prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Man kan se på Lantbruksbarometern och vad lantbrukarna säger där. Vad är det de pekar på? De pekar på två saker, som verkligen sticker ut. Det första är att lönsamheten och konkurrenskraften måste öka. Det är fortfarande det som hotar och som gör att de inte vill satsa. Det andra är att det är för mycket byråkrati – regelbörda, regelbörda och regelbörda. Det skulle vara intressant att veta hur ledamoten tänker när han får höra det här. 118 (S) replik: Jag väljer att inleda där ledamoten avslutade. Jag har själv varit egenföretagare, och jag har träffat åtskilliga egenföretagare i . Jag har inte någonstans träffat någon företagare som vill ha mer regler och större regelbörda. Begreppet är alltså bekant, men är det upp till oss att se till att regler och regelbördan minskar. Jag ska gå tillbaka till vårt betänkande och vårt ärende i miljö- och jordbrukspolitiken. Då ska jag gå tillbaka till ledamoten fråga om livsmedelsstrategin. Jag tittar lite försiktigt i mina papper på vad som har hänt bara och när det gäller satsningar kring regler och byråkrati. Jag går tillbaka till . Regeringen gav , och i uppdrag inom ramen för livsmedelsstrategin att minska regelbördan. Regeringen gav i uppdrag att –2025 – vi är alltså i inledningen av den perioden – löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan. I budgetpropositionen framhåller regeringen att konkurrenskraft är ett område som fler myndigheter ska fortsätta arbeta med enligt en viss förordning, och ska verka aktivt för konkurrenskraft. Regeringen gav 2018 uppdrag till länsstyrelser, , , , och . I regleringsbreven infördes återrapporteringskrav för länsstyrelser, och . I regleringsbrev utökades återrapporteringskravet till att omfatta även och Havs- och vattenmyndigheten. påbörjade ett tvåårigt projekt. 119 (KD) replik: Tack, ledamoten , för ett engagerat svar! Det är bra att ledamoten tar upp olika saker som har hänt. Det intressanta är dock att Barometern frågar bönderna: Vad hindrar er från att satsa, och framåt? Då är det fortfarande detta. När jag träffar bönder säger de: , lönsamheten måste öka. Regelbördan är fortsatt fördärvlig. Detta måste även ledamoten märka – när man kan vara ute på ett normalt sätt igen efter coronan. Utvärdering måste också vara något som regeringen har i sin hand. Hur har det gått? Hur funkar det här egentligen? Blir det som vi har sagt, eller är det bara massor med papper och prat? På prat blir ingen människa rik – det kan jag säga. Jag vill ändå berömma ledamoten för en sak, och det gäller detta med att ursprungsmärka livsmedel. Det tror jag är jättebra. Det ställer vi kristdemokrater upp på. Vi tycker att det är viktigt att man får veta varifrån livsmedlet kommer. Vi har ett handelsunderskott, som jag tog upp i mitt anförande, på 55 miljarder. Det är rejält mycket pengar. Då är min fråga: Hur tänker ledamoten om det? Vi pratar mycket om mervärden. Vi har knorren på grisen. Vi har lägst antibiotikaanvändning i hela EU när det gäller djur. Ändå ökar importen av exempelvis ost – det är enorma pengar – och nötkött och griskött och kycklingkött. Hur tänker ledamoten om detta? 120 (S) replik: Tack, , för bra frågor! Det här med självförsörjningsgraden, som jag tror att alla har nämnt i debatten, är lite lurigt. Det är en procentsats där vi inte gör själv och där vi köper in utifrån. Det innebär att vi politiskt har två möjligheter. Vi kan öka produktionen av svenska livsmedel eller politiskt se till att vi inte äter näringsämnen från utlandet. Jag vill inte gå in politiskt och säga att ledamoten inte får äta avokado och banan och inte får dricka kaffe. Det är svårt, och jag vill inte se ett sådant samhälle. Däremot kan vi som politiker och riksdagsledamöter öka produktionen och gynna svenskt lantbruk och svenska bönder. Jag var inne på det i mitt anförande, fru talman. Det är helt enkelt en palett. Det handlar till och med om sådana praktiska saker som internet till alla. Det handlar om vägar, polis och servicekontor – att hela landet ska växa och leva. Lite mer konkret när det gäller regelkrånglet vill jag lyfta fram exempel som kanske inte har så mycket med jordbrukspolitik att göra. Men de passar att lyfta i detta sammanhang i riksdag. Det är , och . Som egenföretagare har jag faktiskt blivit förvånad och paff över hur lätt det är att göra aktiebolagets bokföring. Det är till och med lätt att registrera ett aktiebolag. Det tog att kommunicera med banken, apropå regler och krångel, än att få aktiebolaget beviljat via . Det finns alltså goda exempel. 121 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag kan bara konstatera att jag hör att det är lätt att falla in i att tala till varandra med ”du” och inte tala via talmannen, som ju är den parlamentariska seden att göra. Men vi uppskattar när man kommer på sig själv och rättar sig. 122 (SD) replik: Inledningsvis kan jag inte låta bli att göra en liten reflektion om regelkrångel. Jag tror att det ofta börjar här i kammaren och i EU, förstås, så vi måste vara återhållsamma med vilka målsättningar vi sätter upp för att minska regelkrångel i slutändan. Men jag vill prata om djurskydd. har ett högt djurskydd. Vi har till exempel ett beteskrav för mjölkkor. Det är osäkert om vi får ge mjölkbönderna kostnadsersättning för beteskravet på grund av EU-regler. Vi, och har pressat på för att regeringen i sin tur ska pressa på i EU-förhandlingarna när det gäller detta, och det har man gjort. En öppning visade sig. Flera medlemsstater och hela ställde sig bakom en position om att man visst kan göra detta om man också kan tänka sig att tillåta nationellt stöd när länder går före i miljöavseende. Men då backade regeringen ur detta. Då undrar jag: Varför vill Socialdemokraterna inte driva den möjligheten för mjölkböndernas och den biologiska mångfaldens skull när samma möjlighet skulle ges till andra länder när de går före i miljöavseende? Hur tänker Socialdemokraterna där? Jag förstår det inte. 123 (S) replik: Jag blev lite ambivalent. Jag ska svara på frågan. Den är ganska konkret, lite för konkret för mina skor, så att säga. Jag kan svara lite mer allmänt. Jag tycker att i allmänhet ska sträva efter att gå före. Utan att gå in på alla detaljer kring beteskrav, som var andemeningen i ledamoten fråga, tycker jag att EU är en framgångsfaktor. EU är bra. EU har gynnat oss. EU har gynnat , och har faktiskt också gynnat EU. Det är en stor inhemsk marknad. Jag har funderat efter att jag lyssnat på . Jag ska passa på att fråga innan vi avslutar detta för : Vad vill egentligen med EU? Är EU bra, eller är EU dåligt? Jag har lyssnat . Det är mål som blandas ihop med ambition. Ambition blandas ihop med önskemål. Önskemål blir krav. Krav blir löfte. Och löfte blir plötsligt, upplever jag, lite dåligt. Samarbete är generellt bra. Jag vill passa på här att vända mitt svar till en fråga: Vad vill egentligen med EU-samarbetet? 124 (SD) replik: I motsats till ledamoten tänker jag svara på frågan. Om EU är bra eller dåligt beror på hur EU ser ut. EU utvecklar sig nu till en allt tajtare union, och det gillar inte vi. Vi vill ha en mindre tajt union där medlemsstaterna har mer att säga till om. Om man får en union som ser ut så kan det vara övervägande positivt, men med en alltför tajt union är det övervägande negativt. Det gäller att vara aktiv i EU, och det är egentligen vad min första fråga handlar om. Det handlar om att se till att EU-reglerna blir bra för , för svenska medborgare och för svenska näringsutövare. Därför kommer jag att be att ändå försöka svara på frågan. Varför vill Socialdemokraterna inte driva möjligheten för att ersätta mjölkbönderna för beteskravet när det är villkorat med att samma sak ska vara möjligt på miljöområdet? Det är fråga om nationella pengar, så det påverkar inte EU:s budget. Det handlar vidare om kostnadsersättningar, så det påverkar inte heller den inre marknaden. Jag förstår helt enkelt inte varför regeringen och Socialdemokraterna släppte frågan. Det vore positivt med någon form av svar. 125 (S) replik: Jag kan bara svara att och Socialdemokraterna generellt ska välja att gå före, att vara ett föredöme. Det är mitt korta och enkla svar. 126 (MP): Vi ska vara glada i riksdag när på flera sätt är en förebild inom EU. har presenterat sin nya handlingsplan för ekologiskt jordbruk. Planen syftar till att nå målet om att av jordbruksmarken i hela EU ska brukas med hjälp av ekologiska metoder 2030. Just det, fru talman! Det här är inget förslag från utan det är ett förslag från . i debatten har vi hört synpunkter på EU:s politik, bland annat den gröna given. Jag vill ändå påminna ledamöterna i kammaren om att gett ett brett stöd till utvecklingen inom EU, den gröna given och Farm to Fork. skriver i handlingsplanen att organic farming should be a model to follow. Det är fina ord. Jordbruksmarker för ekologiskt jordbruk har mer biologisk mångfald än konventionell jordbruksmark. Ekologisk odling utan bekämpningsmedel ger positiva effekter för miljö och folkhälsa. har en artikel om regenerativt jordbruk. Det är intressant. Låt oss lägga det begreppet på minnet. Jordförbättrande åtgärder som höjer produktiviteten i jordbruket som vi binder in mer kol kan vara en viktig klimatfråga för jordbruket framöver. Den ekologiska livsmedelsproduktionen måste öka för böndernas, landsbygdens, hälsans och den biologiska mångfaldens skull. ligger långt fram där av åkerarealen är ekologiskt odlad. När ekomarknaden kommer att växa i hela , tack vare ambitionerna i den gröna given, kommer det att gynna eftersom vi redan har en god produktion av ekologiska livsmedel. Livsmedelsstrategin har som mål att livsmedelsproduktionen ska öka som relevanta miljömål nås. Detta inkluderar den ekologiska produktionen. I vår handlingsplan finns konkreta mål om av jordbruksmarken och av de offentliga inköpen. Jag är helt övertygad om att EU har inspirerats av . EU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, bör styra åt ökad miljö- och samhällsnytta genom att enskilda lantbrukare får möjlighet till ersättningar för det arbete och de åtgärder som de vidtar på gårdsnivå. anser att EU-budgeten till generella inkomststöd, det vill säga gårdsstödet, bör minska till förmån för ökade miljö- och djurvälfärdsersättningar. är också positivt till eco-schemes, ökade miljöersättningar, som kommissionen har föreslagit som en obligatorisk del av arealstöden. Ekologiskt lantbruk innebär en mångfald av tekniker, metoder och åtgärder. Ekologiskt och Kravmärkt är dessutom etablerade marknadskoncept som starkt bidrar till lönsamhet och konkurrenskraft, även till det svenska jordbruket som helhet. Ekologisk produktion är alltså marknadsdriven, det vill säga att miljö och lönsamhet ska gå hand i hand. EU:s jordbruksbudget tillsammans med en nationell medfinansiering är grunden för att nå miljömålen och målen i livsmedelsstrategin för att främja landsbygdsutveckling och företag i gröna näringar. Som vi hörde tidigare i debatten har regeringen lagt fram förslag om en stärkt nationell medfinansiering som balanserar effekten av brexit. Återhämtningsfonden ger också möjlighet att stärka lantbruk och landsbygd. Framför allt är inriktningen mot klimatinvesteringar mycket viktig. Jag är också stolt över att vi har gjort ökade satsningar på ekologisk produktion, kvalitativ livsmedelsförädling, forskning med mera. Även om jag lyfter fram ekologiskt lantbruk vill jag säga att vill ha ett ökat lantbruk i på totalen. Vi vill ha fler lantbrukare; fler unga lantbrukare, fler lantbrukare med mindre gårdar, med mellanstora gårdar och med stora gårdar. Vi behöver fler lantbrukare som ägnar sig åt växtodling, grönsaksodling, djurhållning och alla kombinationer. Vi behöver inga minkfarmar, men vi behöver fler lantbrukare som utvecklar livsmedelsförädling och som vill samarbeta med lokala livsmedelsföretag. vill ha en ökad självförsörjning av mat i , och vi vill att det genomförs på ett sätt så att det går att minska klimatutsläppen. Klimatförändringarna påverkar lantbrukets sårbarhet. I miljö- och jordbruksutskottet hade vi en utfrågning om dessa frågor . Växtnäringsfrågan är central, lyfte upp. Många lantbrukare är helt beroende av att köpa in mineralgödsel för att säkra matproduktionen. Det gäller särskilt kväve men även fosfor. Gödsel är ett viktigt insatsmedel. Men SLU lyfter fram att det finns resurser för växtnäring, särskilt för fosfor, i stallgödsel och i human växtnäring som borde utnyttjas mer optimalt. Användningen av de resurserna kan minska lantbrukets sårbarhet. Ett ökat utnyttjande av kvävefixering minskar beroendet av mineralgödselkväve, som SLU också lyfter fram. Att minska beroendet av importerad konstgödsel är viktigt. Det skulle minska utsläppen av koldioxid och minska utsläppen av lustgas. Här ligger det ekologiska lantbruket i framkant som en inspiratör. En annan fråga som togs upp i sårbarhetsrapporten från miljö- och jordbruksutskottet handlade om att lantbrukare måste våga satsa på sitt lantbruk. Här fanns exempel från om en lag om avbytarservice för lantbruksföretagare. har inga särskilda trygghetssystem för lantbrukare, men det är onekligen en fördel för lantbrukare i som håller djur att de har rätt till en månads semester . Svensk mat och dryck exporteras till ett värde av mer än . När vi tittar på de storsäljande produkterna som exporteras från ser vi att det handlar om norsk lax, vodka, godis och kaffe. De här produkterna har väldigt lite med svenskt jordbruk att göra. Jag tycker att vi ska ha en inriktning i den svenska livsmedelsmedelsstrategin som inte bara stärker och utökar den svenska produktionen rent allmänt utan också stärker och utvecklar det svenska jordbrukets konkurrenskraft mer. När det gäller livsmedelsstrategins inriktning finns det också kritik mot att livsmedelsstrategin inriktas lite för snävt mot strukturrationalisering därför att resultatet blir färre och färre jordbrukare. har alldeles gjort en utvärdering av den svenska livsmedelsstrategin. Jag vill passa på att nämna två slutsatser från deras rapport. Intensifieringen av jordbruket har en negativ effekt på den biologiska mångfalden. Det framgår tydligt av rapporten. En annan tydlig sak är att de arbetstillfällen som skapats på området till följd av den tillväxt som skett till stor del kommit till i storstadsregionerna. Om jag fick frågan vad som är det absolut viktigaste för svenskt lantbruk skulle jag svara att det behövs fler unga lantbrukare. Det behövs fler unga lantbrukare som har förmåga att utveckla lantbruket och förädlingen och som satsar på klimatdriven affärsutveckling. Jag tror att det är nyckeln till framgång. 127 (KD) replik: Tack, ledamoten , för anförandet! En fråga som ledamoten lyfte fram var regelförenklingar. Det är en fråga som jag tror att alla här har tagit upp . Det är spännande att vi är i princip överens om att den frågan är viktig och att det verkar som att vi vill göra något åt den. märker bonden inte av det här, i alla fall inte de jag pratar med gårdsnivå. De ser ingen skillnad. De tycker att det är mycket prat och lite verkstad, och det är ju inte positivt att de upplever det så. En fråga som jag skulle vilja ställa till ledamoten, fru talman, handlar om något som jag också talade om – det här med och vad det står i den. Jag menar att regelförenklingar hör ihop med vad det står i : att jordbruk är en miljöfarlig verksamhet. Jag menar att det är väldigt dumt att det står så, och som jag sa är signalen det skickar helt förfärlig – att de som går ut i ladugården och mjölkar sina kor, de som går ut och ger grisarna mat och, ni vet, allt som man gör som lantbrukare får på sig att det är miljöfarlig verksamhet. Man är alltså dömd på förhand. Det menar jag är en väldigt dålig signal. Det borde ju vara den enklaste saken i världen att ändra det här. är ju inte huggen i sten, utan vi kan ändra den om vi bara vill. 128 (MP) replik: Jag vill tacka för frågan. Det är inte första gången jag får den frågan, och därför har jag tänkt till lite grann nu när jag ska svara. Vi är ju mitt i en coronapandemi, och vi vet hur otroligt hårt man arbetar inom sjukvården, inom intensivvården och på våra stora sjukhus runt om i landet. Sjukhusen är också klassade som miljöfarlig verksamhet. Men vi vet ju att det bedrivs ett otroligt viktigt arbete inom sjukvården. Precis likadant är det inom lantbruket. Det bedrivs ett enormt viktigt arbete inom lantbruket, och väldigt många delar av lantbruket är bra för miljön. Jag skulle vilja säga att bara det faktum att vi har lantbruk är bra för miljön – kanske det absolut viktigaste. Att vi sedan har lantbrukare som aktivt är med och bidrar till att spara småbiotoper, häckar och allt vad det nu är som gynnar den biologiska mångfalden är ju jättebra. Att vi också har ekologiska lantbrukare, som inte använder bekämpningsmedel, är fantastiskt för den biologiska mångfalden. Lantbruket gör enormt mycket för miljön. finns det vissa moment inom lantbruket, till exempel att man hanterar kemiska bekämpningsmedel och har lager av drivmedel och sådana saker, som kan bidra till miljöproblem. Det är därför lantbruket är en del av . Man måste sköta sig så att det inte uppstår miljöproblem. Det tror jag inte ska behöva belasta den enskilda lantbrukaren. 129 (KD) replik: Tack, ledamot , för svaret! Så positivt att ledamoten har tänkt till! Det märkte jag ju. , fru talman, menar jag att signalvärdet här är förkastligt därför att man upplever att så att säga prickar jordbrukare. Man måste kunna ändra ordalydelsen. ”Miljöfarlig” är ju något väldigt dåligt, så jag hoppas att regeringen skyndsamt gör en ändring där. Vi pratade förut lite om mervärdena för svenska livsmedel. Det tycker jag är viktigt att lyfta fram i det här sammanhanget. Vi har ju fantastiska jordbrukare som verkligen har gjort otroliga saker för att exempelvis minska antibiotikaanvändningen. Här har vi knorr på grisen, och vi använder minst antibiotika av alla länder i hela EU. märker vi att importen ökar av just det som vi har så mycket bra av i . Min fråga är hur vi ska tänka framåt. Vad kan vi göra så att vi kanske kan hämta hem några miljarder? Ledamoten var inne på 55 miljarder, fru talman. Då tänker jag att det är viktigt att ha en fundering. Det är ändå 55 miljarder – det är gigantiskt mycket pengar. Hur ser ledamoten på det, och hur kan vi agera för att konsumenterna och även det offentliga ska köpa mer svenskt? Man har ofta kunskapen, och man kanske också förstår att vi i har fantastiska produkter att erbjuda. 130 (MP) replik: Jag undrar mest hur tänker kring att stryka kraven i för lantbrukets verksamhet. Vad är det i som är problematiskt? Är det att gäller också för jordbruket? Vill inte ha några regler alls kring hur man ska hantera de bekämpningsmedel och farliga kemikalier som används, kring lagring av diesel eller kring andra verksamheter som normalt förekommer på en gård? Det förekommer faktiskt oavsett om gården är konventionell eller ekologisk. Ja, kanske inte bekämpningsmedel, men en hel del andra saker. Ska det inte regleras över huvud taget? Om vi är överens om att inga miljöfarliga verksamheter ska förekomma på ett lantbruk, då kommer inte att behövas. Men vi har ju en lagstiftning för att det ska vara ordning och reda inom miljöområdet och för att alla ska kunna följa de reglerna. förespråkar starkt att vi ska få en ökad självförsörjningsförmåga, men också en ökad självförsörjningsgrad, när det gäller livsmedel i . Då behöver vi naturligtvis köpa mer svenskt. En sak som jag har uppmärksammat är att svenskproducerade ekologiska livsmedel nu på vissa områden ersätts i butikerna med importerade konventionella livsmedel. Det gäller till exempel ett livsmedel som glass. Jag har tidigare köpt ekoglass, men kan man köpa vegoglass som är importerad. 131 (SD) replik: Tack för anförandet, ! vill uppmuntra ekologisk produktion bland annat för klimatets skull. Jag har två frågor. Den första är: Vill även det? Min andra fråga är: Hur tror ledamoten att ekologiskt jordbruk står sig i jämförelse med svenskt konventionellt jordbruk när det gäller klimatbelastning per producerat kilo – låt oss säga – kött. För enkelhetens skull ska jag säga vad jag tror. Det är att eko vinner, om man inte räknar per kilo produkt. Men gör man det är det ungefär jämnt skägg. Vi börjar med de två frågorna. 132 (MP) replik: Tack för frågorna, ! Vi har stor anledning att prata mer om ekologiskt jordbruk. Som vi vet ska vi hantera handlingsplanen i miljö- och jordbruksutskottet. Det ekologiska jordbruket bidrar till 8 av de 17 globala målen i Agenda , inklusive det centrala målet att bekämpa klimatförändringar. Bland annat IPCC:s rapport om markanvändning visar att ekologiskt jordbruk är att föredra. säger också i sitt underlag att ekologiskt jordbruk, i väntan på att vi får ett helt fossilfritt jordbruk, är det som är bäst. Det är också kontrollerat och certifierat, och man framhåller att det är det bästa. När det gäller frågan om att jämföra ekologisk och konventionell mat per kilo producerad enhet måste man fråga sig vad jordbruket ska producera. Jordbruket ska producera livsmedel. Men det ska också producera rent vatten, ren luft, daggmaskar i marken, biologisk mångfald och olika ekosystemtjänster. Det kan handla om besöksnäring, turism och kvalitet. Eftersom jordbruket inte bara ska producera livsmedel kan vi inte riktigt hålla oss till att bara jämföra per kilo producerat livsmedel. Men när det gäller mjölk- och köttproduktion är skillnaden betydligt mindre mellan ekologisk och konventionell produktion. 133 (SD) replik: Tack för svaret, ! IPCC och rör sig på global nivå respektive EU-nivå. Jag vill hävda att när det gäller svenska förhållanden är skillnaden mindre. Där kommer konventionellt ut mycket bättre, för vi har ett så bra konventionellt lantbruk. Varför är det på det viset? Jo, eko har en nackdel för klimatet eftersom det är mer extensiv produktion. Konventionellt har en nackdel i att man använder handelsgödsel. Det bidrar stort till klimatutsläpp, inte minst för att det produceras med fossil energi. Det finns dock initiativ för att producera kväve utan fossil energi i . Det finns initiativ för att producera fosfor från svenska slagghögar. Och det finns initiativ med perenn stråsäd, som skulle vara väldigt bra för klimatet. Allt detta är tillgängligt för konventionellt men inte för eko. Det kan göra att ekologisk produktion plötsligt blir betydligt sämre för klimatet. Är det inte problematiskt att vi med ekologisk produktion låser in oss i en enda lösning, som förvisso kan utvecklas inom sina ramar men ändå är mer statisk än det konventionella jordbruket? Vi kan inte tillämpa alla landvinningar när det gäller teknik och kunskap inom det ekologiska jordbruket. Över tid kommer det konventionella därför att bli alltmer miljövänligt, medan eko står och stampar. Det finns en risk för att det blir så. Vore det inte bättre att lätta upp ekoregelverket och fokusera bara på miljönytta och produktion och skala bort de bitar som inte bidrar till det samfällda målet? Ett exempel är det förslag som kommer om heterogent utsäde; det ligger i den ekologiska handlingsplanen. Men då föregår jag skeendet. 134 (MP) replik: Om jag inte hörde fel framhöll även i sitt anförande att ekologiskt kan vara ett föredöme i vissa sammanhang. Det tycker jag är en ganska viktig del i denna diskussion. Vi har lite drygt 3 000 ekologiska lantbrukare, som jobbar med ekologisk produktion utifrån sin utgångspunkt och de regler som finns i EU om ekologisk produktion men som också är i en utvecklingsfas. De utvecklar jordbruket och det ekologiska jordbruket väldigt starkt. Jag är den absolut första att välkomna att det också händer saker inom det konventionella jordbruket. Det är helt nödvändigt om handelsgödsel ska användas i jordbruket att den kan produceras med hjälp av fossilfri energi och inte som med hjälp av olja och naturgas. Det är också oerhört viktigt att komma ihåg att de fördelar som åstadkoms inom det konventionella jordbruket också kan vara föredömen för det ekologiska jordbruket.