prot · H90942 · 2021-12-09 00:00:00 — Frågan är när detta blir klart och om det någonsin blir klart, med tanke på hur situationen ser ut. Man prioriterar att korta restiden något mellan och samt mellan och i stället för att satsa på att människor ska kunna ta sig till och från jobbet på ett effektivt sätt. Det finns många andra projekt som vi anser är mer angelägna än att satsa på höghastighetsjärnväg. En fråga där vi skiljer oss åt när det gäller infrastrukturen är synen på flyget. tycker att mobilitet och rörlighet är någonting positivt och någonting som ska bejakas. Det är inte detta vi ska angripa när vi ska nå våra klimatmål, utan det är utsläppen. Vi vill gärna att människor ska kunna flyga, men de ska kunna flyga fossilfritt. För att detta ska lyckas är det viktigt att byggs ut så att det finns goda förutsättningar där. Det ska finnas laddinfrastruktur på flygplatserna så att elflygplanen kan laddas på alla flygplatser runt om i när de kommer 2025. En annan viktig fråga för oss moderater, som kommer att vara vägledande nästa mandatperiod, är att få ordning på kostnadskontroll och hur man planerar och investerar i såväl ny infrastruktur som underhåll. Det har, som sagt, kommit åtta rapporter från . Kritiken är förödande, och vi har en regering som faktiskt inte har gjort särskilt mycket för att komma åt de här problemen. Det är miljardrullning vi pratar om. Detta leder dessutom till kraftiga förseningar av viktiga infrastrukturprojekt, vilket är väldigt allvarligt. Frågan om är kanske inte något som kommer att debatteras i själva valrörelsen, men av alla frågor inom vårt område är just detta den fråga som känns mest angelägen när en ny borgerlig regering tar över makten. Vi behöver se till att de 800 miljarder som ska satsas under nästa planperiod verkligen gör nytta och att projekten blir verklighet. Med detta, herr ålderspresident, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 121 (S) replik: Man blir nästan lite full i skratt när ledamoten står här och pratar om reformer i deras budgetförslag som de inte röstar på. De röstar ju faktiskt på ett gemensamt förslag från Socialdemokraterna och . Jag tycker att det är lite spännande. Jag skulle vilja ställa en fråga: Varför röstar ni inte på den budget som du, , står här och pratar om? Sedan fortsatte att prata om att partierna inte alls är överens. Vi hade ju en ganska ingående debatt här om , och så sent som gick partiledare ut och bjöd upp till dans gällande just att säkra kapaciteten på och därmed kunna lägga ned . På vilket sätt är partierna då inte överens? Detta är ju viktiga frågor för svensk tillväxt och konkurrenskraft. Man blir lite fundersam. Om det nu är så att ni i har en massa bra förslag, inte röstar på dem och sedan hävdar att vi inte är överens när ni röstar på just Socialdemokraternas och budgetförslag – eller numera , och förslag på utgiftsområde 26 – får du gärna definiera var vi inte är överens här i kammaren . 122 (M) replik: Jag skulle vilja förtydliga en sak. I den intervju som gjordes med i säger han någonting som vi alltid har stått för, nämligen att vi vill att ska utvecklas till ledande flygplats och att det krävs beslut. Vi behöver lyfta upp och inleda en ny Arlandaförhandling för att säkra utveckling. Allt detta ska ske innan vi över huvud taget är beredda att diskutera framtid. Vi är alltså inte överens med denna regering om att lägga ned i det här läget, utan vi vill att man först säkrar utvecklingen av . Sedan kan vi ta en diskussion om . När det gäller fördelningen av pengarna är vi om möjligt överens, eftersom våra budgetar ser likadana ut när det gäller UO22. När det gäller inriktningen på infrastrukturpolitiken framöver är det dock väldigt tydligt att det är väldigt lite som vi faktiskt är överens om. 123 (S) replik: Jag vill bara förtydliga att Socialdemokraterna alldeles hade partikongress, och vi beslutade just om att vi vill säkra kapaciteten på . Det möjliggör en nedläggning av . Jag har svårt att se varför vi inte är överens om det. Men är välkomna att dansa på den planhalvan också. nämnde lite andra problematiska saker i sitt anförande, inte minst frågor om infrastrukturpropositionen. Jag vill förtydliga vad som faktiskt ligger i de planerna när det kommer till höghastighetsjärnvägen. Det handlar nämligen om ändarna. Man säger att man är emot höghastighetsjärnvägen och vill flytta nyinvesteringar i järnväg till andra delar. Vad är det som ska bort? Är det –, –eller –? Det är nämligen vad det handlar om. Man kan inte ta bort resurserna för de delarna och tro att det inte får effekt. Något måste man välja bort. 124 (M) replik: Jag vill än en gång förtydliga att vi vill se en utveckling av innan vi ens är intresserade av att diskutera framtid. Det stämmer över huvud taget inte överens med det beslut på som redogjorde för. Det har uppdagats problem när det gäller höghastighetsjärnvägen. På trafikutskottets sammanträde var det tydligt att problemen är enorma när det gäller dragningar. Det har att göra med att man vill köra i hög hastighet och att man inte vill lägga till stationer som skulle underlätta för pendling. Det finns mycket att göra där för att få ned kostnaderna, till exempel att dra järnvägen i närheten av befintlig järnväg och att sänka hastigheten. Där finns det möjlighet att minska kostnaderna. Vi ser också att det finns behov av de sträckningarna. Men det går att göra på ett annat sätt än det är planerat enligt höghastighetsjärnvägsprojektet. 125 (V) replik: Den dragning som refererar till ägde rum på trafikutskottet och handlade snarare om att det är moderatledda kommuner som motsätter sig ny järnväg. Inte undra på att det går lite långsammare, när moderatledda kommuner obstruerar. På tal om att vissa saker går lite långsamt var det intressant att höra om klimatpolitik, som snabbt skymtade förbi i anförande. Bland annat nämndes stora satsningar på koldioxidlagring, så kallad CCS. Jag tyckte att nämnde siffran till det syftet. är en gigantisk summa, ifall det är så mycket pengar vill lägga på koldioxidlagring. Eftersom är måna om att få snabb effekt av klimatpolitiken skulle jag vilja veta vad plan är för de stora satsningarna på koldioxidlagring. När kan det med plan börja lagras koldioxid inom ramen för den koldioxidlagring som de vill satsa på? Alla vet ju att det är en teknik som inte finns eller fungerar . Många tror också att det kan ta väldigt innan vi kan få någon nytta av eventuell koldioxidlagring. Min andra fråga rör den bränsleskatt som nu har röstat igenom med SD och KD. Den leder till något billigare bränsle, men utsläppen kommer att öka. Jag har hört från forskare att utsläppen kommer att öka med koldioxid . Är det effektiv klimatpolitik, ? 126 (M) replik: Det här med att ta gäller inte minst höghastighetsjärnvägen, som också ska vara ett miljö- och klimatprojekt men som tyvärr inte verkar bli klar till 2045, och då lär alla trafikslag vara fossilfria. Det finns alltså ingen möjlighet att hämta hem den koldioxidskuld man bygger upp man bygger järnvägen. När det gäller de kommunalråd som motsätter sig det här, vilket i och för sig inte bara är moderata kommunalråd, handlar det om väldigt stor påverkan på kommunerna. Det är både att jungfrulig mark tas i anspråk och att det är stora projekt under en del av deras tätorter. Men de får ingen glädje av det, eftersom det inte blir någon station som möjliggör för bättre pendling för deras invånare. Jag har full förståelse för att kommunalråd i de kommunerna inte kan ställa sig bakom det här. Det blir stor påverkan på den enskilda kommunen, men kommunen får väldigt lite tillbaka. Man behöver titta på hur man kan dra järnvägen på ett annat sätt. Det viktiga är framför allt hur vi kan underlätta för pendling med tåg. Som projektet ser ut nu finns inte den inriktningen över huvud taget. Det är där vi kan se inte minst stora klimatvinster men också samhällsekonomiska vinster. Som höghastighetsjärnvägsprojektet ser ut nu är det kraftigt olönsamt. Det finns många andra åtgärder som skulle ge större påverkan på klimatet än just höghastighetsjärnvägen, som kostar ofantliga summor. 127 (V) replik: Jag ställde två konkreta frågor i min förra replik. Jag får repetera dem. Det gäller den koldioxidlagringssatsning som talade om i sitt anförande. När kan dra nytta av den, apropå snabbt resultat av klimatpolitiken? Min andra fråga gäller om vi kommer att ställa om snabbare eller långsammare ifall man sänker bensin- och dieselskatten, som nu har röstat för. 128 (M) replik: Vill man säkerställa att människor ska känna sig trygga med att skaffa en laddbar bil behöver man satsa på att bygga ut laddinfrastrukturen. Vi måste också se till att det finns ren el att tillgå, så att vi inte använder oljekraftstillverkad el i våra system för att ladda bilarna. Det är klart att det ändå blir vissa miljövinster, men det blir mer begränsat. Det viktiga för att få igång klimatomställningen av personbilstransporterna är alltså att säkerställa att vi har laddinfrastruktur så att människor vågar lita på att de kan ladda bilen. Det ska i sin tur inte kosta en förmögenhet, vilket det gör – tack vare att man har stängt fullt fungerande kärnkraftverk och därmed äventyrat vår tillgång till ren el i alla delar av . 129 AXEL (MP) replik: Det är positivt att talade om hållbarhet i anförandet. Men det handlar väldigt mycket om tekniska lösningar. Det är elflyg, som ska vara här 2025, och det är storskalig koldioxidinlagring. Men det är väldigt lite politik och väldigt mycket förhoppningar. Det är som att teknikoptimismen som ideologi ska minska utsläppen, som att ju mer hoppas på häftiga tekniska lösningar, desto snabbare kommer utsläppen att minska. Sanningen är att utsläppen måste minska otroligt snabbt, och tekniken finns inte där, vare sig vad gäller elflyg eller vad gäller koldioxidinlagring. Jag blir därför nyfiken på om det finns någonting som tycker att vi måste sluta med. Finns det någonting som ska minska, till exempel flygande eller bilism? Eller ska vi bara göra mer och mer av allt och sitta och hoppas på att de nya tekniska lösningarna snart kommer, så att alla våra problem kommer att försvinna? 130 (M) replik: Det finns all anledning att vara teknikoptimist. Jag klev in och tog över ansvaret för infrastrukturfrågorna för del. Då var det ingen som trodde att tunga transporter skulle kunna gå på batteridrift. ser vi de första lastbilarna börja rulla ut. Det är en fantastisk utveckling som vi ska bejaka. Det är viktigt att vi skapar ett effektivt transportsystem så att de transporter vi behöver, oavsett om det gäller av personer eller gods, sker så effektivt som möjligt. Tyvärr har vi framför oss en infrastrukturplan där en stor del äts upp av en höghastighetsjärnväg. Den kommer inte att skapa effektivitet i vårt transportsystem eller bygga bort de flaskhalsar vi har i både järnvägssystemet och vägsystemet. Det finns även ett tillkännagivande om att satsa på isbrytare för att säkerställa att norra kan lita på att transporter fungerar sjövägen även . Det finns alltså oerhört mycket vi kan göra för att effektivisera vårt transportsystem och därmed minska behovet av antalet rörelser. Men jag tycker inte att själva mobiliteten är något vi ska begränsa. 131 AXEL (MP) replik: Om det är mobilitet man eftersträvar är höghastighetståg i allra högsta grad något positivt. De gör det enklare och snabbare för människor att resa. säger att biltrafiken måste minska om vi ska nå 2030-målet och att det inte räcker med biobränslen och elektrifiering. Vi måste också köra mindre bil. Men det kommer inte att ske av sig självt. För att det ska vara möjligt krävs politik. Då måste vi ha politiska förslag som minskar bilismen. Jag vill därför fråga vilka politiska förslag har för att minska bilismen, vilket är nödvändigt om vi ska nå 2030-målet. 132 (M) replik: Jag tror att lösningen finns i mer elektrifiering och biobränslen. Där har vi ett problem med tanke på att vi inte klarar av att leverera tillräckligt med ren el. Människor vågar inte lita på att det går att ladda bilen med ren el. Just nu körs till exempel , där man bränner olja . Vi behöver säkerställa att vi har fossilfri el framöver för att kunna ladda våra bilar. Vi behöver också skapa ett effektivt transportsystem och bejaka den teknikutveckling som vi ser inom delningsekonomin. Genom det skulle människor ha möjlighet att dela resurser och mobilitet på ett sätt som inte är möjligt . Jag tycker fortfarande att teknikutveckling för bränsle och för att skapa ett effektivt transportsystem i form av olika delningsmöjligheter är vägen framåt, inte att hindra människors resande. 133 (SD): Vi hanterar nu trafikutskottets betänkande nummer 1, Utgiftsområde 22 Kommunikationer. står bakom betänkandet, och jag yrkar således bifall till förslaget i betänkandet. En väl fungerande infrastruktur är nödvändig i vårt moderna samhälle. Både gods- och persontransporter är beroende av vägar, järnvägar, flyg och sjöfart. Det har diskuterats här att vi måste begränsa det ena och det andra. Jag är ingenjör i botten, så jag kan se både barn och barnbarn i ögonen och säga att vi kommer att lösa det här. Vad som är viktigt är att ha fokus på att det är teknikneutralt. Målet måste vara att minska utsläppen, inte att begränsa rörligheten, för då blir det galet. är ett avlångt land, och det innebär naturligtvis att gods transporteras långa sträckor för att sedan exporteras ut i övriga världen. Det finns inget motsatsförhållande mellan de olika transportslagen, utan de är snarare beroende av varandra. Lastbilen är ofta en förutsättning för att godset ska nå en järnväg eller en hamn. Samma förhållande gäller när godset kommer med båt eller tåg. Då tar lastbilen över godset för att slutligen leverera till kund. För oss sverigedemokrater är det viktigt att utveckla infrastrukturen i hela landet. presenterade sin infrastrukturplan för perioden –2033. Vi ska inte behandla denna plan i det här betänkandet, men det finns ändå en hel del anmärkningsvärda påståenden i planen. Den infrastrukturplan som föreslagits kommer att slå undan benen för en stor del av landets små och medelstora företag. Det är oftast just dessa företag som använder och är beroende av det finmaskiga vägnätet. Om detta vägnät skriver följande i sitt förslag: ”Risken för mindre störningar och tillfälliga restriktioner kommer att öka på denna del av vägnätet. kommer att säkerställa att vägarna inte blir så dåliga att framkomligheten för lätt trafik påverkas.” Fundera över formuleringen i sista meningen! Det är den lätta trafiken som ska prioriteras. Det är ett synnerligen märkligt uttalande från den väghållare som ansvarar för att vägnätet ska vara farbart i hela landet. I det finmaskiga nätet sker omfattande transporter med tunga fordon, eftersom merparten av vår matproduktion och skogsindustri finns där. Om vägnätet börjar bli så dåligt att matproduktionen hotas är situationen allvarlig. Lika illa är det på järnvägssidan. Låt mig än en gång citera ur texten: ”De lägre trafikerade banorna kommer att få ett försämrat tekniskt tillstånd, med försämrad robusthet, ökad risk för trafikpåverkan och tillfälliga hastighetsnedsättningar.” Det här går stick i stäv med det vi vill uppnå. Det är anmärkningsvärt. Låt mig ge två exempel av flera som har som förslag för att utveckla infrastrukturen. vill bygga fyrspår mellan och , det vill säga ytterligare ett dubbelspår. En sådan utbyggnad skulle innebära en dramatisk förbättring för trafiken på Västra stambanan. Dessutom får man det till avsevärt lägre kostnad än en höghastighetsjärnväg. Vi vill även att rustas upp. sträcker sig från i norr till i söder. Sträckningen mellan och är nedlagd . Mellan och Daglösen sker viss trafik, något som kallas vagnuttagning. Mellan och är trafiken i full gång. Genom förstärkningar av nuvarande bansträckning och återstart av den nedlagda delen av får vi ett väl fungerande stråk för gods genom inlandet, och kan man återuppta persontrafik. För godsets del finns tre olika alternativ för vidare färd söderut:  väster sida av ned mot hamnarna i och  omlastning i till båt  öster sida om ned mot kontinenten. Med en upprustad inlandsbana får vi ett robust järnvägssystem med god kapacitet i den norra delen av . Genom att skapa en godskorridor på kan kapaciteten i järnvägsnätet i övre totalt sett öka. Dessutom skapas en redundans i systemet som saknas . När vi ändå har temat om effektiva transporter uppe för diskussion måste jag få kommentera den motsatta utveckling vi ser inom transportsektorn . Alltmer gods flyttas från järnvägssystemet till utländska så kallade Europadragare som oftast har en bruttovikt på . Inte heller de svenska åkerierna klarar konkurrensen från den oseriösa trafiken som tar över alltmer av inrikes godstransporter. Ur miljösynpunkt är den här utvecklingen fullständigt förkastlig då det går tre Europadragare på två fullstora svenska ekipage. Om vi ska skapa en sund, miljövänlig och fungerande transportmarknad där vägtransporter, järnväg och sjöfart kan utveckla en sund och hållbar transportnäring måste krafttag tas mot de aktörer som inte följer gällande regelverk för godstransporter. Någonting är riktigt galet med en transportnäring som flyttar gods från effektiva och miljövänliga transportslag till små och energikrävande enheter. Får vi inte ordning och reda i transportbranschen lär alla ambitioner om förnybara drivmedel, en fossilfri fordonsflotta och eldrift förbli just drömmar. vill jag säga några ord om vägunderhåll. Årets vintersäsong har startat med besked. Flera svåra olyckor har inträffat, och stopp rapporteras nästan när utländska fordon blockerar vägen. Den främsta orsaken är dåliga däck och felaktigt lastade ekipage. När dessa så kallade Europadragare blir stående blockerar de vägen för de fordon som har korrekt däckutrustning. De blockerar också vägen för räddningsinsatser, det vill säga räddningstjänst, ambulans, polis och så vidare. Detta är inte en hållbar situation. Vägunderhåll är viktigt oavsett om det är fråga om sommarväg eller vinterväg. Trafikanterna kan med rätta förvänta sig att vägarna håller en god standard. Jag får ofta bilder sända till mig i datorn där man ser att vägarna knappt är farbara på grund av uteblivna insatser i halkbekämpningen. Människor åker på sina skor där vägbanan snarare är att betrakta som skridskois än väg. har ett stort ansvar att säkerställa en godtagbar standard på vinterväghållningen. Det kan inte nog påpekas hur viktiga transporterna är i vårt land. Vi är i stort behov av alla transportslag såsom flyg, sjöfart, järnväg och väg. har tillsammans med andra partier tydligt markerat vikten av att finns kvar till dess att är anpassat för att även ta hand om flygrörelser. För oss sverigedemokrater är det därför viktigt att det görs långsiktiga satsningar inom hela infrastrukturen så att vi får ett väl fungerande transportsystem oavsett årstid. 134 (C) replik: Tack, , för anförandet! Jag har en fråga på anförande som är kopplad till bredband och digitalisering. Jag tror att jag lyssnade – jag hoppas att jag gjorde det – men jag hörde inte nämna någon satsning som vill göra på bredbandsutbyggnaden i . Om jag har förstått satsningen i budgetförslag är det 550 miljoner till fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Min fråga till , herr ålderspresident, är egentligen: Anser att denna summa räcker för fortsatt bredbandsutbyggnad i , och tror man att vi kommer att nå de uppsatta målen för bredbandsutbyggnaden i med den satsning som vill göra? 135 (SD) replik: Jag ska försöka svara på frågan. är det så att vi har gått in i en gemensam budget. Vi skulle nog vilja göra större satsningar, för vi har föreslagit mer själva. Men eftersom vi har en gemensam budget får vi föra fram denna åsikt. Det hindrar dock inte att vi kan göra ytterligare satsningar. Det är precis som säger. Bredbandet är oerhört viktigt för den industriella verksamheten ute på landsbygden. Och alltmer är digitaliserat. Det är övervakning av mjölkningsprocesser i ladugården och så vidare. Även om vi befinner oss uppe i i fjällvärlden måste den infrastrukturen fungera. Det är en lika viktig infrastruktur som den på väg eller järnväg. Vi kommer att föreslå satsningar framöver, men vi får lugna oss lite grann och vänta tills vi kommer i ett annat läge. 136 (C) replik: Tack, , för svaret! Det är precis som säger. Det är oerhört viktigt att vi har en fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Man kan titta på de satsningar som vill göra med de pengar som de lägger på detta. Man kan även titta på vad M och KD lägger på detta. Bland annat vi i lägger ofantligt mycket mer pengar på det här. När man nu gick in i detta budgetsamarbete kan jag tycka att det är konstigt att man inte valde att satsa exempelvis på fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. Vi har ju exempelvis sett att digitaliseringen har blivit ännu mer viktig i pandemins spår. Jag tycker att det är lite konstigt att man inte skrev sig samman om detta och gjorde en satsning på bredbandsutbyggnaden i landet från M:s, KD:s och SD:s sida. 137 (SD) replik: Vi kan tillåta oss att titta lite grann i kristallkulan. Vi kommer att arbeta för att de 104 miljarder som ligger i infrastrukturplan ska läggas på andra viktiga insatser i vår infrastruktur. Då frigör man rätt mycket pengar som kan användas till att restaurera vårt befintliga järnvägssystem och vägsystemet, men man kan också göra satsningar på bredband där det behövs. Man kan frigöra rätt mycket pengar om man tar detta i stället för de höghastighetståg som egentligen inte är till någon nytta, om man ska se till hela möjlighet att leva. Om vi tillåter oss att titta i kristallkulan ser vi att det finns en rätt stor summa pengar som vi kan använda även till bredband. 138 (KD): Jag minns en ung i valrörelsen 94 – jag var själv – vid namn . Han är kommunstyrelsens ordförande i . Han började egentligen varenda debatt ungefär så här: kan, kan bättre. Det är lite grann det som är min känsla när jag står här och funderar på svensk infrastruktur: Vi kan, kan bättre. Svensk infrastruktur har varit kraftigt eftersatt under ett stort antal år, vilket gör att både vägar och järnvägar lider brist på underhåll. Effekten av det bristfälliga underhållet är att vi ser hur gods- och persontåg fastnar ute på spåret, vilket skapar stora problem för resenärer, transportörer och företag som väntar på att godset ska komma fram. Vi ser också hur , regioner, kommuner och enskilda väghållare får allt svårare att upprätthålla en god standard på vägarna. En effekt av detta är exempelvis att har sänkt hastigheten på en del vägar. Det minskar slitaget på vägarna som trafiksäkerheten bibehålls trots att vägarna blir sämre. Men det innebär också att det tar att komma till jobbet för dem som bor runt dessa vägar. De får sämre mobilitet. Vid sidan av de problem som vi ser inom väg- och järnvägstrafiken har vi även problem inom sjöfarten. Hamnar behöver muddras. Broar och slussar behöver renoveras. Vägar och järnvägar behöver utvecklas så att hamnarna kan betjäna näringslivet och övriga resenärer på ett bra sätt. Vi ser att bredbandet framför allt på landsbygden inte byggs ut i den takt som vi tänker oss, och vi ser att postservicen försämras. Vi ser även hur man i delar av landsbygden börjar få problem med att få sin morgontidning. Det pågår alltså försämringar som vi behöver ta med oss i dessa diskussioner. kom äntligen utkast till nationell plan –2033. Denna plan bygger på regeringens långsiktiga ekonomiska ramar. Det är ramarna vi diskuterar, men dessa dokument hänger ihop lite grann. Med tanke på de stora problem som finns inom infrastrukturen är vi många som hoppades på denna plan, men tyvärr är den samlade bedömningen att i princip alla är missnöjda. Enligt planen kommer vi inte att kunna återställa vägar med nuvarande resurser, utan vägarna kommer även fortsättningsvis att försämras som alltför få nyinvesteringar sker.