prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — Det är lätt att stå här och låtsas, men det som verkligen spelar roll är vad man gör. Vad kommer att hända om det blir en borgerlig regering, undrar . Det kan jag berätta. Vi kommer att skaffa fler poliser, vi kommer att höja takten i rekryteringsarbetet och vi har ett nytt mål om 32 000 fler poliser. Under alliansregeringen tillkom fler poliser än vad har lyckats få fram. Vi kommer också se till att poliser får mer betalt. Låt mig upprepa min fråga: Varför röstar regeringen nej till den riktade polislönesatsningen på högre löner för våra poliser? 81 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Återigen: Genomsnittslönen för en polis ligger på drygt 38 000. Den har ökat med 6 000 . Polislönen har ökat mer än . Grunden till det är det avtal som slöts 2018 mellan och – långt innan gick in och skulle besluta om lönerna. Hur långt är beredd att gå? Ska även sätta lönerna för sjuksköterskor, läkare, brandmän och barnmorskor? Är de inte också hjältar i samhället? När man går in och börjar röra i detta gör man tabbar, vilket visade sig under beredningen. Precis det gjorde när han skulle låsa det till poliser i yttre tjänst och det visade sig vara fullständigt fel och han fick ändra det. Kommer dessa pengar att gå till poliser inom och på ? När tar över lönebildningen från parterna stökar man till lönebildningen. Jag ser gärna högre löner till poliser, men det måste vara med ett bevarande av den svenska partsmodellen. 82 (MP) replik: Vi har en socialdemokratisk enpartiregering som inte styr på sin egen ekonomiska politik. Som bekant var det budgeten från , som gick igenom. Statsrådet pratar i sitt inlägg om att av regeringens budget är intakt, och statsministern har beskrivit det som marginella justeringar. Uppenbart tolkar de partier som fick igenom sin budget inte det på samma sätt. Tvärtom har de firat och sett det som en stor sak. Det är kvar till valet. Vi har en vårbudget framför oss, och just nu tyder inget på att någon annan konstellation kommer att få igenom den. Jag tror inte att mitt och statsrådet partier skulle ha några problem att komma överens. Det har vi gjort tidigare och haft bra samarbete på många sätt. Men andra partier vill inte prata med varandra eller sitta i samma rum, det vill säga och . Skulle vi få ett valresultat med samma konstellation i har vi inte heller då rett ut detta problem. Det talas om marginella justeringar, men blir det mycket. Bland annat införs ett jobbskatteavdrag. Kommer vi att ha en mandatperiod då fyra ytterligare jobbavdrag genomförs i stället för att pengarna går till skola och socialtjänst? Kommer att acceptera denna situation? 83 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Det är av den rödgröna budgeten som går igenom. Det är alltså som förändras, och hälften av de pengarna handlar om en förändring av skattesänkningen. Vi ville sänka skatten också för funktionshindrade och arbetslösa medan oppositionen bara vill sänka skatten för löntagare. Man vill alltså bevara skatteklyftan och straffbeskatta arbetslösa och sjuka. Jag vill påstå att det är ett tecken på ren klasspolitik. Det är i sig ett rejält förhandlingsmisslyckande för högern. Att M, KD och SD satt ända in på slutet och förhandlade men inte kunde komma överens om av budgeten är ett tecken på hur riskerar att styras om det skulle gå riktigt illa. Högern har inte heller majoritet för sina förslag. Högerns reservation gick inte igenom med majoritet utan för att man var den största minoriteten. Så ser det parlamentariska läget ut. Hur ska vi leva med detta? Till att börja med måste vi klara av det fram till valet. När sedan väljarna fördelat sina röster vet vi hur det parlamentariska läget ser ut. Att fortsätta att hålla inte minst högerextremismen ute från regeringen är något jag verkligen vill göra. Jag kan inte tänka mig att släppa in högerextremister i . Om alla partier som inte vill det är besjälade av detta måste vi kunna komma överens långsiktigt om hur budgetspelreglerna ska se ut så att vi kan förhandla om dem tillsammans. Jag hoppas på sådana lösningar efter valet. 84 (MP) replik: Vi delar absolut ambitionen att hålla högerextremister utanför regeringen, men jag tycker ändå att regeringen och statsrådet tar lätt på att en regering måste kunna styra med en ekonomisk politik som man står bakom. Statsrådet nämner åter , och jag har inte kollat hur tidigare budgetar har skilt sig. Men vi har inte revolution vid varje regeringsskifte, utan förändring sker långsamt . Det var inte det första jobbskatteavdraget 2007 som förändrade samhället utan av upprepade satsningar och fokus åt det hållet i stället för på annat. Många av delarna i statsbudgeten är fasta. Exempelvis EU-avgiften på ett trettiotal miljarder rör man ju inte. Jag tycker att statsrådet tar för lätt på detta. Man måste som regering styra på sin ekonomiska politik. Annars blir det också mycket svårt med ansvarsutkrävandet. 85 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Jag tycker inte att jag tar lätt på det. Däremot måste man alltid tänka igenom vilka alternativ man har. Om vi hade varit i början av en mandatperiod och en sådan här budgetreservation hade gått igenom, även om det bara rörde sig om , hade vi fått överväga ett extra val. Det gjorde vi också 2014. I det läget var vi beredda att gå tillbaka till väljarna och säga att det blir ett extra val. Men då fick några av oppositionspartierna kalla fötter, bland annat , som riskerade att åka ur . Därför kom de till oss och ville göra upp, och det blev decemberöverenskommelsen. Den lyckades de inte hålla mer än den sprack. Sådan är historieskrivningen. Mitt korta svar är: Om det inte hade varit kvar till valet hade vi kanske övervägt ett extra val. Men är vi här och kan inte ha ett extra val eller februari och sedan val igen . Därför måste vi regera med de ramar har satt, och förändringen rör som sagt av den totala budgeten. 86 (V) replik: I 34-punktsprogrammet, som regeringen håller kärt men som alla andra överger, står det att det ska skapas ett nationellt avhopparprogram. Men den punkten verkar vara den svåraste för justitieministern att genomföra. Precis som justitieministern sa går kommunerna med 50 miljarder i överskott. Men det är uppenbart att kommunerna inte har kapacitet att skapa det avhopparprogram som många vill ha. finns avhopparprogram av olika slag, men stödet ser väldigt olika ut beroende på kommun. När SVT frågade svarade 15 av 21 kommuner att de skulle vilja ha en avhopparverksamhet men att det behöver samordnas nationellt. Ändå säger justitieministern återkommande att detta är något som regeringen inte kan hjälpa kommunerna med och som kommunerna själva måste ta ansvar för. hör jag justitieministern prata i debatten om utredningen om att kommunerna ska få ett brottsförebyggande ansvar, vilket jag välkomnar. Det är verkligen toppen och något som behövs, men om kommunerna ska ha ett brottsförebyggande ansvar, varför kan de då inte också få den hjälp och det stöd de vill ha för att skaffa fram en nationell avhopparverksamhet? För mig går detta hand i hand när det gäller att se till att gängkriminaliteten knäcks. Varför vill regeringen inte genomföra ett nationellt avhopparprogram? 87 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Vi har sagt från första början att vi ska stärka avhopparverksamheten och att den måste förbättras. Därför gav vi ett uppdrag till Kriminalvården, , polisen och att lägga fram förslag till åtgärder som behöver vidtas. Man föreslog då inte något nationellt avhopparprogram, utan man föreslog att man på olika sätt skulle kunna stärka och stödja kommunerna. Med detta som underlag gick vi vidare och tillsatte som särskild samordnare för dessa myndigheter. är van vid att göra sådant. Det var han som låg bakom hela projektet med snabbare lagföring, som fungerar väldigt väl. Det började i norra , och sprider vi det över landet. Han har varit rikspolischef, chef för och så vidare. Om det är någon som klarar av att samordna statliga myndigheter är det han. Han kommer med en rapport till mig . Han har bland annat i uppdrag att se hur vi ska göra för att ytterligare stärka insatserna. Sedan vet vi att har anslagit ytterligare pengar – jag tror att det är 50 miljoner till. Då är det bra att vi kan använda oss av dessa pengar för att kunna göra detta. Jag menar att det måste finnas ett eget intresse hos kommunerna. När jag tittade i rapporten såg jag att det fanns 80 avhoppare i men 30 avhoppare i . Då undrar jag vad man gör i egentligen. är ju ett problemställe just . Det är den kommun där vi har allra flest skjutningar och som driver detta, medan skjutningarna i har minskat med två tredjedelar på bara . Kopplat till detta finns Sluta skjut. När vi får det på plats i fler kommuner blir det krav på att ha en bra avhopparverksamhet. Det korta svaret är: har ett uppdrag och ska lämna en rapport till mig , och vi ska stärka avhopparverksamheten. 88 (V) replik: Jag tackar justitieministern för svaret. Jag hoppas att utredningen utmynnar i att vi får ett nationellt ansvar och en styrning av avhopparprogrammen. Uppenbarligen mäktar kommunerna inte med att införa sådana program, oavsett om de går med plus eller minus i sina budgetar. Det finns goda exempel, och det finns dåliga exempel. De dåliga exemplen finns ofta i moderatstyrda kommuner som . Jag noterar att det finns ett starkt motstånd hemma i mot att införa Sluta skjut i till exempel . Dessa saker hänger ihop. Något som jag också ser hänger ihop är inslussning och utslussning från anstalterna. Att komma ut från anstalten och in i samhället igen är en kritisk skärningspunkt som det skulle behöva läggas mer resurser på för att samverkan ska fungera bra och så att man inte återfaller i brottslighet. 89 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Vi har ändå det kommunala självstyret att utgå ifrån. Om man vill påverka det får man ibland försöka gå lite olika vägar. Man kan gå in med pengar, och man kan gå in med olika former av nationell styrning. Det är bland annat detta som tittar på. Jag kan försäkra att vår ambitionsnivå är att få upp antalet avhoppare och ge dem bättre stöd i deras situation. Jag är faktiskt lite förundrad över att inte satsar mer på det. Sluta skjut är ett sätt att lyfta fram avhopparverksamheten, för det innebär att man ökar pressen på individen och säger: ”Om du lämnar gängkriminaliteten har vi ett avhopparprogram till dig som vi kan hjälpa till med. Om du väljer att stanna kvar kommer vi att jaga dig med alla samhällets till buds stående medel.” Det är detta som har fungerat så bra i , och det är detta som vi vill sprida över landet. Det i sig kan innebära att vi helt enkelt pressar fram ökade satsningar på avhopparverksamhet. 90 (SD) replik: Jag har haft förmånen att debattera med ett flertal gånger tidigare och vet av erfarenhet att det ibland kan vara svårt att få ett ja- eller nej-svar eller åtminstone ett tydligt svar på frågor. Utifrån det som vi har att ta ställning till vet vi att det alternativ som har vunnit gehör i utskottet och som förväntas vinna gehör i kammaren , alltså , och förslag, i praktiken innebär kraftiga satsningar på rättsväsendets olika delar. Då är frågan om , allt annat lika, anser att det kommer att underlätta, alltså att det kommer att bli bättre eller sämre för rättsväsendet. Kommer man att ha bättre förutsättningar att bekämpa eller beivra brottslighet eller inte? Ett par av dessa satsningar är exempelvis till Nationellt forensiskt centrum 2022, till kameror och övrig teknik för och till ren avhopparverksamhet. Då har vi inte ens nämnt de som vi riktar till polislönesatsningen 2022, vilken regeringen utelämnade i sitt förslag. Vi riktar även 50 miljoner extra till Säkerhetspolisen, 80 miljoner till , 50 miljoner till domstolar, 200 miljoner till Kriminalvården och så vidare. Då är frågan: Utifrån dessa satsningar, allt annat lika och det enda som skiljer alltså är regeringens ovilja att investera på området och den ambitionshöjning som finns hos , det bättre för rättsväsendet med dessa resurser, eller blir det sämre? 91 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Jag tror faktiskt att de flesta väljare finner denna överbudspolitik rätt oseriös. Alla vet att om jag säger att jag tänker föreslår extra fängelse för ett brott kommer ni i oppositionen att säga . Om jag föreslår kommer ni med , och föreslår jag kommer ni med . Det är likadant på pengasidan. Om jag anslår de pengar som myndigheten har begärt och till och med lite till, vilket vi har gjort , är det klart att ni kommer och säger en krona till, någon miljon till eller lite grann till, detta utan någon egentlig koppling till budgetäskanden från . Det finns ett enda skäl: Ni vill försöka få rubriker i tidningarna. När man gör en budget måste man, för att inte slösa med skattebetalarnas pengar och för att det ska bli riktigt, utgå från myndigheternas äskanden. Här har vi som sagt gett precis det som myndigheterna äskade, till och med lite till. Jag vet inte, men det kan vara så att en del av de pengar som anslås kanske inte kommer att kunna förbrukas av det enkla skälet att man inte har kapacitet att göra det. Ta till exempel det här med kameror. Jag vet av erfarenhet hur det ibland tar att göra de upphandlingar som behövs för att kunna sätta upp kameror. har vi satt upp fler kameror än någon annan regering har gjort – vi är uppe i över 450 kameror – men detta är en sådan post där frågan är: Kan man verkligen göra av med dessa pengar om man ska leva upp till upphandlingsregelverket? Det blir förstås en fråga för att försöka styra detta, men det blir lätt fel när man från gör saker som man kanske inte riktigt har koll på. Lönesatsningen är ett typexempel på detta. Först skulle ni låsa det endast för poliser i yttre tjänst, och sedan visade det sig att det blev fel och att det måste breddas för att få med och . Så blir det när man inte riktigt har koll på pengarna. 92 (SD) replik: Jag förvarnade i min förra replik om att jag vet att är väldigt duktig på att aldrig svara på de frågor som ställs, och han lyckades att göra just detta. Det handlar inte om någon överbudspolitik. Vad som enligt är överbudspolitik är hans egen politik . Detta har vi sett på en rad områden, där initialt har sagt att det är överbudspolitik och inget som man kan gå fram med. Men sedan, när opinionen kanske har tagit fart eller när han insett att hade rätt från början, anpassar han sin rättspolitik utifrån de förslag som vi redan har lagt fram. Då är det inte längre överbudspolitik, utan då är det regeringens välavvägda satsningar. Jag tycker att det är oseriöst. Vi har under beredningsprocessen suttit ned med berörda myndigheter. De vet hur dessa pengar ska brukas. Lägg därför inte över skulden på dem! Frågan jag försökte ställa var: Är det bättre eller sämre för rättsväsendet att vi föreslår ytterligare ? 93 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Det oseriösa är när man lägger fram förslag som man inte riktigt har berett och tänkt igenom. Ert löneförslag var ett typexempel på det. Först förhandlade ni jättelänge. Sedan klarade ni inte av att lösa saker och ting. Och i slutskedet slängde ni ihop någonting som nog kan funka. Ni skriver då till exempel in denna begränsning att höjningen av polislöner bara ska gälla poliser i yttre tjänst. I den fortsatta beredningen visade det sig sedan att ni inte hade tänkt på hur poliskåren splittras och vilka effekter som det faktiskt får. Då fick ni ändra det. Vi har poliser inte bara i utan även i och inom . Hur ska vi göra där? Det har ni inte heller tänkt på. När man i slutskedet och mycket snabbt försöker styra saker som man inte har riktig koll på får vi efteråt försöka lösa detta. Det är jag övertygad om att vi kommer att kunna göra så att det blir en fungerande budget. 94 (KD) replik: Jag konstaterar att det är en hel del antaganden och gissningar i justitieministerns resonemang. Han har ganska starka uppfattningar men är ganska dåligt påläst när det gäller Säkerhetspolisen. Vi skriver att detta tillskott till anslaget därutöver kan användas för att stärka attraktiviteten för polisyrket inom . Det går alltså att använda dessa medel till att höja polislöner även där. När det gäller kamerasatsningen innebär det stora tillskottet – mer – att polisen kan fördubbla antalet kameror enligt . Där har vi förstås varit noggranna med beredningen både i utskottet, där har varit inbjuden för att redogöra för konsekvenserna, och i direktkontakter. Detta är alltså inte några gissningar, utan det är utifrån det behov som finns av rejäla anslagsförstärkningar i dessa delar. När det däremot gäller polislönerna, som jag vill rikta min fråga till justitieministern om, gör en närmast episk piruett. Han vill ta åt sig äran för att polislönerna har höjts till de nivåer som han beskriver under den socialdemokratiska regeringens tid. är han kraftigt emot de riktade polislönesatsningar som först M-KD-budgeten bidrog till och som blir möjliga med den budget som ligger på bordet för beslut . Han hänvisar till att det är parterna som ska besluta om detta och fördela dessa pengar. Så är det absolut. Vilka är parterna? Den ena parten är , där ekonomichefen beskriver att man tycker att man har varit tydlig i budgetunderlaget om behovet av att fortsätta denna satsning. Man har också framfört behov av att öka och accelerera denna satsning kommande år. Enligt har det sagts att det inte finns en finansiering för det. Den andra parten, , är också för en riktad polislönesatsning. Det är lättare att komma överens om det finns pengar att fördela, fru talman. 95 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Genomsnittslönen för poliser ligger på lite . Det är en ökning med nästan sedan vi tillträdde. Polislönerna har stigit snabbare än då ni styrde . Grunden för det är faktiskt det avtal som slöts mellan och och som blev starten för en sådan löneökning. Jag har sagt att om detta avtal följs kommer vi att se till att anslå de pengar som behövs för detta. Sedan vill ni gå in med extrapengar. Och det gör ni av rent opportunistiska skäl, skulle jag vilja säga. Det är klart att det finns en problematik som ni uppenbarligen inte vill bry er om att ens tänka igenom. Just nu diskuterar vi att man ska ha lagstadgade minimilöner i . Då säger och övriga högerpartier: Nej, vi ska absolut inte ha några lagstadgade minimilöner eftersom politikerna inte ska gå in och styra över lönebildningen. Detta säger ni i andra sammanhang. Men ni säger, av rent opportunistiska skäl, att just här ska sätta löner. Jag har ingenting emot högre löner för poliser – tvärtom. har polisernas löner ökat snabbare än på andra ställen. Men jag vill att parterna ska göra upp om lönerna och inte politikerna. Annars kommer vi nämligen att få en annan diskussion. Jag ställde tidigare frågan: Är inte barnmorskorna hjältar? Är inte sjuksköterskorna hjältar? Är inte läkarna hjältar? Vilka andra yrkesgrupper skulle man också kunna säga att ska rikta pengar till på detta sätt? Detta gör ni, som sagt, av rent opportunistiska skäl. Låt parterna bestämma om lönebildningen på svensk arbetsmarknad. Det tycker jag är det grundläggande. Sedan ser vi till från vår sida att staten finansierar denna löneutveckling. Men förklara gärna för allmänheten hur du, , kan få ihop detta med att vara emot lagstadgade minimilöner och driva denna politik i denna fråga. 96 (KD) replik: Om man inte kan berätta sanningen om sin egen politik är det lättare att berätta osanningar om sin motparts politik. Det är ingen som föreslår att ska besluta om nivåerna på polislönerna. Det är upp till parterna. Vilka är parterna? Det är , som har varit tydlig med att det behövs medel för att kunna finansiera en riktad lönesatsning, och , som har efterlyst en riktad polislönesatsning. Det är detta som det handlar om. Det handlar om att bygga ut polislönesatsningen – , och . Det är för att vi vill uppvärdera polisyrket, vilket både och är måna om. Ska man komma överens mellan parterna är det ett litet steg på vägen att ha pengar att förhandla om och komma överens om för att se till att få upp lönerna på nya nivåer. Jag är stolt över att vi har lyckats få upp polislönerna med M-KD-budgeten. Och tar vi ett viktigt steg. Varför är mot en riktad polislönesatsning? 97 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Nej, jag är inte emot höjda polislöner – snarare tvärtom. har polislönerna stigit mer än vad de gjorde . Och vi har sett till att finansiera de avtal som har beslutats och förhandlats fram. Men svarade inte på min fråga. Hur kan han ha en linje när det gäller lagstadgade minimilöner i EU, med argumentet att politikerna inte ska lägga sig i lönebildningen, och en helt annan linje på detta område? Hur går det ihop över huvud taget? Det gör det naturligtvis inte, utan här handlar det som sagt om något slags partipolitisk opportunism som han ägnar sig åt. Det är klart att vartenda öre av de som har tillförts ska gå ut i lönekuverten. Så kommer det att bli. Men om man fortsätter på denna väg, att bryta ut yrkesgrupp efter yrkesgrupp, kommer vi att ha ett mycket svårt jobb här i att sitta och bestämma om vad olika yrkesgrupper ska få i lönekuvertet. 98 (L) replik: Det är inte alltid som man blir golvad här i kammaren. Men självgodheten, som jag ibland känner drabbar mig, vilket säkert många tycker är konstigt, exploderade i justitieminister inlägg. Man kan få för sig att det är som står bredvid mig här, snabbare än sin egen skugga. Men han vevar på som i Bo, vilket ni som kan er i förstår. När det gäller antalet poliser och bristen på poliser behöver vi ha 10 000 till poliser i för att nå upp till ett europeiskt genomsnitt – inte fler och inte färre men ungefär upp till det europeiska genomsnittet. En bra polis kan nämligen jobba ute i samhället och kan förebygga brott, kan interagera med skola, socialtjänst, näringsliv, organisationer och bostadsbolag och bygga det starka samhället där man vet att handlingar leder till konsekvenser. Och de mest utsatta människorna vet att de som är där för att mörda, sälja droger, utpressa och så vidare åker dit. Jag står gärna till tjänst från Liberalernas sida om Socialdemokraterna helt plötsligt kommer till skott med nya åtgärder mot hederskultur, tidigare insatser för unga kriminella och språkkrav. Språkkrav brukade beteckna som rasism förut, så här har vi en man som åkt över hela den politiska kartan som en skridskoåkare . Vill han stå för arbetslinjen? De här vuxna männen som kan jobba men som jagar polisen, ska de jobba? Kom till Liberalerna! Vi kan prata med alla partier, för det är det som är Liberalernas ståndpunkt. Vi kan prata med alla – även med Socialdemokraterna om de mot förmodan är kloka. 99 Justitie- och inrikesminister (S) replik: Jag beklagar att Liberalerna hoppade av januarisamarbetet . Annars hade vi på ett helt annat sätt kunnat fortsätta förhandla i vardagen om bland annat de här frågorna. Det var ju många saker i januariavtalet som ännu inte var färdiga. lyfter fram hedersbrotten. Där är vi i slutskedet med en ny strafflagstiftning. Vi instiftar ett särskilt hedersbrott med en egen straffskala. Där hoppas jag att vi ska kunna fortsätta det samarbete som vi haft. Vi har ett bra samarbete med framför allt i de frågorna, och det kommer vi att vilja ha också när vi färdigställer den lagstiftningen, både lagrådsremissen och propositionen. Men jag beklagar som sagt att Liberalerna valde detta, enligt min uppfattning helt i onödan eftersom samarbetet inte var avslutat. Det var bara det att vi fick en regeringskris och fick lösa den regeringskrisen. Då valde Liberalerna, helt i onödan och utan egentligt skäl, att lämna januarisamarbetet. Det tycker jag faktiskt är synd. Jag tycker också att det är problematiskt för Liberalerna att man nu har placerat sig i en situation som är jättesvår. I realiteten jobbar Liberalerna nu för en regering som Liberalerna inte kommer att få sitta i. Det är ju inte och KD som avgör om Liberalerna ska få sitta i en framtida regering; det är som avgör det. Frågar man KD och om den saken får man aldrig några riktigt klara svar.