket, både på gymnasienivå och på högskolenivå. kan vi lägga till ytterligare en liten åtgärd för att stärka intresset för de här utbildningarna: möjligheten för Världssjöfartsuniversitetet att utfärda svenska examina inom det maritima området. Internationella sjöfartsorganisationen, IMO, bildades , och har varit medlem . Det är Internationella sjöfartsorganisationen som tar fram rättsakter och rekommendationer som reglerar den internationella sjöfarten. Som en följd av dessa uppgifter bildades , , Världssjöfartsuniversitetet, för att det behövdes och behövs ett världskunskapscentrum för högre utbildning och forskning inom det maritima området. Vi är såklart stolta över att en av de platser där utbildningen bedrivs finns i . Det har alltså bedrivits utbildning i . Mot denna bakgrund är det mycket positivt att vi nu äntligen ger förutsättningar för ytterligare ett lärosäte, WMU, att utfärda svenska examina inom sjöfartsområdet. Man kan säga att det är . Vi är mycket positiva till att detta nu blir verklighet. Det kan bidra till att stärka kompetensförsörjningen inom den viktiga sjöfartsnäringen. Överlåtelse av förvalt-ningsuppgift till Inter-nationella sjöfarts-organisationen att genom utfärda examina IMO och i förlängningen WMU är mellanfolkliga organisationer. Detta gör frågan mer komplex ur ett rättsligt perspektiv. Regeringen har i propositionen tydligt redogjort för förutsättningarna för att överlåta en förvaltningsuppgift till en mellanfolklig organisation. I samband med utskottets behandling av frågan har i en följdmotion lyft fram frågan om insyn. anser att WMU ska läggas till i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen. Detta skulle innebära att det som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmän handling hos myndighet i tillämpliga delar också ska gälla de enskilda organen WMU och IMO. Vi socialdemokrater delar inte denna uppfattning. Det gör inte heller övriga partier i utskottet. Det är nämligen tydligt att möjligheten till insyn är tillräckligt omfattande utifrån de krav som ställs på alla som får tillstånd att utfärda examina enligt examenstillståndslagen. WMU ska medverka i de uppföljningar och utvärderingar av utbildningen som genomförs av , , samt upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning som ska skickas in till UKÄ. Alla dessa handlingar omfattas av offentlighetsprincipen hos UKÄ.