prot · H809144 · 2021-06-18 00:00:00 — Utöver det vill jag önska statsrådet en trevlig helg. 101 Statsrådet (S): Jag kommer faktiskt först att svara på varför interpellationsdebatten hålls , givet vad som antyddes om förseningen. Jag tycker att det var lite fräckt, får jag säga. Om man hade brytt sig om att titta i våra kalendrar, vilket man kan göra, hade man vetat att jag den var i och förhandlade CAP. Efter det följde jag de restriktioner och rekommendationer från och som fanns, vilket innebar att jag satt i familjekarantän hemma i . Efter det fick vi besked om att det inte fanns några interpellationstider i kammaren förrän tidigast detta datum. Det är alltså den exakta upprinnelsen till att interpellationsdebatten hålls . Sedan kan man möjligen bli lite smickrad över att oppositionen tror att man är så fingerfärdig att man kan veta exakt när man lyckas lösa en fråga som man har tragglat med – och dessutom till ett specifikt datum då man behöver det i kammaren. Jag önskar att jag kunde göra så, men jag har aldrig lyckats med det konststycket. Med det sagt vill jag också vara tydlig mot , som säger att det fanns andra beslut som kritiserades. Det sa faktiskt jag också. Jag sa att det givetvis finns synpunkter på enskildheter i förslagen och att allt annat hade varit konstigt. Men inte minst givet sprängkraften i och känslorna kring många av de här besluten uppfattar jag det ändå som att helheten har tagits emot väl av i stort sett alla. Jag har så här långt inte hört någon som kritiserar helheten och helhetsbalansen i det här beslutet. Sedan har man synpunkter på enskildheter – på enskilda jakttider, på enskilda regleringar eller på att vi har lyssnat eller inte lyssnat på en viss intressent, där vi har satt oss ned och gjort en avvägning. Jag uppfattar dock att helheten är väl emottagen, och det är den för att vi har haft en gedigen och bra process. Vi har även remitterat frågan två gånger, vilket är svaret på varför beslutet kom så sent som . Vi var måna om att försöka lyssna in så mycket som möjligt, och vi har också gjort korrigeringar i de fall där det blev fel. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2020/21:765 om svensk livsmedelsstrategi 102 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att satsningarna inom livsmedelsstrategin når fram till svenska gårdar och får effekt. Livsmedelsstrategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Precis som nämner har stora satsningar inom ramen för livsmedelsstrategin genomförts. Här kan till exempel nämnas uppdragen till att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan och att identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverk. har även i uppdrag att förenkla myndighetskontakter digitalt, bland annat genom att skapa tjänster för sammanhållna guidade processer. Det sistnämnda uppdraget till utökades genom ett uppdrag att ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Detta gjordes för att ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning. Jag ser att det här är uppdrag som kommer att underlätta administrationen för företag i livsmedelskedjan – inte minst för lantbrukare, då de berörs av ett stort antal komplexa regelverk. har i sin utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin för bland annat kommit fram till att livsmedelskedjans förädlingsvärde fortsätter att öka och att andelen innovativa företag är jämförelsevis hög i livsmedelsindustrin, handeln och restaurangledet. Men trots detta ökar inte förädlingsgraden. I arbetar vi nu för fullt med att ta fram en strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken för åren 2023–2027. Planen ska lämnas till för godkännande . Regeringen har överlämnat en proposition till som innehåller förslag till en ny lag om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Lagen genomför och rådets direktiv (EU) 2019/633 av om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan. Lagstiftningen förväntas stärka jordbrukets position och förhandlingsstyrka i livsmedelskedjan och på det viset öka primärproducenternas lönsamhet. Den nya lagen föreslås träda i kraft . har uppdraget att följa upp livsmedelskedjans utveckling och utvärdera livsmedelsstrategins resultat. har uppdraget att samordna livsmedelsstrategins arbete. Genom bland annat dessa två uppdrag tillsammans med livsmedelsstrategins långsiktiga satsningar känner jag mig trygg med att vi kan följa livsmedelskedjans utveckling och säkerställa att livsmedelsstrategins satsningar får effekt. 103 (M): Jag tackar ministern för att hon tar sig tid att vara här i kammaren och svara på denna never-ending story. Det finns ju ingen människa som tror att man kan få en flång ny till priset av en begagnad – förutom när det handlar om mat. Då verkar människor tro att man kan plocka upp en utländsk köttbit ur frysdisken och få den där härliga känslan av att det smakar gudomligt gott och att kroppen fylls med ren urkraft från jordar som generationer har vårdat ömt och . Det är som att prislappen, som är som ett stort importerat fikonlöv, plötsligt döljer klimathot, antibiotikaresistenshot och behovet av en inhemsk matproduktion genom krig och kris. En annan tankevurpa i samma klass är att man kan livnära sig på billig importerad vegansk mat och kan åka ut till landet för rekreation och tro att service och öppna landskap med biologisk mångfald bara ska finnas där att njuta av. Det går att bagatellisera sådana här tankevurpor, men det är allvarligt att vi inte värderar våra matproducenters resurser, kunskap och talang högre. Om vi inte värderar dem högre prioriterar vi bort våra bönders välmående, hälsa och lönsamhet, och vi kommer då att fortsätta förlora våra primärproducenter i stor skala. Det är därför, fru talman, jag har väckt denna debatt med ministern. Jag vill tacka ministern för svaret, men mitt svar på det svaret är att det inte duger. har inte företagarna på landsbygden sett någonting av vår svenska livsmedelsstrategi på gårdsnivå, utan tvärtom ökar regelbördan på dem . Att fått i uppdrag att minska regelbördan – och pengar för att göra detta – hjälper ju inte så länge bonden inte ser några regelförenklingar. Jag bor i den lite vackrare delen av , i närheten av . Där har vi väldigt länge jobbat med gränshinder i olika forum. Ett sådant forum för regelförenklingar borde vi ha även för svenskt lantbruk. Vi borde införa en – annars har vi snart inga bönder kvar i vårt land. Jag har lovat att jobba för tryggheten i vårt land. Att kan producera mat för landets livsmedelsförsörjning är en basal trygghet, men vi måste politiskt underlätta allt som vi kan underlätta i denna kammare och på regeringsnivå för att detta ska kunna ske. Det är ren och skär orättvisa att svenska bönder producerar de mest högklassiga livsmedlen men bara har förutsättningar för ett ganska dåligt ekonomiskt resultat. Det är lite som att producera en flång ny V90 men bara få betalt för en begagnad . Frågan kvarstår: När ska svenska bönder på gårdsnivå se att vår svenska livsmedelsstrategi ger effekt hos bönderna så att de kan producera mer? 104 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Frågan är viktig på väldigt många sätt. Jag skulle vilja säga att vi genom att satsa långsiktigt och strategiskt på de gröna näringarna inte bara skapar förutsättningar för jobb och tillväxt på landsbygden utan att detta också är helt rätt givet den klimatutmaning vi har. Det här är branscher som på ett reellt sätt kan vara med och bidra också till andra branschers möjligheter till omställning. Därför känns det väldigt bra att vi någonsin har en livsmedelsstrategi på plats i . En strategi är i och för sig till sin karaktär långsiktig, och därför är också målsättningarna i strategin långsiktiga. Mycket av det som är grunden för strategin handlar om att man ska öka lönsamheten i jordbruket – detta tror jag är vad den svenska bonden önskar sig mest av allt, inte minst givet den beskrivning som gav, som det ju är lätt att hålla med om. Det finns många tankevurpor här, både hos konsumenter och hos andra. Det kommer satsningar på forskning och innovation. Vi mer än fördubblar de medel som staten lägger till forskning och innovation, just när det gäller de gröna näringarna, med den senaste FOI-propositionen. De samverkansarenor som skapas i och med livsmedelsstrategin innebär att stora och små aktörer i olika delar av värdekedjan, som är olika långt komna, tillsammans kan bidra till att hitta innovativa lösningar, inte bara när det gäller produktutveckling utan också när det gäller nya affärsmodeller och annat. Vi ser att detta bär frukt här och . Det handlar också om satsningar på export. Att man har en bra lönsamhet och en högre förädlingsgrad, vilket är ett uttryckt önskemål i strategin, samt att man inte behöver producera kvalitet som en men få betalt som för en bygger på att man får avsättning på en stor marknad som är beredd att betala för premiumprodukter, som faktiskt har och som kan produceras i större skala än för bara inom gränser. Den strategiska satsningen för att hjälpa fler företag, framför allt små och medelstora sådana, ut på världsmarknaden är jätteviktig. Jag skulle vilja säga att detta syns för bönderna , även om jag förstår att man tycker att det är frustrerande med regelkrångel och sådana bitar. Vi har i närtid sjösatt ett antal projekt för att göra det lättare. Oaktat detta ser vi att vi faktiskt har positiva siffror på det mesta när det gäller lantbruket just . Man har trots pandemin ökat exporten från . Nästan samtliga produktionsslag har ökat sitt värde . Till och med mjölkinvägningen var, på hur länge som helst, större än vad den har varit tidigare. Jag ska inte säga att det är ett trendbrott, för det går inte att säga efter en invägning, men detta var inte väntat. Även där ser vi att det finns en efterfrågan på svenska produkter. Trots många tankefel, som jag tror att vi alla till mans gör oss lite skyldiga till ibland när vi handlar, har vi medvetna konsumenter som faktiskt bidrar och gör skillnad just . Branschen själv tog initiativ till märkningen Från . Den har fått ett enormt genomslag, mycket större och snabbare genomslag än något som jag tror att vi politiskt hade kunnat lagstifta eller reglera fram. Konsumenter som ska välja i hyllan kan göra ett enkelt val. När man direkt ser att en vara är producerad i ser vi att man i hög utsträckning gör det valet. Den typen av incitament och förutsättningar att göra mer av tror jag är en outnyttjad potential i det fortsatta arbetet med att utveckla strategin. 105 (M): Tack så mycket, ministern, för svaret! Jag håller fullständigt med om att makten här ligger hos konsumenterna, men vi har också en väldigt stor makt att påverka förutsättningarna. När det gäller lönsamhet är bondepraktikan ganska enkel. Moder natur och vädret bjuder på de förutsättningar som finns. Och precis som ministern säger får vi verkligen hoppas att det här är en trend som är startad och inte bara en enstaka företeelse. Det är inte alls länge sedan som vi hade torka och en 50-procentig skördenedsättning. Därför tror jag att det är klokt att vi i livsmedelsstrategin satsar på långsiktiga beslut och låter våra matproducenter få en sådan lönsamhet att de kan investera , till exempel i vattenlagring för år med torka. Men svenska lantbruksföretagare är förpliktade att följa ett omfattande lagstiftnings- och regelverk gällande miljöfrågor, djurhälsa, djurskydd, livsmedelssäkerhet, markanvändning, vattenskydd, arbetsmiljö och kemikalieanvändning – jag kan göra en ganska lång uppräkning. Miljöhusesyn har visat att svenska bönders regelbörda har ökat . Svenska bönder levererar en trygg, säker och näringsrik mat, vilket svenska konsumenter förhoppningsvis nu har upptäckt så att de använder sin makt. Men vi får inte kväva producenterna under regelbördor. Därför skulle jag vilja veta, fru talman, hur ministern och regeringen ställer sig till den som har föreslagit. En annan jätteviktig fråga för att den svenska livsmedelsstrategin ska bli verklighet på riktigt är hur vi tacklar den våldsbejakande djurrättsaktivismen. Jag skulle vilja fråga ministern vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att nolltolerans ska råda mot dessa aktivister. Hela regeringen måste ju se allvaret med att matproducenter hotas till livet, skräms till tystnad och terroriseras tills de inte längre orkar bedriva sin verksamhet. Försvarsministern skulle kunna befästa att svenskt lantbruk är en självklar och skyddsvärd del i vår totalberedskap. Justitieministern borde kunna lägga skarpa förslag på bord om höjda strafftider och hårdare straff för dem som är direkt involverade i aktionen men även de som har varit behjälpliga. När tror ministern att vi kan klassa våldsbejakande djurrättsaktivism som ren och skär terrorism? Jag skulle också gärna vilja veta hur ministern tänker agera framåt för att vi ska få nolltolerans mot våldsbejakande djurrättsaktivism. 106 Statsrådet (S): Tack, , för uppföljande frågor! Om vi börjar med reglerna tror jag att vi alla politiskt är väldigt besjälade av att kunna göra det enklare att vara företagare, oavsett bransch. Dock är det lättare sagt än gjort , inte minst för den grupp som jobbar inom de gröna näringarna och då kanske främst de som jobbar med matproduktion, alltså bönder. Det beror givetvis på väldigt många saker, bland annat att man hanterar livsmedel. Livsmedlen ska vara säkra, de ska kunna spåras, man jobbar med djur och vi har en djurskyddslagstiftning. Man jobbar i verksamheter som är i nära samklang med naturen, vilket betyder att man behöver säkerställa att utsläpp och annat är reglerat. Det där tror jag är svårt att komma ifrån. Jag tror också att konsumenter mer och mer förväntar sig att det man köper är producerat säkert och av bra kvalitet. Däremot tror jag att man kan göra mycket för att göra det enklare. Bara för att man ska ha verksamheter som är bra betyder det inte att man inte kan jobba med standardiserade processer, att man behöver söka hos många ställen och så vidare. Allt det där är sådant som jag tror att menar att en skulle jobba med. Jag har ingenting emot det. Men jag kan tänka mig att i princip alla uppdrag som en sådan nämnd eller kommitté skulle lägga ut är lagda på , på specifikt kopplat till livsmedelsproducenterna och på näringsministern rent övergripande för all näring. Jag talar gärna vidare om konkreta sätt att göra det lättare, och jag tror att vi har samma ambitionsnivå. Jag kan också konstatera att vi har samma ambitionsnivå när det gäller att det ska råda nolltolerans mot djurrättsaktivism. Jag utgår från att det är en självklarhet för de flesta människor att så ska vara fallet. Den här regeringen har varit tydlig med att detta inte är acceptabelt och att vi borde ha infört åtgärder för att komma till rätta med det. känner jag inte till statusen, för det är inte jag som hanterar detta, men jag tror att vi har ärenden på väg fram här men som inte har passerat . Det handlar om alltifrån att man till exempel ska kunna tillåta kameraövervakning på en gård för att upptäcka, förebygga och kunna gripa individer. Men det handlar också om att se över brottsrubriceringar och straffskalor i det här sammanhanget. Sedan är justitieministerns område givetvis mycket större än bara den här frågan. Vi har gängkriminalitet och annat på agendan som gör att det är väldigt många lagstiftningsförslag som kommer , och det här är en del av dem. Här kan vi konstatera att det rör sig om väldigt få individer, men de orsakar väldigt mycket skada. Och låt mig vara tydlig: Jag har ingen som helst acceptans eller tolerans för att man kränker näringsidkare på det sätt som ibland görs. Opinionsyttringar ska självklart tillåtas, men de ska göras på ett helt annat sätt och inte så här. Jag vill ställa en fråga tillbaka till . Jag uppfattar att delar min bild att en av de viktigaste sakerna i det här sammanhanget handlar om att skapa lönsamhet för primärproducenterna och för de små aktörerna i kedjan. Här har vi Livsmedelsstrategin, och jag har redogjort lite grann för olika delar i den. Men ytterligare ett förslag, som kanske är det viktigaste utifrån ett lönsamhetsperspektiv, är det om implementeringen av UTP-direktivet. Där lämnade regeringen ett förslag till som ju först sa nej till, eftersom man inte lyssnade på vad vare sig LRF eller Livsmedelsföretagarna sa om vikten av detta. har jag noterat att man accepterar detta. Men jag skulle gärna vilja veta hur tänkte där. 107 (M): Tack, ministern, för svar och för fråga! Vi moderater är aldrig sämre än att vi kan ändra oss när vi får reda på saker och ting som förändrar bilden och den grund man står på. Här är det viktigt att man gör det. Jag skulle önska att ministern och regeringen också kunde vara lite mer följsamma när det gäller att snabba på hela Livsmedelsstrategin så att lönsamheten hamnar på gårdsnivå mycket snabbare, för det börjar bli bråttom. Jag uppfattar att ministern tror sig förstå förslag gällande . Jag skulle bara vilja påpeka att vi inte anser att det är som ska göra regelförenklingarna. Här måste man jobba med uppföljning och analys tillsammans med de parter som finns inom näringarna, för det är de som berörs och det är de som kan berätta vad det är för fel. Går man via är det nästan som en ursäkt, eftersom de inte dagligdags befinner sig i verksamheten. Jag skulle gärna vilja ställa en fråga gällande miljötillstånd också. tar det att få ett miljötillstånd prövat. Renahav hemma i kommun är ett skolexempel på hur det inte ska gå till. Jag hoppas att ministern kan ta del av deras berättelser . Det här är akut och bråttom, för våra bönder får ju inte sluta att producera mat. Det är en livsviktig fråga. 108 Statsrådet (S): När frågorna är angelägna och spännande räcker tiden inte till. Jag har stor respekt för det, men jag tänker att vi kanske kan tala vidare om de här frågorna också utanför kammaren. Jag börjar med den sista frågan, för det där är givetvis en viktig del. Det handlar om att skapa legitimitet för det arbete som vi gör och att vi kan visa att vi tar de problembeskrivningar som kommer upp här på allvar och försöker hitta sätt att lösa dem. Just när det gäller detta exempel sa jag i mitt första anförande att vi har gett ett uppdrag till att titta på hur man effektiviserar och förenklar för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Det är specifikt utpekat givet den problematik som vi har sett. Det handlar om att ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehantering. Jag förutsätter att myndigheten gör det i dialog med dem som är berörda, för det är sättet att få fram det bästa beslutsunderlaget. Jag kan konstatera att det är jättebra att alla är villiga att ta till sig av konstruktiv kritik. Det är bra att till syvende och sist accepterade UTP. Jag kan bara hoppas på samma tema. Lönsamhet regleras av många saker. Vi har strategin och allt det vi har beskrivit i den. Mycket av det är långsiktigt, och en del är kortsiktigt. Den kanske viktigaste frågan för branschen var UTP. får vi den på plats. Den förändrar styrkeförhållandena så att man kan få bättre betalt för den kvalitet man producerar – superviktigt. Men vi har också utfodringen och förslaget om att kunna reglera den då skadorna på jordbruket blir för stora om man inte klarar av att lösa problematiken med samverkan. Där säger också nej. Jag inser att jag inte kan ställa en fråga till om detta, men jag hade hoppats att vi skulle kunna ha en konstruktiv diskussion om alla delar som påverkar lantbrukets förutsättningar. Det handlar både om att skapa lönsamhet och att vilja och orka göra den värdefulla insats som lantbruket gör för att vi alla ska få högkvalitativ mat på bordet . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2020/21:767 om vildsvinsförvaltning 109 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den svenska vildsvinsförvaltningen ska kunna trygga svensk livsmedelsförsörjning. Vildsvinsfrågan är högaktuell, och det är oerhört angeläget att komma till rätta med de problem som vildsvin orsakar. För att göra jakten efter vildsvin enklare och mer effektiv har regeringen beslutat att tillåta nattriktmedel och rörlig belysning vid jakt efter vildsvin. Regeringen har även lämnat över en proposition, 2020/21:183, till rörande utfodring av vilt, som ger länsstyrelserna möjlighet att i enskilda fall besluta om förbud eller villkor för utfodring av vilt. Det så kallade vildsvinspaketet inom livsmedelsstrategin, som regeringen beslutade om 2020, ska bidra till att mer vildsvinskött når marknaden genom att underlätta köttets väg till konsumenter. redovisade ett uppdrag med förslag på nationell lagstiftning för att möjliggöra för jägare att leverera vildsvinskött direkt till konsument. Då många viltstammar fortsätter att öka, eller kvarstår på en hög nivå, är det viktigt med en fortsatt adaptiv viltförvaltning. Förra jaktåret uppgick avskjutningen till drygt 146 000 vildsvin, en ökning med närmare 34 000 skjutna vildsvin jämfört med året innan. En nationell förvaltningsplan för vildsvin är viktig för målet om en kontrollerad vildsvinsstam där skador på gröda och mark samt antalet trafikolyckor med vildsvin inblandade minskas. , som har det övergripande ansvaret för viltförvaltning, har på regeringens uppdrag tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin där resultat och åtgärdsmål framgår. ska minst , med start , följa upp resultatmålen i förvaltningsplanen. Jag ser det som oerhört angeläget att de skador som orsakas av vilt minskar och har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att revidera sina förvaltningsplaner efter övergripande förvaltningsplan. För mig är frågan om svensk livsmedelsförsörjning mycket viktig liksom även att de skador som orsakas av vilt begränsas. 110 (M): Varmt tack, ministern, för svaret! Vildsvinen orsakar nästan 700 000 trafikolyckor . De utgör en betydande kapitalförstöring i form av sönderbökade gräsmattor på fotbollsplaner, på golfbanor och i villaträdgårdar – för att inte tala om lantbruket. Den svenska vildsvinsstammen måste minskas radikalt. Vildsvinen kan inte längre marginaliseras som ett isolerat landsbygdsproblem eller ens ett isolerat svenskt landsbygdsproblem. De har helt enkelt blivit för många, och det är nu helt uppenbart att lantbrukare och jägare inte ensamma kan lösa problemet. Jag är glad att vi i är överens med regeringen om de förbättringar som har gjorts på jaktområdet gällande vildsvin, till exempel när det kommer till det som ministern nämnde: nattriktmedel och rörlig belysning vid jakt. Jag är av den bestämda uppfattningen, fru talman, att vildsvin passar bättre på en kolbäddsgrill än i grillen på en bil. Jag är också glad över att har drivit på frågan om att det ska bli lättare för jägare att kunna leverera vildsvinskött direkt till konsument. Det är ingen jägare som jagar djur utan att vilja ta hand om djuret, och därför kommer lättnader av både kostnader och administration med testning av köttet att göra att mer kött kommer på tallriken och att vildsvinsstammen kan minska något. Vildsvinen bökar sönder stora kapital för våra lantbrukare. SLU beräknade 2015 att det uppgick till . har vildsvinsstammen och kostnaderna för sönderbökningen ökat dramatiskt. Jag har den stora lyckan att bo i den lilla vackra del av , i västra , som ligger mitt emellan två kuster – vi har , och vi har . Jag bor alltså i gränslandet till . rasar just nu mot oss svenskar eftersom vår dramatiskt ökade vildsvinsstam väller över gränsen utan att de kan stoppa den.