prot · H80962 · 2021-01-12 00:00:00 — Inte desto mindre satt regeringen kvar. Det har gått . Vi har haft en mängd löften från en mängd olika socialdemokratiska ministrar. Det är viktigt, och det ska byggas järnväg och så vidare. Jag var där för att titta hur det verkligen såg ut i området. Jag vet inte när sist var där själv, fru talman. Men det står några traktorer, och man hugger ned lite träd. Det är ungefär det som har hänt sedan statsministern åkte dit och klippte band strax före valrörelsen. Det är fortfarande inte något spår i backen. Till detta har gått ut och sagt att de ser svårigheter med detta, ungefär på de grunder som jag lyfte fram i valrörelsen. Om man lovar att bygga en massa infrastruktur på en massa ställen utan att ha pengar kommer sannolikt ingenting att bli byggt. Det är vad nu själva säger. De behöver pengar om de ska bygga någon järnväg. Den här regeringen har presenterat en massa fina ord om hur viktigt är, allt som behöver göras och att den här järnvägen är prioriterad. Men det byggs ingen järnväg, fru talman. Det spelar ingen roll hur många vackra ord som sägs i den här kammaren. Det byggs ingen järnväg. Ni har lyckats höja bensinskatten. Ni har höjt dieselskatten. Ni har höjt fordonsskatten. Ni har försämrat reseavdraget. Ni har infört flygskatt. Jag skulle kunna stå här och hålla på hur länge som helst, men klockan tickar ned. Ni har skickat upp alla tänkbara skatter på avstånd upp till oss i . Ni har gjort livet svårare. Allt det som infrastrukturministern så fint berättade om som ska göra att hela landet ska få blomstra har man effektivt sett till att försvåra med skatter på avstånd. Det är vad vi har gott om i . Det finns många duktiga och driftiga entreprenörer. Det finns mycket naturtillgångar. Det finns många förutsättningar för att bygga tillväxt. Den här regeringen har valt att lägga straffskatter på avstånd och har inte lagt en enda meter järnväg. När kommer järnvägen, fru talman? Det kanske infrastrukturministern skulle kunna berätta här. Blir det återigen ett vallöfte i nästa valrörelse, följt av att man kommer och klipper flera band utan att det byggs någon järnväg? 78 Infrastrukturminister (S): Tack, , för både de vackra orden och berömmet! Låt mig återgälda det. Han är både en god retoriker och kul att debattera med, för nog handlar det om retorik. Jag tror att vet, men kanske inte alla som följer debatten vet, att när man beslutar om infrastruktur gör man det i fyraårscykler med någonting som heter nationell plan. Faktum är att den föregås av en infrastrukturproposition. När vi fick ett regeringsskifte tog dåvarande infrastrukturminister fram en infrastrukturproposition som innehöll mer än vad den borgerliga regeringen hade till infrastruktur. Därmed skapades förutsättningar för att kunna ta fram en nationell plan och ge besked om Norrbotniabanan. Det gjordes 2018. Därav följde att vi kunde säga: kommer Norrbotniabanan att byggas. ökade vi också möjligheten. Vi ändrade de regler som gällde styrde det här landet. Projekt norr om fick inte söka EU-medel. Det var faktiskt så. Var man norr om fick man inte söka EU-medel för TNT-korridoren och infrastrukturprojekt. Det ändrade vi. Det är väl rimligt att det ska komma hela landet till del. Det gör att vi nu bland annat med EU-medel arbetat med både finansiering och projektering just för Norrbotniabanan. Den finns där och ska nu dessutom intensifieras i planeringen. Det innebär att resurser är framtagna, arbetet ska påbörjas och planeringen fortgår. I ett som just nu är tillväxtcentrum för är det extra viktigt. Det kommer att investeras över 1 000 miljarder om vi räknar ihop , Hybrit, Northland och andra investeringar. Det är en region som just nu växer både befolkningsmässigt och jobbmässigt. Det sker inte minst till följd av den politik som vi har bedrivit. Ingen ska missta sig på min ambitionsnivå när det gäller Norrbotniabanan. Jag vill att den ska byggas än snabbare. Den måste komma på plats. Men jag tycker också att borde reflektera över det faktum att just nu i dagarna hade den varit byggd om inte hade stoppat projektet. Det är ungefär den byggtid som hade varit. Vi hade kanske stått just nu – kanske till och med jag och – och klippt bandet och öppnat Norrbotniabanan i dess hela längd längs . Tänk vilken betydelse det hade haft för fortsatta etableringar för Northland eller rekrytering av arbetskraft. Tänk vilken otrolig betydelse det hade haft att kunna avlasta E4:an genom att skicka mer gods på järnvägen, eller för den delen att kunna se till att arbetsmarknadsregionen i hade förstorats om man hade haft de pendlingsmöjligheterna med bra och snabba tåg längs . Men 2006 valde ihop med övriga i alliansregeringen något helt annat. Det var viktigare med jobbskatteavdragen och andra skattesänkningar, och man strök Norrbotniabanan från listan. Den hade varit byggd . Jag undrar hur egentligen känner och om han reflekterar över det faktum att hans eget parti har sett till att den inte blev av. Vår ambition är tydlig. Norrbotniabanan ska byggas. Vi arbetar inte minst nu med att se hur vi kan intensifiera det så att vi kan påskynda arbetet med att bygga Norrbotniabanan. Den är viktig. Och den blir allt viktigare när vi ser både befolkningstillväxten i och, inte minst, den tillväxtökning som sker med stora och viktiga hållbara investeringar. Så låt oss fortsätta att arbeta, alla vi som vill ha Norrbotniabanan på plats! Men låt oss också hoppas att vi nu har en opposition som i händelse av en valvinst inte skulle riva upp besluten utan som ser nödvändigheten av att satsa på hållbar infrastruktur i hela landet, inte minst i , med en Norrbotniabana i dess fulla längd. 79 (M): Det var det här som jag informerade lyssnarna om från början: att det låter väldigt bra. Det har gått , och infrastrukturministern har effektivt undvikit att svara på varför den här regeringen inte har lyckats bygga en enda meter järnvägsräls medan man skulle ha byggt hela denna sträcka på åtta om alliansregeringen hade gjort annorlunda. Den matematiken har jag svårt för. Det är möjligen mer klart i infrastrukturministerns huvud än det är i mitt huvud hur det skulle ha gått till, men det är i alla fall intressant. Det som var problemet då, och det som är problemet , är att det kostar pengar att bygga järnväg. Det är det som ministerns egen myndighet nu försöker upplysa regeringen om. Man säger: Det kostar pengar. Vill ni bygga järnväg behöver vi pengar för detta. Detta har jag också påpekat, fru talman, under flera valrörelser med ministerns partikamrater. Jag har försökt att påpeka att man behöver pengar om man ska bygga järnväg. Men de har då sagt att det räcker med viljan och att man kommer att bygga dagen efter valet. Problemet är bara att denna vilja utan pengar har resulterat i noll meter järnvägsräls. Den har däremot resulterat i höjd bensinskatt, höjd flygskatt, höjd dieselskatt, höjd fordonsskatt, försämrat reseavdrag och en massa andra saker – beskattning av avstånd. Återigen: Jag delar ministerns bild av hur det sprudlar och händer positiva saker i . Problemet är att den här regeringen gör allt den kan för att beskatta sönder avstånd, och det är det vi har mest av uppe i den del av landet jag kommer ifrån. Det är därför ministerns retorik inte hänger ihop, fru talman. Man kan inte säga sig värna och vilja utveckla en landsända och sedan göra allt man kan för att med kirurgisk precision rikta alla straffskatter mot just denna landsända. För det är det man har gjort, fru talman. Alla skatter på avstånd har den här regeringen höjt. Man fortsätter även efter detta årsskifte, och man tittar på ytterligare försämringar. När det gäller det som var löftet i valrörelsen har svaret varje gång jag har debatterat med ministerns socialdemokratiska kollegor varit att ni kommer att höja bensinskatterna och dieselskatterna och göra de här försämringarna för att använda pengarna och bygga järnväg uppe hos oss. Problemet är att vi har fått av straffskatter men noll meter järnväg. Den matematiken är dålig för de människor som kommer från den del av landet som jag kommer ifrån. Man får alltså ta alla kostnader utan att få de fördelar man var utlovad. Det spelar ingen roll hur mycket ministern står i kammaren med fina snirklingar och ord, för det är fortfarande på det sättet att ingen järnväg är lagd. kom statsminister upp och invigde bygget. Jag skulle vilja höra med infrastrukturministern om han har varit där och tittat efter vad som hände efter att bandet klipptes. Jag har lite bilder i min mobiltelefon om ministern vill se; jag var ute och åkte skidor där . Det finns ingenting. Det står några maskiner där, och man har huggit ned några träd. Jag vet inte om snöret hängde kvar i träden, men det kanske jag ska kolla nästa gång jag är ute och åker skidor. Men det finns ingen järnväg, fru talman. Min fråga till ministern som han inte har besvarat är: När bedömer ministern att den här järnvägen är klar? Och när tror han att den första metern järnväg kommer att läggas? Blir det direkt efter nästa val igen? 80 Infrastrukturminister (S): Låt mig först bemöta detta. Jag blir lite förvånad – eller egentligen blir jag inte förvånad. Vi lever ändå i när klimatfrågan är som hetast och när världens experter talar om vikten av att vi måste klara av klimatomställningen. Det är möjligtvis politiker som Bolsonaro, Trump och kanske ibland några sverigedemokrater i som inte förstår sig på klimatfrågan. Jag blir därför lite bekymrad när drar upp bensinskatten och flygskatten. Allvarligt talat: Det här är skatter som införs för att styra om resandet. Det är skatter vi inför för att kunna klara klimatutmaningen. Vi jobbar nu intensivt både med att elektrifiera fordonsflottan och med biobränsle. Till och med på flyget är det biobränsle och för den delen också elflyg . Det är så vi ska klara omställningen. Jag är medveten om, och jag tycker att det är tragiskt, att nu också har sällat sig till klimatpolitik i några led. Man minskar anslagen till klimatåtgärder och föreslår sänkt bensinskatt i stället för investeringar i infrastruktur. Men det är klart att det i grunden är resurser som är helt avgörande, och utgångspunkten är att Norrbotniabanan ska byggas . Jag tror att den är otroligt viktig. Det är en viktig signal inte bara till utan till hela . Därför är detta också helt avgörande i det beslutsunderlag vi får, inte minst nu inför inriktningsplanen. Men regeringen har varit tydlig, och resurser är allokerade och finns på plats för byggande av en Norrbotniabana. Vi kommer i nästa nationella plan att behöva fortsätta att se hur hela sträckan ska kunna finansieras. Vi arbetar inte minst med att hitta EU-finansiering. har faktiskt ibland varit dåligt på att plocka hem pengar från det EU vi betalar stora och dyra avgifter till. Det är ett av skälen till att vi på mitt förslag ändrade vår syn på EU-finansieringen och såg till att även infrastrukturprojekt i norra kan ta del av EU-medel. Det gör att vi nu kan ha ökad möjlighet att påskynda bygget och öka finansieringen. När det sedan gäller underlag kan det vara viktigt att veta för dem som inte vet hur processen fungerar att myndigheten får i uppdrag att se vad som händer om den får mer respektive mindre. Det är ett slags känslighetsanalys som verket lämnar som underlag till regeringen inför det arbete som ska ske med infrastrukturplaneringen. Och det är klart att om man får mindre märks det. Men det här är ett bra underlag att ha, för vi lever i oroliga ekonomiska tider. Stora resurser läggs inte minst till pandemiåtgärder. Men regeringens utgångspunkt är att vi ska satsa mer på infrastruktur. Vi behöver göra det för att hålla ihop landet, förbättra kvaliteten på våra vägar och se till att klara klimatkraven. Det är just frånvaron av infrastruktursatsningar som blir det stora bekymret. Norrbotniabanan hade varit byggd om man inte hade rivit upp detta. Sedan kan jag vara lika otålig som jag vet att är – och det uppskattar jag – när det gäller att bygget inte kommer igång i alla delar och fullt ut. Så är det med infrastruktur. Det är mycket planering, det är detaljplaner, det är överklaganden och det är upphandlingar. Ingen vill se en snabbare utbyggnad av infrastruktur än jag, men vi ska å andra sidan också vara aktsamma och hushålla med skattebetalarnas pengar så att vi gör detta på effektivaste och bästa sätt. Låt mig ändå slå fast att Norrbotniabanan är en otroligt viktig nationell satsning. Den är viktig i , för regionen, men den är också viktig nationellt. Den innebär en radikal möjlighet att förbättra förutsättningarna för att lägga över mer gods på järnväg och mer persontransporter på järnväg. Men den innebär också förbättrade förutsättningar att avlasta E4:an och på det sättet få förbättrad trafiksäkerhet. Låt oss gemensamt se till att Norrbotniabanan blir byggd ! Därmed hoppas jag att även kan prioritera den framöver. 81 (M): Återigen har inga svar levererats på det som jag efterfrågade. Det finns inget datum för när detta på riktigt kommer igång, utan vi får de här klippta banden och ingenting mer. Låt mig vara tydlig när det gäller miljö- och klimatpolitiken. Jag tycker att det är synd att vi har den typ av konflikt vi har. För det den här regeringen, som säger sig värna miljö och klimat, gör är att lägga ned kärnkraft och se till att vi i stället börjar elda med olja – med fossila bränslen. Det är det som får nyttjas i stället. Det tycker jag, fru talman, är en dålig miljöpolitik. Det vi borde göra, och det som driver, för att klara omställningen, elektrifiera fordonsflottan och så vidare är att bygga ut kärnkraften. Vi behöver se till att det blir mindre av de fossila bränslena, som indirekt hamnar i tanken på de elbilar som kommer ut i allt större utsträckning. Det sägs här att skulle ha lägre klimatambitioner, men det är snarare tvärtom. Vi har högre klimatambitioner, och vi har en mer realistisk miljö- och klimatpolitik. Det som ministern inte heller säger är att den här regeringen vill skicka hela notan för omställningen till hårt arbetande människor runt om i vårt land som är beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet, skjutsa sina barn till olika aktiviteter, åka och ta hand om sin gamla mamma på hemmet och så vidare. Det är vad regeringen gör. Man skickar hela notan ut till de här människorna i stället för att se till att vi tillsammans gör bra och rimliga saker. Återigen har infrastrukturministern och jag haft en debatt om Norrbotniabanan. Det har varit några stycken . Jag kan konstatera det jag har konstaterat , nämligen att samma sak brister nu som har brustit : Har man inga pengar avsatta till att bygga järnväg kommer det inte att bli någon järnväg byggd. Det är det som är problemet och ingenting annat. Tack för en god debatt! 82 Infrastrukturminister (S): Pengar finns i en utsträckning som vi aldrig någonsin har sett, inte minst till Norrbotniabanan men också till infrastruktur i hela landet. Faktum är att det är 100 miljarder mer än det som var ett faktum när vi hade en borgerlig regering. Det gör att vi satsar mer än någonsin på infrastruktur. Än mer kommer att behövas framöver. Det är för att vi ska klara att hålla ihop det här landet, stärka konkurrenskraften och kunna se till att förbättra förutsättningarna för människor att leva och bo i hela landet. Därför finns Norrbotniabanan – beslutad av regeringen, fastställd av – och även Sydostlänken och för den delen alla andra infrastrukturprojekt. Det är så vi bygger ett starkt . Att sedan miljö- och klimatengagemang till slut sammanfaller i en enda fråga som handlar om kärnkraft är ödets ironi. Om man är i Umeåtrakten och försöker snedda över mot ser man en av deras stora miljardinvesteringar, ett kärnkraftverk som har stått där och ännu inte har kommit igång. Olkiluoto är fortfarande en av de dyraste satsningar som görs på kärnkraft men är kantat av kraftiga fördyringar. Det är ju nästan ingen som tror på att kärnkraft är framtidens energislag. Få investeringar görs, och den avvecklas i stora delar av . Vi är ett land som exporterar el. Vi är ett land som investerar i förnybar el. Vi är ett land som har valt att ha en energiöverenskommelse i bred politisk konsensus, där vi säger: Låt marknaden avgöra! Marknaden investerar då i vind, i sol, i vattenkraft och i andra kraftkällor – och för den delen i effektivitet. Det gör att för tillfället ibland exporterar mer el än vad som skulle krävas för att elektrifiera hela transportsektorn. I den meningen är jag optimistisk. Vi skapar framtidstro och möjligheter att klara klimatkraven med vår progressiva klimat- och miljöpolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:242 om en välfungerande flygplats i 83 Infrastrukturminister (S): har ställt flera frågor till mig om trafiksituationen för invånarna i norra och om . är ett glest befolkat land med långa avstånd. Det innebär att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd. har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. ansvarar för att bedöma behoven av och besluta om allmän trafikplikt, med utgångspunkt i de av fastställda transportpolitiska målen, samt upphandla transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Med anledning av den pågående pandemin har emellertid regeringen beslutat om en temporär allmän trafikplikt för vissa flyglinjer till och till . Därtill har regeringen uppdragit åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser till och med , med bland annat Mora-Siljan flygplats. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning till investeringar i hela landet. Det är bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. har ytterligare satsningar gjorts på järnvägen, i enlighet med regeringens budgetproposition och extra ändringsbudget. Efter förslag i budgetpropositionen genomför regeringen ytterligare satsningar på järnvägsunderhållet med –2023. För regeringen kommer åtgärder för klimatsmart resande att vara fortsatt prioriterat genom att vi stärker järnvägens förutsättningar. Regeringen har avsatt i nationell plan för bärighetsåtgärder, vilket bland annat inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till bärighetsklass BK4. Även vägnätet i omfattas av dessa åtgärder. Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och avser att lägga fram en infrastrukturproposition till . 84 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om jag egentligen naturligtvis skulle ha velat ha ett annat svar eftersom jag är från . Det är bra att det satsas på järnväg. Vi behöver ha flera olika transportslag i . När frågor ställs om transportslag svarar människor att de gärna vill åka med tåget, men linjen från till är alldeles för lång. Minst för att ta sig från till är en . gäller om det inte är ombyggnationer av banan eller andra förseningar, vilket det ofta är. Under större delen av hösten har det tagit att ta sig från till . Det vet jag av egen erfarenhet. Vi behöver ställa om till mer hållbara resor, men vi ska väl ändå inte sluta resa med flyget? Vi kan väl ställa om till mer hållbara drivmedel? Det pågår ett omställningsarbete för mer hållbara resor med elflygplan och hållbara bränslen. Det är bra. Utvecklingen går framåt. Trafikplikten på sträckan –har länge diskuterats. När man inte kan ta sig till från tillräckligt snabbt med tåg är det nödvändigt med ett fungerande flyg. Det skulle underlätta väldigt mycket för Moraborna, fru talman, liksom för våra grannkommuner, besöksnäringen och företagen, om trafikplikt infördes på sträckan Sälen−Mora−Arlanda. Kommunikationen mellan och har varit mycket viktig . Regeringen öppnar i och för sig en möjlighet för bolag som flyger från till att mellanlanda i , dock utan ersättning. Det finns en EU-regel, fru talman, som säger att flygtrafik kan upphandlas om restiden med tåg överskrider . anger inte och tillämpar inte , utan i säger myndigheten att minst ska gälla. får därmed sämre kommunikationer än övriga . Regeringen borde säkra flygförbindelsen –genom trafikplikt, där är inkluderat. Det vill jag gärna att ministern svarar på i sitt kommande inlägg. Ska hela kunna leva behöver vi bra vägar för resor med buss eller bil och tågresor som fungerar enligt tidtabellen, men också ett flyg om vi vill få turister och besökare till vårt land framöver. Kommer ministern att agera för trafikplikt på sträckan eller inte? 85 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för interpellationen. Jag har diskuterat flyget både i och i . Jag har inte minst träffat det utmärkta kommunalrådet , och andra som jobbar intensivt för att stärka Moras förutsättningar för bättre förbindelser. Jag uppskattar verkligen det engagemanget – det vill jag ändå säga. , vi fick nya reserestriktioner, kunde man åka en sväng, och då besökte vi Dalabanan och såg på de upprustningar som där görs just för att förkorta restiderna. Jag träffade också politiker och företrädare för Region för att diskutera vilka prioriteringar som är viktigast framöver. Där handlar det, precis som säger, om att säkra flygkapacitet – både för besöksnäringen, naturligtvis, och för bra och snabba förbindelser ut på världens exportmarknader. Det handlar om järnvägsupprustningar, inte minst, men också om vägkvaliteten. Det är synpunkter som jag nu tar med mig i det arbete vi har inför kommande nationell plan. Redan i den förra gjorde vi omfattande satsningar i just , och inte minst med BK4 gör vi nu stora satsningar på att öka bärigheten och tjälsäkerheten i vägarna. När det sedan gäller flyget har ju hela landet och hela världen drabbats av en pandemi. hade vi ett läge där, som jag tror att skrev i en rapport, i princip allt reguljärt flyg mellan länder hade upphört. Så är det ju. Vi ser i Swedavias statistik över flygplatserna, som kom , att har försvunnit. Vi ser det på de regionala flygplatserna. Det är skälet till att vi från regeringens sida har fått skjuta till väldigt mycket resurser både till de statliga flygplatserna och till men också till regionala flygplatser. Det handlar om både generella och specifika statsbidrag. Jag tog det lite ovanliga initiativet att också införa det vi kallar en allmän trafikplikt. Vi öppnade upp för trafikplikt till och just för att vi under en pandemi, när det kommersiella flyget inte finns där, måste säkerställa att vi klarar snabba förbindelser. , , tog vi också beslut om att utvidga detta till temporära beredskapsflygplatser, där är inkluderat, för att säkerställa att vi, inte minst mot bakgrund av den belastning som sjukvården har, har möjlighet att genomföra snabba transporter med ambulansflyg eller andra insatser. Detta, om något, visar hur viktigt flyget är. Jag brukar säga att flyget behövs men måste ställa om. Den insikten måste nog infinna sig när vi pratar transportpolitik framöver. Flyget är viktigt, inte bara i , i eller på utan för hela landet och inte minst för möjligheten att nå ut på världens exportmarknader. Men i samma stund som vi säger detta menar vi också att flyget måste ställa om, med biobränsle och med reduktionsplikt, som vi nu ser till börjar gälla för flyget framöver. Man blandar in biobränslen och minskar därmed flygets klimatpåverkan. Också den spännande utvecklingen med elektrifiering är viktig. Jag tror att också några flygplatser i – det finns ju tre flygplatser i – tittar lite nyfiket på möjligheten att arbeta med elflyg framöver. Om det skulle bli verklighet skapar vi en helt annan typ av struktur för flyget. Regeringen har ju gett medel till satsningar på elflygsutveckling i .