prot · H9094 · 2021-09-16 00:00:00 — Vid ett extra regeringssammanträde beslutade regeringen om ett antal ändringar i regelverket för uttag av kvotflyktingar. Det här gjordes för att möjliggöra större flexibilitet i akuta situationer, vilket bland annat innebar att kravet på att man ska befinna sig i tredjeland tillfälligt togs bort. har också fått möjlighet att omfördela bland de platser som finns inom flyktingkvot för att möjliggöra ett större antal platser i akuta situationer. Vi lyckades mot alla odds vidarebosätta drygt 660 afghanska medborgare, som samtliga är inresta i . I gruppen vidarebosatta ingår alla ambassadens lokalanställda med familjer och alla lokalanställda vakter med familjer. Dessutom vidarebosattes, också med familjer, några tidigare lokalanställda som arbetat för den svenska Isafstyrkan, vilken avslutade sitt uppdrag 2014. Även några EU-anställda vidarebosattes. Detta gjordes i en mycket farlig och utsatt miljö. Bland de afghaner som vidarebosattes akut finns också ett antal kvinnorättsförsvarare och journalister som kunde komma till som kvotflyktingar. De svåra och riskfyllda omständigheterna gjorde att ambitionen att evakuera ännu fler svenskar och personer i behov av vidarebosättning, bland annat Försvarsmaktens tidigare lokalanställda, inte nåddes. Skälet till detta var bland annat att talibanerna stoppade afghanska medborgare som vi lyckats få fram ända till flygplatsen. Olyckligtvis kunde i samband med evakueringarna ett fåtal personer som inte fick resa in i ändå resa tillbaka, trots kontrollsystemen. Tyvärr kan sådant hända i en svår och pressad situation. är inte det enda land som har råkat ut för den här typen av händelser. Vi kommer självklart att utreda vad som skedde. Jag vill dock vara tydlig med att de två afghanska medborgare som tidigare utvisats inte fanns bland dem som blev föreslagna för vidarebosättning. Det är också viktigt att understryka att våra kontrollinstanser i har fungerat väl och har fångat upp dessa individer. Man kan inte nog understryka snabbheten i den förändring som inträffade i . Bedömningen, också från amerikanskt håll, var att det skulle ta minst en månad för talibanerna att omringa och att inta staden. Men det kom att handla om dagar. Säkerhetssituationen i har inneburit att hanteringen av de personer som varit aktuella för evakuering varit tidskritisk, och säkerhetsbedömningarna gjordes utifrån den information som fanns tillgänglig för evakueringen. Jag har fullt förtroende för svenska myndigheters arbete i de svåra situationer som säkerhetsläget i gav upphov till. 32 (SD): Jag lyfte i mitt förra anförande fram risken för att människor välkomnats hit från fast de inte har här att göra samt att det bland dem kan finnas personer med djupt problematiska agendor. I två fall har vi som sagt lyckats uppmärksamma och arrestera individer likt dessa. Utrikesministern nämner att även andra länder har brustit och fått inse att det kommit dit personer som inte hör hemma där från . Risken finns dock att dessa två individer samt eventuella övriga som uppdagas släpps på fri fot framöver, likt hur andra utlänningar släppts på fri fot när de suttit häktade för länge i väntan på utvisning, något som under pandemin tyvärr skett regelbundet. Vi har nämligen redan en situation där vi haft svårt med utvisningar till . Vi har inte lyckats verkställa dem, trots att EU har ett samarbetsavtal med som bland annat berör återtagande av afghanska medborgare, något som jag vet att utrikesministern står bakom. Denna problematik har förvärrats under pandemin, eftersom pandemin gav den afghanska regeringen och säkerligen andra en otroligt bra ursäkt för att inte ta emot sina egna medborgare som skulle ha utvisats från , sannolikt även från andra länder. I efterdyningarna av talibanernas framfart och maktövertagande lär utvisningarna försvåras än mer på olika sätt. Givet det var det oerhört problematiskt att evakuera afghaner som av goda skäl inte har i att göra. Naturligtvis har ett ansvar gentemot svenska medborgare, men många av dem som flögs hit hade endast uppehållstillstånd. Då återstår frågan om de verkligen fått det på ärliga grunder ifall de valt att turista hemma i landet de påstått sig fly från, trots UD:s reseavrådan till . Merparten av dessa är från den så kallade svensklistan, vilken inte bara innehåller svenska medborgare utan även andra. Det blir en intressant fråga i vilken utsträckning det här kommer att följas upp av , om det är så att det har delats ut uppehållstillstånd på felaktiga grunder och personer som aldrig borde ha fått det svenska uppehållstillståndet lyckats fiffla till sig det ändå. Onekligen har de inte känt sig så hotade hemma i , då de valt att semestra där eller tillbringa föräldraledigheten, sommarlovet eller dylikt där. Jag förstår att det är upp till att i slutändan granska dessa ärenden och eventuellt vidta åtgärder. Jag vill ändå fråga utrikesministern om hon eller någon annan från regeringen kommer att uppmana att på riktigt granska detta, då det är uppenbart att det sannolikt återfinns felaktigheter. 33 Utrikesminister (S): En person som har permanent uppehållstillstånd får resa in i och ut ur landet. En person som har tillfälligt uppehållstillstånd kan resa in i och ut ur landet så länge uppehållstillståndet är giltigt. För att återvända till krävs i båda situationerna både ett giltigt pass och ett uppehållstillståndskort. har enligt utlänningslagen möjlighet att under vissa omständigheter återkalla en statusförklaring som flykting eller alternativt skyddsbehövande. kan också fatta beslut om att återkalla ett uppehållstillstånd. En persons statusförklaring kan återkallas antingen för att personen upphör att vara skyddsbehövande eller för att det framkommit att personen är utesluten från att anses som flykting eller alternativt skyddsbehövande. Det är som efter en individuell bedömning i varje enskilt fall avgör om en statusförklaring eller ett uppehållstillstånd ska återkallas. I detta läge är det heller inte så att utvisningarna till har försvårats – de har avbrutits. fattade ett beslut om ett verkställighetsstopp, vilket innebär att ingen verkställighet får ske av lagakraftvunna avlägsnandebeslut till . Verkställighetsstoppet gäller tills vidare. följer utvecklingen i mycket noga och kommer att fortsätta att analysera händelseutvecklingen för att se om ändringar behöver göras i den rättsliga styrningen. Regeringen vill understryka att en utlänning inte får sändas till ett område där personens liv eller frihet skulle hotas eller där personen riskerar att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. Detta är innebörden av principen om non-refoulement. Den principen måste vi respektera. 34 (SD): Naturligtvis ska vi göra det, men det kan också vara så att det finns personer som inte har någonting att rädas i och som skulle kunna utvisas, givet att talibanerna nu har varit öppna och ärliga med att de inte kommer att motsätta sig potentiella utvisningar. Jag säger inte att det vore rätt att utvisa givet detta svåra läge, men jag vill ändå höra utrikesministern resonera kring det. I vilken utsträckning avser regeringen att föra dialog med den nya regering som tyvärr tagit makten i ? Har man någon ambition att initiera den typen av dialoger? Likt det jag tidigare berört uppstår ett problem med svensk lagtext när personer som ska utvisas sitter häktade för länge och släpps på fri fot. Det har skett regelbundet under pandemin. Det har inte sällan varit personer som man verkligen inte borde vilja ha på fri fot. Det gäller exempelvis personer som har begått sexualbrott. Mot den bakgrunden och givet att man vet att det finns risk att svenskar råkar illa ut i som en konsekvens av att vi inte kan utvisa personer som sedermera släpps på fri fot och som är potentiella återfallsförbrytare borde det ligga i regeringens intresse att vidta alla tänkbara åtgärder för att lyckas etablera en funktionell utvisning i de fall där det är aktuellt. Om vi återgår till att det nu har flugits över 1 100 personer till , varav vi har god koll på vissa och mindre bra koll på andra, uppstår ändå en fråga om var deras lojalitet ligger. Det kan vara så att bara för att man har hjälpt till lite på den svenska ambassaden i behöver inte det betyda att man har stark lojalitet till . Man kanske tvärtom har en stark lojalitet till andra krafter. Det skulle exempelvis kunna vara sympatisörer till talibanerna. Vi vet hur andra terrororganisationer regelbundet försökt att smyga in och flyga in personer i . Hur ser ministern på det? 35 Utrikesminister (S): Det som tar upp stämmer. Det kan vara så att de som har jobbat för också har andra lojaliteter. Det är också därför som kontroller gjordes efter 2014 när Försvarsmakten slutade att anställa personer. De som hade jobbat för 2006–2014 säkerhetskontrollerades om de ville komma tillbaka till . Ett antal kom tillbaka till med sina familjer. Ett antal fick andra erbjudanden som till exempel studier eller omlokalisering i . Ett antal klarade inte säkerhetsprövningen av olika skäl. Detta sker också med de nya personer som inte togs om hand förra gången som vi nu har identifierat som att ha jobbat på svenska Isafstyrkan 2006–2014. De får inte en möjlighet att komma tillbaka förrän de har klarat säkerhetsprövningen. Det är också det som är en av anledningarna till att det har tagit . Det gäller att identifiera vilka det var och se att det faktiskt är den person som den uppger sig vara, det vill säga att göra en identitetskontroll, och efter det att göra en säkerhetskontroll. Vi hade kontrollerat ett förhållandevis ganska stort antal som var på väg att komma till för vidarebosättning. Men dessa personer som var säkerhetskontrollerade blev stoppade av talibanerna ända framme vid grinden. Det arbetet fortsätter. Det gäller både identifiering och säkerhetskontroll. Det är självklart så att vi inte vill att personer som till exempel har jobbat med terrorism, för andra makter eller liknande ska släppas in i . Det är en självklarhet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:884 om konvertering av utländska betyg 36 Statsrådet (S): har frågat mig hur det kommer sig att den beräkningsmodell använder sig av för att omvandla betyg för studenter från utlandet sänker betygen när de omvandlas. Vidare har hon frågat mig om jag kommer att ge UHR i uppdrag att ändra omräkningsmodellen så att betygen blir korrekta. Sökande till högskolan ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor, oavsett vilket land de genomfört sin gymnasieutbildning i. Det är som säger högskolerådet, UHR, som meddelar föreskrifter om meritvärdering av betyg. Det innefattar att bestämma hur betyg från utländsk utbildning ska värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolorna i . Utgångspunkten är att sökande med utländska betyg så långt som möjligt ska jämställas med sökande med betyg från den svenska gymnasieskolan. Alla länder har olika antagningsregelverk, och detta avspeglas också i hur man bedömer gymnasiebetyg. Det är enligt UHR vanligt att det i andra länder finns ett regelverk där man inte bara tar hänsyn till gymnasiebetyget utan även till andra kriterier medan vi i använder gymnasiebetyget och högskoleprov som urvalsinstrument. Det innebär att betygen jämförelsevis har en tydligare urvalsfunktion i det svenska systemet och att de då får större konsekvenser än i många andra länder. Vid den senaste granskningen har UHR kommit fram till att betygsfördelningen bland dem som har sökt till högskolan med gymnasiebetyg från var mycket olik betygsfördelningen bland sökande med svensk gymnasieexamen. Högskolan är en del av det svenska utbildningssystemet och bygger vidare på den svenska gymnasieskolan. Utan en justerad värdering av utländska betyg skulle elever som har gått i den svenska gymnasieskolan kunna få svårt att konkurrera om platserna på populära högskoleutbildningar. Huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskoleutbildning är att minst en tredjedel ska fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på högskoleprovsresultat och högst en tredjedel på av högskolan beslutade urvalsgrunder. Det innebär att det finns andra möjligheter än betyg att konkurrera med och antas till en högskoleutbildning som kräver urval. UHR är regeringens expertmyndighet och bäst lämpad att göra bedömningar om meritvärdering av utländska betyg. Det ligger inom UHR:s uppdrag att löpande utvärdera konsekvenserna av antagningsreglerna. Att myndigheten reviderar sina föreskrifter utifrån nyare antagningsstatistik visar att myndigheten genomför dessa analyser och också gör revideringar då det är nödvändigt så att sökande till högskolan ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor, oavsett vilket land de genomfört sin gymnasieutbildning i. Jag avser inte att föreslå några ändringar i myndighetens föreskriftsrätt på området. 37 (M): Vi har 660 000 svenskar som bor ute i världen. Det ska vi vara stolta och glada över. De sprider kunskap om . De tar med sig kunskap från . De berikar andra länder med sin kunskap. Vi hoppas såklart att de ska komma tillbaka till och dela med sig av det som de har lärt sig i andra länder. Det är kunskap om andra kulturer och andra länder. Det är fantastiska erfarenheter från hela världen och också ett nätverk som är viktigt för i en alltmer global värld. Många av de svenskar som bor i andra länder är duktiga svenskar. Många har också med sig sina familjer och barn som studerar i andra länder. Vi vill att de ska komma tillbaka, och vi hoppas att vi får tillbaka dessa familjer. Jag har blivit kontaktad av jag vet inte hur många utlandssvenskar som beskriver för mig hur de väljer att inte flytta tillbaka till därför att vi har ett märkligt betygssystem då vi konverterar andra länders betyg på ett mycket märkligt sätt. Jag skrev därför en interpellation till minister och frågade hur det kan komma sig att vi gör så här. Vi kan ta exemplet med , där vi har 150 000 svenskar som bor. Om våra svenska studenter i får maxbetyg skulle det i vara 20,0 enligt den betygsskala vi har . UHR har en ny omräkningstabell som gör att om man har maxbetyg i får man en neddragning i med 1 poäng så att man får 19,0 i stället för 20,0. Det är helt orimligt. Har man maxbetyg i ska man naturligtvis ha maxpoäng i också, men det får man inte. Jag frågade därför statsrådet om hon är beredd att se över reglerna som gör att gör en sådan konstig konvertering av utlandsbetyg och om det verkligen är rimligt att vi gör på detta sätt. Jag frågade också statsrådet hur det kan komma sig att vi har en beräkningsmodell som gör att vi sänker utlandssvenskars betyg om de väljer att komma tillbaka till för att studera. 38 Statsrådet (S): Jag delar engagemanget och även inställningen att det är viktigt att människor kan röra sig över världen och mellan länder av olika skäl. Jag tillhör dem som tycker att man ska kunna leva, bo, studera och verka på olika platser i världen och kunna bygga sig starkare för framtiden. Det är bra för individen, inte minst för unga människor. Sökande till högskolan ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor oavsett i vilket land de har genomfört sin gymnasieutbildning. Av den anledningen har vi en expertmyndighet på området som har detta ansvar. Universitets- och högskolerådet meddelar föreskrifter om meritvärdering av betyg. Meritvärdering är också det som används om man konkurrerar med urval om en högskoleplats. Det gäller alltså inte alla högskoleplatser. Föreskrifterna om meritvärdering av betyg innefattar att man bestämmer hur betyg från utländsk utbildning ska värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i så att det blir likvärdiga villkor mellan sökande till högskolan från och från andra länder. Anledningen är att utländska betyg så långt som möjligt ska kunna jämställas med sökandes betyg från den svenska gymnasieskolan. Vid årets granskning har UHR kommit fram till att betygen bland dem som har sökt till högskolan med gymnasiebetyg från just , som exemplet här gäller, har en mycket olik fördelning jämfört med betygen för de sökande med svensk gymnasieexamen. UHR har därför sett att det här är något man behöver justera. Återigen: Högskolan är en del av det svenska utbildningssystemet och bygger vidare på den svenska gymnasieskolan. Utan en justerad värdering av utländska betyg skulle elever som har gått i den svenska gymnasieskolan få svårt att konkurrera om platserna på populära högskoleutbildningar. Vi ska också komma ihåg att när det gäller fördelning av platser med urval till högskolan är det minst en tredjedel som fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på högskoleprovsresultat och en tredjedel på av högskolan beslutade urvalsgrunder. Man kan alltså konkurrera med flera möjligheter för att antas till en högskoleutbildning. Jag menar att UHR, som är regeringens expertmyndighet, är bäst lämpad att göra bedömningarna av meritvärdering av utländska betyg. Det ligger inom UHR:s uppdrag att löpande utvärdera konsekvenserna av antagningsreglerna. Att man faktiskt reviderar sina föreskrifter utifrån nyare antagningsstatistik visar att myndigheten genomför analyserna och också gör revideringar när det är nödvändigt. Vi ska också lägga till i den här interpellationsdebatten att sökte 1 174 personer från till högskolan i . av dem hade maxbetyg. Det är den numerär vi pratar om här; jag tyckte att det nämndes lite andra siffror från . Jag avser som sagt inte att föreslå några ändringar i myndighetens föreskriftsrätt på området. Jag tycker att det här är myndighetens ansvar och uppdrag, och det är ett rimligt sätt att se till att vi får en likvärdighet i detta. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av miljö- och klimatminister , försvarsminister , statsrådet och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Miljö- och klimatminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor som rör hans eget ansvarsområde. 40 (M): Regeringen tar nu första steget för att lägga beslag på stora delar av den svenska skogen så att den kan brukas – en yta lika stor som , har vi fått höra. Detta gör man trots att skogen är central för klimatomställningen när vi kan tränga ut fossila produkter genom att bygga hus i trä, köra bil på restprodukter från skogen och till och med göra kläder av träfibrer, trots att en tredjedel av den svenska skogen inte kan brukas och trots att myndigheter varnar för att den skog som staten lägger beslag på inte tas om hand utan att både den biologiska mångfalden och friluftslivet hotas. Varför vill regeringen inte låta 300 000 privata skogsägare göra det som de är absolut bäst på och har gjort i generationer, det vill säga vårda sin skog till nytta för både klimatet och den biologiska mångfalden? 41 Miljö- och klimatminister (MP): Jag måste säga att jag vänder mig väldigt starkt emot ordval. Det är ingen som ”lägger beslag” på någon skog eller som på något sätt misstror alla skogsägare. Tvärtom vet vi mycket väl att väldigt många små skogsägare gör ett fantastiskt jobb med att sköta och vårda sin skog, både för de naturvärden som finns där och för de rekreations- och besöksvärden som väldigt många runt om i landet så mycket uppskattar. Däremot är det lika solklart – det kan se vilken dag hon vill – att vi också har en del utmaningar. Vi har fler och fler arter som är rödlistade. Vi är ganska långt ifrån att nå de miljömål om levande skogar och ett rikt växt- och djurliv som riksdag, inklusive , har ställt sig bakom. Självklart har regeringen också ett ansvar att se till att de målen uppfylls och uppnås. Vi gör det med samma metoder och på samma sätt som även tidigare regeringar har gjort. Man ska nog fundera på vilket ordval man använder i de här sammanhangen. 42 (M): Skogsbruket är en nyckel till omställningen och har skapat de naturvärden som vi håller kära i väldigt många fall. Det är inte skogsbruket som är hotet utan regeringen. Jag har tre följdfrågor: Hur mycket av det här skyddet kommer att vara frivilligt för skogsägarna, och hur mycket kommer att vara tvång? Hur ska regeringen säkerställa att vi inte får ett underskott i skötseln av de här områdena, precis som vi har i de områden som inte får brukas? Och slutligen: Hur ska regeringen säkerställa att vi lyckas med omställningen när vi får färre produkter från skogen? 43 Miljö- och klimatminister (MP): Genom de avsättningar i budgeten som regeringen har presenterat finns det alla förutsättningar att kunna kombinera att skydda värdefull mark och ge den ersättning som självklart utgår till den som gör olika insatser för att vårda marken, antingen genom att man behåller marken och genom avtal fortsätter att skydda den eller genom att staten köper den, då med ett extra tillskott utöver marknadspriset. Men vi behöver också se till att vi har ett bruk av skogen som både ger skogsprodukter som kan ersätta fossila bränslen och också ger intäkter till svensk ekonomi. 44 (SD): Jag tänkte ta upp det medialt uppmärksammade fallet med en våldtäktsman som fått ett skadestånd på . Mannen hade tillsammans med sin bror kidnappat en kvinna i en källare i . Där tvingade han henne att klä av sig och började sedan våldta henne tillsammans med andra män. Nästan pågick övergreppen innan polisen befriade kvinnan. Våldtäktsmannen dömdes för denna och en tidigare brutal våldtäkt till fängelse, men när alla av regeringen oförändrade straffrabatter var utdelade återstod bara . Ändå överklagade mannen, och straffet landade till slut då han plötsligt fått fram ett syriskt pass. Våldtäktsmannen fick då ett skadestånd på eftersom han kommit att sitta 14 månader för länge, allt skyddat från utmätning, även till hans tidigare brottsoffer, medan kvinnans skadestånd blev en bråkdel av detta. Likgiltigheten mot brottsoffer, till skillnad från den millimeterrättvisa som visas grovt kriminella, väcker stor anstöt. Vad är anledningen till att regeringen aldrig kommer med ny lagstiftning trots år med utfästelser att lagarna ska ändras? 45 Miljö- och klimatminister (MP): Det är ingen tvekan om att det fall som belyser, precis som många andra brottsfall i , är djupt upprörande och självklart aldrig någonsin ska vare sig ursäktas eller accepteras. Tvärtom ägnar sig regeringen med all kraft tillsammans med sina myndigheter åt att bekämpa den typen av brottslighet – och självklart också annan typ av brottslighet. När det gäller straffen är jag säker på att vet att regeringen arbetar med straffskärpningar på många olika sätt och för många olika brott. Vi arbetar också just med frågan om mängdbrottslighet. Det är ett arbete som fortsätter med oförminskad kraft. När det däremot gäller den här typen av stämningar och ersättningar följer det precis samma principer som har gällt . Jag kan dock hålla med om att det sticker i ögonen, och det är någonting som jag tror att vi behöver titta vidare på. Det är självklart brottsoffren som ska vårdas av samhället, och det är dem vi ska ha för ögonen allra främst. 46 (SD): Jag tackar för svaret. Brottsofferjourer, jurister och företrädare för rättsväsendet har bett politikerna se över lagstiftningen, särskilt den om skyddet mot utmätning till tidigare brottsoffer. Det är helt orimligt att nuvarande lagstiftning, som skadar allmänhetens förtroende för rättssystemet, ska få vara oförändrad år . Varför har ni inte dragit igång det här tidigare? Ni hänvisar till att det kommer utredningar, men det verkar inte hända någonting. 47 Miljö- och klimatminister (MP): kan man tycka att det svenska systemet är långsamt och trögt. Om och skulle komma i regeringsställning skulle de dock upptäcka att det finns krav på beredning för att man ska kunna genomföra åtgärder, till exempel att man utreder saker så att man vet vilka effekter och konsekvenser förslag som man lägger fram får.