prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Dessa samarbeten kan regeringen oftast själv inleda och behöver endast informera om. Flera av dessa samarbeten har varit lite otydliga i sin form men framför allt i sin avgränsning och i förhållande till andra militära samarbeten. Därför har , och andra partier lyft fram att behöver en skrivelse om försvarssamarbete. Det var under hot om ett tillkännagivande som försvarsministern ändrade sig och meddelade att en skrivelse skulle komma, och det har visat sig vara ett klokt beslut. Jag vill därför börja med att välkomna regeringens skrivelse, både dess form och dess tydliga innehåll. Genom skrivelsen har regeringen tydliggjort vad olika försvarssamarbeten innebär och vad som är regeringens syn. Genom skrivelsen har det också blivit tydligt vad som skiljer andra partier från regeringen i deras respektive följdmotioner. följdmotion är i princip nästan lika lång och utförlig som regeringens skrivelse och tar upp vår syn på de internationella försvarssamarbetena. Under tid som försvarsminister har de militära samarbetena inletts på löpande band utan någon större politisk debatt. Alla dessa samarbeten är med fullt fungerande demokratier, men ofta har samarbetena varit med tidigare kolonialmakter och nuvarande kärnvapenstater. Men det är inte enbart bilateralt med andra länder som har inlett flera militära samarbeten. Även inom Nato men framför allt inom EU har de militära närmandena gått fort. Detta är en oroväckande utveckling som riskerar att få att framstå som en inofficiell medlem i kärnvapenalliansen . Vilken väg borde då ta? Ja, kan konstatera att alliansfriheten har tjänat oss och vår omvärld väl. Den militära alliansfriheten har bidragit till att generation efter generation i har kunnat leva i fred. Den militära alliansfriheten har också gett oss ett utrikespolitiskt handlingsutrymme som har gjort att kunnat spela en viktig internationell roll för fred och nedrustning när det har funnits en politisk vilja till det. har dock sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik byggd på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, starkt stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Sedan vi blev medlemmar i unionen, EU, har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är vi med och bidrar till militariseringen av EU. Vårt samarbete med Nato har stärkts, och det uppstår ofta frågetecken kring de internationella militära insatser som vi deltar i. Regeringens oförmåga att rösta för FN:s konvention om förbud mot kärnvapen är ett exempel på denna utveckling. är emot denna utveckling. Vi menar att en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik är avgörande för handlingsfrihet även . Vi vill att främst ska inrikta sin internationella säkerhetspolitik på fredliga lösningar och på att förebygga kriser snarare än att förespråka militära lösningar. Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska vara att värna vårt lands säkerhet. Det kräver en modern försvarsmakt som har förmåga att möta de olika former av hot som vårt land kan ställas inför men också möjlighet att vara en fredsbevarande kraft i andra delar av världen. Det kräver att har en trovärdig militär alliansfrihet. I en feministisk utrikes- och säkerhetspolitik måste kvinnors rättigheter sättas i första rummet. Kvinnors roll i det säkerhetsbyggande arbetet och i konflikter är av särskilt intresse, eftersom dessa frågor alltför sällan finns med på den internationella säkerhetspolitiska agendan. vill se ett brett internationellt intresse för nedrustning, konfliktförebyggande insatser samt ett internationellt förbud mot kärnvapen. Då behövs ett starkt FN, en återupprättad respekt för folkrätten och minskad vapenhandel. En trygg och säker värld kräver samarbete med andra länder i vårt närområde. Kriser och konflikter stannar inte vid nationsgränserna. För att möta de hot vi står inför krävs ett gott samarbete med våra grannländer, framför allt med våra närmaste nordiska grannländer men även med länderna runt . Internationellt samarbete måste alltid bygga på att fattar självständiga beslut, men att vi har en nära kontakt och i vissa fall planerar och övar tillsammans med andra länder. ser möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer, i synnerhet , på en rad områden inom totalförsvarspolitiken. De största hoten mot och vår befolkning är de civila hoten. Klimatförändringen leder till naturkatastrofer som bränder, torka och översvämningar och till virusutbrott och antibiotikaresistens som drabbar oss just . Den snabba digitaliseringen i samhället kräver hög cybersäkerhet. Svensk försvars- och säkerhetspolitik måste syfta till att bygga långsiktig säkerhet i vårt närområde och i vår omvärld samt möta alla hot vi står inför. Det kräver att begreppet säkerhet vidgas och inkluderar fler områden än det militära och att våra åtgärder involverar hela samhället utifrån ett totalförsvarsperspektiv. har haft en särskild ställning vad gäller militär närvaro. Med bakgrund i det så kallade Ålandsservitutet har demilitariserats. ska stå upp för ett demilitariserat och neutraliserat , och vi ska vara tydliga gentemot vår omvärld med att ett ökat militärt samarbete mellan och inte innebär några avsteg från detta. Regeringen nämner inte i skrivelsen att är en demilitariserad zon. anser att det är viktigt att tydliggöra, inte minst för vår omvärld, att det nära svensk-finska samarbetet också innebär upprätthållandet av som demilitariserad zon. Utskottets svar att man utgår från att regeringen följer internationella konventioner visar just på poäng att det måste uttalas att det faktiskt är en realitet. Regeringen bör därför tydliggöra att det svensk-finska militära samarbetet också innebär upprätthållandet av som en demilitariserad zon utan militär närvaro. När man lyssnar på den här debatten får man känslan av att man befinner sig i en Natodebatt, men det är en debatt om internationella försvarssamarbeten. Det är först på näst sista sidan i den här skrivelsen som vi hittar Nato. Därför tycker jag att det är viktigt att påminna utskottet om att vi ska debattera hela säkerhetspolitiken och alla våra militära försvarssamarbeten, inte bara fastna i Natofrågan. Med detta yrkar jag bifall till reservation 6, som handlar om EU:s försvarspolitik och ökade militarisering. 27 (KD): debatterar det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet betänkandet som handlar om internationella samarbeten. Låt mig allra först yrka bifall till reservation 7 under punkt 6, som handlar om medlemskap i . Det som kanske är i blickpunkten för den här debatten är att utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att regeringen bör tydliggöra sin säkerhetspolitiska linje. Detta är ett bra tillfälle för exempelvis försvarsministern att göra det. Det rimliga vore ju att regeringen signalerar att man är villig att lyssna på en majoritet i . Som företrädare har påpekat är det ju bara en tredjedel som står bakom regeringens linje, och det borde vara så självklart att regeringen tydliggör att man vill ha den Nato-option som haft . När vi diskuterar dessa frågor tycker jag att det är viktigt att börja med att se att vi har ett skärpt säkerhetspolitiskt läge och att har sänkt tröskeln för att använda militära maktmedel. Man gick in i . tog man olovligen , och allt sedan den dagen pågår det krig i östra . Det är 13 200 som har dödats i detta krig, varav 3 375 civila. För exakt var vi med Försvarsberedningen under ledning i . Vi besökte bland annat ett militärsjukhus, och det var väldigt skakande att träffa dessa soldater. En hade blivit träffad av en prickskytt och fått en bra bit av benet bortskjutet. En annan hade trampat på en mina och fått hela benet bortsprängt. Detta sker i . Det är närmare till huvudstaden i än det är till . Det är viktigt att se att detta är en realitet just . Medan vi står här och diskuterar pågår det ett krig. Det är också viktigt att påminna om att vi får oroande signaler från gräns. Där står ungefär 85 000 soldater. Vi vet inte var detta kommer att sluta. Betyder det att och vill ingripa militärt i ? Det vet vi inte. En del har spekulerat i att det kan bli ett militärt angrepp för att det är val och vill stärka sina popularitetssiffror. Tänker han på sitt eftermäle och vill göra till en del av ett större och mäktigare ? Eller har han paranoia och tänker att alla vill göra svagare och om går in i EU och Nato är det ett jättehot mot som måste förhindras till varje pris? Vi vet inte, men det är en realitet att dessa faktorer finns och kan förstärka varandra. Åter till dagens diskussion och Nato-optionen. Som vi alla känner till är det en viktig del i säkerhetspolitiska verktygslåda. Man signalerar till och övriga världen att man har en option att gå med i Nato. har ett utökat försvarssamarbete med , och det stöder . Det vore därför rimligt att hade samma linje vad gäller Nato-optionen och att vi också deklarerar att det är en del av vår verktygslåda. Det är svårt att få detta att gå ihop. Försvarsministern kommer säkert att även deklarera hur viktigt samarbetet med Nato är, hur vi på olika sätt utökar det samarbetet och hur viktigt det är med ett nära samarbete med men att just Nato-optionen är skadlig. Detta är svårt att förstå. Försvarsministern får nu en chans att tydliggöra detta om det nu inte är rimligt att lyssna på den majoritet i som vill ha denna Nato-option. Jag yrkade bifall till den reservation som handlar om Natomedlemskap. Vi kan dra lärdom av situationen i . Nato kommer sannolikt inte att kunna hjälpa om det blir ett militärt angrepp. Frågan är om sannolikheten är större om blir angripet. Det är inget hot vi ser , men Försvarsberedningen har ju sagt att ett militärt angrepp mot inte kan uteslutas. Vad är då skillnaden för ? Det är mycket bättre för ett samhälle att i lugn och ro kunna förbereda sig med sina vänner än att behöva improvisera om det värsta skulle hända. Skillnaden är att som medlem i Nato har man säkerhetsgarantier och gemensam försvarsplanering och kan på ett annat sätt planera och hjälpas åt. Det är en oändlig skillnad mot den situation vi har . gjordes en utredning av . Han slog fast att ett svenskt Natomedlemskap skulle öka förutsägbarheten och tryggheten för både och våra grannländer, för vi bygger ju säkerhet gemensamt. Försvarsberedningen har påpekat att om det skulle hända något i kommer från dag ett att bli påverkat. Vi kan inte vara neutrala eller stå utanför, utan vi har en skyldighet att ställa upp. Varje gång jag besöker ett baltiskt land hör jag tydligt att ett svenskt medlemskap skulle vara till stor hjälp för den gemensamma säkerheten. Regeringen borde lyssna på detta. I första hand gäller det Nato-optionen men också ett Natomedlemskap. Vi är nära allierade, har ett samarbete och är guldmedlem, men det är dags att uppgradera det till ett fullvärdigt medlemskap så att vi kan få information, fullt försvarssamarbete och gemensam försvarsplanering. Detta skulle öka tryggheten för både svenska folket och vår omvärld. Det är dags för regeringen att bjuda in alla partier till samtal för att diskutera den säkerhetspolitiska linjen så att den blir tydlig och stöds av betydligt fler än den tredjedel som står bakom regeringens linje. 28 (L): Tack till alla er som deltar för en trevlig och spännande debatt så här långt! Jag satt på min plats i kammaren och funderade på ett skåp som står hemma hos min mamma. Det är ett svart skåp med mycket ornament, och benen ser ut som piedestaler. Skåpet är ganska stort, och när jag var liten kunde ett påskägg eller en julklapp vara gömd där. I familjen kallas det svarta skåpet. Det sägs att det där skåpet togs av en familjemedlem under någonstans åt till. Det är så detaljerat vi har fått det berättat för oss i släktleden. Men sådant ska man väl aldrig kolla upp, för då blir man kanske besviken på svaret. Jag satt och tänkte på svarta skåpet, för det påminner mig om vilken kontinent vi bor på och hur det har sett ut här tidigare och hur har sargats av krig årtionde efter årtionde. Nästan fram till har det varit så, och är det så igen. Det är hisnande att tänka på historien. Det finns de i den politiska debatten som tänker tillbaka på historien med nostalgi och tänker att bara vi bygger eget försvar starkt kan vi stå emot vilka hot som helst. Andra tänker tillbaka på och annat med nostalgi och funderar på vilka svarta skåp och annat vi då tog hem. För en liberal och för mig gäller att man inte ser världen på det sättet. Jag tänker tillbaka på historien med respekt för alla de tragiska livsöden som har utspelat sig och med rätt mycket skräck inför att vi vet att historien mycket väl kan upprepas, kanske inte i form av men däremot i form av väpnad konflikt och krig även på vår kontinent. När jag tänker tillbaka på historien kan jag konstatera att det är bättre att samarbeta med andra, att det är bättre att bygga säkerhet tillsammans med andra och att det är bättre att försöka säkra freden tillsammans med andra länder som har en gemensam syn på demokrati och mänskliga rättigheter, som det egentligen handlar om att försvara, än att försöka stå ensam. Världen är inte vad den har varit. Hoten är mer komplexa. Det är svårare att läsa av den politiska kartan än vad det var i går. Det är även så att inte kan vara ensamt . Vi klarar inte av att vara ensamma , utan vi behöver ha djupa samarbeten med andra som tror på demokrati. är det som är det största säkerhetspolitiska hotet mot . Detta kan vi inte komma ifrån. Det är så. utgör ett aktivt hot här och mot oss, mot våra fränder i andra länder, mot andra demokratier och mot andra EU-länder. Det är som driver upp och spänner upp . Det är som driver fram osäkerhet i vårt närområde. Det måste vara en del av vår säkerhetspolitik att ta detta hot på allvar. har helt rätt i att mycket av debatten här handlar om internationella försvarssamarbeten brett, och Liberalerna står upp för att bygga internationella försvarssamarbeten brett. Debatten här har dock mycket kommit att handla om Nato-optionen och säkerhetspolitiska linje. Jag tyckte att det var intressant att lyssna på och Socialdemokraternas replikskifte i talarstolarna tidigare, där det väldigt tydligt framgick för den som lyssnade att frågan om Nato-option inte handlar om huruvida man är för eller emot Nato. Det handlar om huruvida man tycker att vi ska ha en dörr som är öppen. är emot Natomedlemskap, och Socialdemokraterna är emot Natomedlemskap. Där står de helt enade. Det finns en skiljelinje i detta. Det visar den finska politiken. Man kan vara emot Natomedlemskap eller åtminstone inte för och vara för en option därför att man tycker att det är bra att hålla dörrar öppna och att det är bra att vi visar för omvärlden och för våra fränder att vi är beredda att sluta upp om det behövs. Jag kan konstatera att det här är tråkigt att se. Det är klart att det som Kreml allra helst vill se är ett splittrat och splittrade demokratier. De vill se splittring mellan oss och våra vänner i andra länder, och de vill se splittring mellan oss här i kammaren. Det är klart att det bästa för att inte skapa osäkerhet och splittring utan i stället skapa stabilitet vore ifall Socialdemokraterna och regeringen fullt ut respekterade riksdagsmajoriteten, ställde sig bakom Nato-optionen, uppdaterade sin säkerhetspolitiska linje, blev av med otydligheten och visade och andra att det är stabilt med demokrati, att vi står bakom varandra, att vi lyssnar på den demokratiska majoriteten och att man kan räkna med detta. Det finns en myt, fru talman, om att skulle vara alliansfritt. Det är inte sant, och det har sagts tidigare här i talarstolen och innan det. I och med att vi är med i Europeiska unionen och det samarbetet är vi inte alliansfria. Jag måste säga att jag heller inte tycker att vi borde vara alliansfria i den meningen att det är klart att vi måste kunna erbjuda garantier till andra om vi själva ska förvänta oss garantier från andra. Om vi tillsammans har konstaterat att ett militärt angrepp mot inte kan uteslutas verkar det oklokt att utesluta att hjälpa och ställa upp på andra och dessutom hålla dörren stängd för att få hjälp från andra genom att motsätta sig en Nato-option. Socialdemokraterna stod här i ett annat replikskifte – jag tror att det var med – och sa att vi inte ska låta vare sig , eller bestämma vår försvarspolitiska linje. Jag håller helt med. Det ska vara ett nationellt ställningstagande. Det är som fattar detta beslut. Detta är också ett skäl till att kanske inte lägga så stor vikt vid att kan bli upprörda. Jag reagerade lite mot att man i repliken likställde , och . och är ju våra allierade. Det är klart att vi måste ta mer hänsyn till och , för det är dem som vi kan räkna med kommer och hjälper oss, om vi också säger att vi ska hjälpa dem. Viljan hos dem som hotar oss – – ska vi absolut inte ta hänsyn till. sa en sak som jag tycker att de har alldeles rätt i. De sa att försvarsminister har ingått fler avtal med Natoländer än vad någon försvarsminister har gjort. Min slutsats av detta när det gäller rädslan för att provocera är att vi nog redan har gjort det. Det som vi får genom Nato-optionen är garantierna, men det som gäller riskerna har vi redan gjort. Man kan inte fika sig till fred med . Det är en man som inte drar sig för att utföra eller åtminstone godkänna sprängdåd och nervgiftsattacker i . Det är inte en person som man kan prata med över en kopp kaffe och hoppas på en fredlig lösning, utan det är en person som vi måste visa att vi är enade, tillsammans, som demokratier. Det har redan yrkats bifall till de saker som har att göra med Nato. Jag tänker yrka bifall endast till reservation 13 under punkt 11, men vi står såklart bakom alla de saker som vi har stått bakom i utskottet. Det handlar om att bygga försvarssamarbetet med starkare efter brexit. Det finns ett skämt om och , om man har sett tv-serien , men jag tänker inte dra det . 29 (V) replik: tänker tillbaka på historien. Han kanske tänker på att har haft fred . Sedan avslutade han med att yrka bifall till Liberalernas förslag, som de borgerliga stöder, att ska ge en unilateral solidaritetsförklaring. Mycket gott kan sägas om som land, men om man tänker just på historien måste man komma ihåg att det är ett land som har en omfattande kolonial historia, som är en kärnvapenstat som till och med har beslutat att utöka sin kärnvapenarsenal. historia, om vi tittar tillbaka på den, , är en historia full av krig. Det är , , , och invasionen av och . Parallellt med hela av historien har löpt försöken till irländsk självständighet och, , huruvida ska tillhöra eller – en aktuell och pågående fråga och kanske till och med, i värsta fall, en konflikt. Utifrån denna historiska tillbakablick: I vilka av dessa historiska krig och konflikter skulle ha stött enligt Liberalernas unilaterala solidaritetsförklaring med ? 30 (L) replik: Jag är lite förvånad över att vill börja gräva i vår historia. Det finns ganska mycket historia hos som går att ifrågasätta. Om vi ska ha ett historieseminarium kan vi såklart hålla på . Jag tycker att detta handlar om säkerhet framåt. Jag är av den uppfattningen att det stora hotet mot kommer framför allt från . Det finns såklart andra aktörer också. är inte ett säkerhetspolitiskt hot mot . Om vi ska vara historiska har ibland varit det, eller vänsterpartister. Det är klart att man kan kritisera ett lands historia. Och det finns väl ingen i hela vårt parlament som är för kolonialism eller någon av de andra sakerna som är väldigt allvarliga och som tog upp i replikskiftet. Om man ska prata historia glömmer att gjorde en extremt stor och viktig insats för att befria från Nazityskland till exempel. Men det väljer att glömma bort i replikskiftet. Jag tycker att detta handlar om vad vi har framför oss. Och där kan vi se att är ett land som står väldigt nära när det kommer till mänskliga rättigheter och demokrati i andra länder och när det handlar om att stå upp mot förtryck och ofrihet i andra delar av världen. Att i ett läge där det faktiskt har skett nervgiftsattacker styrda från Kreml i hålla dörren stängd mot Nato och hålla dörren stängd mot och på det sättet ställa sig på den ryska sidan i den diskussionen är mycket allvarligt. 31 (V) replik: Jag kan börja med att konstatera att gärna pratar om historien. Men när det kommer frågor om hur genom historien en unilateral solidaritetsförklaring till hade fungerat då vill man inte prata om den delen av historien. Då vill man slänga in andra exempel och prata om partier snarare än om länder. Detta är ett tillkännagivande som ni vill göra om en unilateral förklaring, där ni tycker att ska få någonting tillbaka av som är rätt oklart för att det är en unilateral förklaring. Svensk alliansfrihet har genom historien gynnat generationer av svenskar. Det är därför som vi har varit i fred. Det är därför som vi har uppfattats som ett fredligt folk som har kunnat göra insatser för fred och nedrustning runt om i världen. Om vi fortsätter på den vägen tror jag att vi också kommer att kunna fortsätta att göra det de kommande 100–200 åren. Men om vi slår in på en annan väg och tror att det är genom att vi samarbetar med länder som och ger dem en unilateral solidaritetsförklaring, att vi skulle stödja dem om de hamnar i ett eller i ett , tror jag inte att det är bra för . I motionen hänvisas det till den stores rike , då delar av hängde ihop med . Jag tror att Liberalerna gör gott i att hitta mer i de nutida argumenten för sin farliga säkerhetspolitik än att gå tillbaka så långt som för sin historiska argumentation. Vad är nästa steg i ert Natobygge? Det är den fråga som man ställer sig . Kommer det att vara en amerikansk militärbas på ? tar ni kliv för kliv . Historiskt sett har det gynnat oss att vara alliansfria. Jag tror att vi vinner mer på det än att gå in med solidaritetsförklaringar eller i klubbar där Erdoğan eller tidigare Trump och andra icke väl valda personer styr. 32 (L) replik: Jag vill börja med att poängtera att jag i mitt inledningsanförande använde historien som ett avskräckande exempel. Vi kan gå tillbaka mycket längre än för att titta på decennium efter decennium av krig, total misär och extremt mänskligt lidande. Det har vi kommit ifrån på vår kontinent därför att vi bygger försvarssamarbeten och goda relationer med länder som också tror på demokrati och mänskliga rättigheter och som står oss mycket nära. Det ska vi fortsätta att göra, och det måste vi göra ännu mer med nu efter brexit. Det är helt naturligt om vi vill fortsätta att ha fred på den här kontinenten. Då behöver vi också fortsätta att bygga samarbeten. Jag måste säga att jag blir lite förvånad när får det att verka som att någon här inne skulle vilja följa med ett annat land på någon allmän aggression mot ett annat land i världen i något invasionskrig någonstans, eller vad det nu skulle kunna vara. Så är det inte. Det som vi vill är att vi ska kunna bygga fred tillsammans genom starka försvarssamarbeten. Det finns en sådan myt om Nato som brukar komma från vänstersidan att det skulle innebära att man måste ställa upp på diverse invasionskrig här och där. Så är det inte. Det handlar om att om vi blir utsatta för en aggression eller om någon av våra fränder blir utsatta för en aggression ställer vi upp och försvarar varandra. Det är försvar det handlar om. Jag tycker att det är historierevisionism att säga att det är för att vi har hållit oss neutrala som vi har hållit oss utanför konflikter. Det har ganska ofta varit för att vi har sysslat en hel del med fulspel och inte alls skött oss särskilt fint och inte tagit ställning när motståndet har varit diktatur. 33 (MP): är ett litet, alliansfritt land som behöver samarbeta med andra för att värna människors säkerhet, frihet, demokrati och mänskliga rättigheter nu och . I strävar vi efter en värld i balans där solidaritet och respekt för mänskliga rättigheter kombineras med hållbar utveckling och klimaträttvisa.