prot · H90942 · 2021-12-09 00:00:00 — Även om det i planen och i den budget som vi diskuterar görs stora investeringar på järnvägens område kan vi konstatera att höghastighetståg inte blir färdigbyggda under den planperioden. får inte ett sammanhängande järnvägssystem. –kommer inte att utvecklas. ––finns inte med. En ny förbindelse mellan och saknas. Förstärkning av södra och –finns inte med. Nya Ostkustbanan och Norrbotniabanan färdigställs inte. ERTMS blir inte heller färdigt. Kort och gott: Vi ser stora satsningar på järnväg men inget som gör att vi får fungerande gods- eller persontrafikstråk. Ska järnvägen vara framgångsrik måste den fungera som ett system, men plan fortsätter att hantera järnvägen som ett lapptäcke. Det är också effekten av de budgetar som är lagda . Planen svarar inte heller på hur sjöfarten ska fungera i när våra nuvarande isbrytare går i pension. Det finns inte heller någon strategi för framtida nationella och internationella flyg. Faktum är att ska vi utveckla även på flygsidan måste vi diskutera . Vi måste troligtvis även framgent, vilket jag hade uppe i debatten , diskutera någon form av större flygplats i norra . Och vi kommer nog att få bejaka att är huvudflygplatsen för många av oss som bor i . sker mycket positivt på flygsidan. Det är teknikutveckling. Svenska företag ligger så långt i framkant att det de gör i faktiskt leder till en miljöförbättring i hela världen. Här finns egentligen inte några tydliga investeringar som får CO2-utsläppen att minska. Framtidens teknik finns redan, men om transportsektorn ska ställa om måste infrastrukturen avseende el och laddstationer samt naturgas- och vätgasstationer byggas ut. Vi måste också säkerställa att den nya tekniken är säker och fungerar oavsett väder eller årstid. I de planer som finns avsätter man egentligen av alla investeringar på järnväg, till väginvesteringar och till sjöfart. Trots det kommer inte järnvägsinvesteringarna att resultera i några större överflyttningar från väg till järnväg. Vi har stora utmaningar, men tyvärr ser vi inte att vi fullt ut svarar på hur vi ska hantera dessa utmaningar. I stället ser vi hur och näringslivet om och om igen varnar för att bristen på resurser i praktiken leder till att vi inte kommer att klara av att bygga upp och vidmakthålla en infrastruktur som tar sociala, ekonomiska och ekologiska hänsyn. Från kristdemokratiskt håll har vi försökt att möta denna brist på resurser genom två olika förslag. Dels anser vi att kommuner ska äga rätt att medfinansiera olika infrastrukturprojekt via bompeng. Vi anser också att dagens fordons- och bränslebeskattning måste förändras om vi ska klara av framtidens klimatförändringar samt finansiering av vår infrastruktur. kommer det inte räcka med dessa förändringar. Ska vi klara av alla de behov som finns måste vi hitta nya sätt att finansiera vår infrastruktur. Vi har tidigare använt oss av lånefinansiering av exempelvis och , vilket visar att det går att hitta andra lösningar. Ska vi lösa stora investeringar som Nya Ostkustbanan, Europaspåret –, en ny Ölandsbro, –och ––måste vi hitta nya finansieringslösningar. Vi står inför stora utmaningar, och ska vi lösa dessa behov behöver vi en ny regering som tar tag i dessa stora utmaningar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. För övrigt anser jag att samtalsklimatet inom politiken mår bra av att vi samtalar mer och anklagar mindre. Med detta önskar jag alla som lyssnar en kommande god jul. I detta anförande instämde (KD). 139 (V) replik: Jag delar till stor del analys av förslag till infrastrukturplan. En stor del av väg- och järnvägsnätet kommer att changera . Det är kort och gott för lite pengar till underhåll. Precis som var inne på är det också för lite pengar till nybyggnation. Inte minst ett antal väldigt viktiga järnvägsobjekt kommer inte att bli klara . Jag noterar att de som anslår i omprioritering på det här budgetområdet inte riktigt kommer att räcka till för att rusta upp vägar och järnvägar som står och förfaller i vårt land. Vi behöver göra omprioriteringar inom de förväntade utgifterna inom infrastrukturen. Därför skulle jag vilja fråga varför är sådana anhängare av att bygga nya motorvägar i våra storstäder. föreslår att en helt ny motorväg ska byggas här i – Tvärförbindelse , en ny motorväg som kommer att kosta minst 16 miljarder. Det är nästan per meter. Varför ska vi bygga så stora motorvägar här i ? Det här är ju pengar som skulle kunna göra nytta ute i glesbygden. Jag trodde att var anhängare av investeringar i glesbygd och inte att alla pengar ska gå till storstäderna. Har jag tagit fel? 140 (KD) replik: Nej, har alldeles rätt. Jag värnar glesbygden och lyfter fram den i princip i alla mina inlägg här i kammaren. är det så, och det har vi debatterat tidigare, att det inte går att skapa välfärd om man inte har ett fungerande näringsliv. Det går inte att skapa välfärd om det inte pågår handel. Det finns de som trott att produktionen skapar välfärd och har testat det tidigare. Men om du producerar någonting som står på lagret har du egentligen bara producerat en kostnad och miljöförstöring. Det är när det du producerar möter någon annan, när det sker ett handelsutbyte, som välfärden skapas. För att göra de här handelsutbytena behöver vi sjöfarten. Vi behöver järnvägarna, vi behöver flyget och vi behöver bredbandet. Och hör och häpna: Även om Vänstern har svårt att acceptera det, herr ålderspresident, behöver vi väl fungerande vägar både i och i glesbygden. 141 (V) replik: Jag kan instämma i det, men svarar inte på min fråga. När nu i den plan som ganska detaljerat recenserade lägger in ett förslag på en helt ny motorväg här i som kommer att kosta , hur blir det då med upprustningen av ? Hur blir det då med vägar i glesbygd? Pengarna kommer att gå till för att bygga ny motorväg. Jag har aldrig hört eller motsätta sig det här stora förslaget. Är verkligen anhängare av att så mycket pengar ska läggas på en ny motorväg i , som dessutom avfärdas av eftersom den kommer att leda till ökad trafik och ökade utsläpp? Vi vet ju att de godstransporter som ska göras på kan göras på järnväg och med inre sjöfart i stället för på en ny motorväg. Varför vill ni bygga nya motorvägar i , ? 142 (KD) replik: Det är helt korrekt att vi är positiva till denna motorväg. Den kommer att leda till en ökad välfärd och underlätta för alla som bor i , vilket i sig är positivt. Jag delar ledamoten uppfattning att man måste våga prioritera. I vårt eget budgetförslag, som vi just inte röstar på men där vi ändå har lyft fram vår framtidsvision, pekar vi på att exempelvis de resurser som läggs på höghastighetståg behöver omfördelas till annat. På rikstinget har vi sagt att vi egentligen inte står bakom höghastighetståg, men vi har också sagt att om det finns en majoritet som vill bygga måste man göra det utanför plan. blir det annars en gökunge, och vi har till exempel varit beredda att satsa mer på in mot , väl medvetna om att –får vänta . Man måste in med nya resurser om det ska fungera med den typen av projekt. 143 AXEL (MP) replik: lyfte i sitt anförande fram att det förslag till nationell plan som har presenterat innebär en relativt begränsad överflyttning till järnväg. Det är sant, och det är såklart otroligt tråkigt. Det krävs mer för att få till en stor överflyttning, och då kan vi inte bara satsa på det som är bra; vi måste faktiskt också minska på det som är dåligt och sluta med det. En sak som jag är relativt övertygad om är att det inte kommer att hjälpa överflyttningen att göra det billigare att släppa ut genom att sänka bensinskatten. säger att för att vi ska nå 2030-målet måste biltrafiken minska. Kopplat till just överflyttning har jag därför två frågor till . Den första är: Hur påverkas överflyttningen till järnväg och till andra hållbara transportmedel av att man sänker bensinskatten? Den andra frågan är om är beredda att genomföra politik för att minska biltrafiken. 144 (KD) replik: På fråga två är svaret nej. På fråga ett är svaret också nej. Vi kommer inte att bidra till att avveckla biltrafik. Vi är inte ute efter att minska biltrafiken. Vi är ute efter att se till att den är miljövänlig. Det är ett helt annat perspektiv. När det gäller skattesänkningen på är det korrekt, det som förs fram: Det leder inte till mindre CO2-utsläpp. Å andra sidan är det inte heller det som förändrar hela infrastrukturen. Menar vi allvar med att vi ska förändra utsläppen från fordonsflottan behöver vi börja diskutera helt nya energisystem. Då måste vi få ut ledningar längs med vägar, och vi måste få laddstationer. Vi måste få fram vätgastankar. Vi behöver jobba med den nya frysta tekniken för biobränsle. Det är en helt annan diskussion. Dessa blir en symbol i två riktningar. De blir en symbol från vår sida där vi säger att vi tycker att landsbygden är viktig. Det blir en symbol från er sida, Axel , där ni säger: Titta här – nu har man gett upp alla miljömål! Och inget av det är sant, höll jag på att säga. Det är vi diskuterar. I realiteten är det så här: Om vi vill förbättra våra miljömål, få en fungerande infrastruktur och värna det svenska näringslivet och den svenska landsbygden behöver vi mer el. Då behöver vi mer ny teknik. Vi behöver vara mer positiva, och då handlar det inte om att ha förslag, idéer och tankar om att begränsa tillväxt. Den starkaste faktorn för färre som svälter, färre som är utan vatten och färre som lider är tillväxt. Det har vi sett under hela min generations tid; jag var ung , och det är en otrolig skillnad i välfärd mellan då och . Det har skett genom tillväxt, och så kommer det att bli även nu när det gäller miljöfrågorna. 145 AXEL (MP) replik: Nej, bensinskatten är inte symbolpolitik. Att beskatta koldioxid och beskatta utsläpp är tvärtom det absolut mest effektiva vi kan göra för att minska utsläppen. Det är ju inte heller så att sänkningen av bensinskatten bara inte minskar utsläppen, som säger, utan det är faktiskt så att den ökar utsläppen. Det går i helt fel riktning. Det är ju inte så att den bara inte har någon effekt alls, utan riktningen är helt fel. säger också att inte är beredda att göra någonting alls för att minska utsläppen. Men säger att biltrafiken måste minska om vi ska klara 2030-målet; det räcker inte med enbart biobränslen och elektrifiering. Innebär det att har övergett 2030-målet? Är det så jag ska tolka detta? 146 (KD) replik: Då har jag uppenbarligen varit otydlig. Vad jag sa var att vi inte ämnar agera för att rent generellt minska biltrafiken. Vi ämnar däremot agera för att minska utsläppen. Jag vill göra en liten liknelse. När jag var yngre och gick i gymnasiet var det rätt vanligt att man hade en oljepanna i hemmet. I det första huset jag köpte, ihop med min dåvarande familj, hade vi oljepanna. Det finns ingen som skulle komma på tanken att installera en oljepanna i ett nytt hus, och jag tror att det kommer att vara exakt likadant på infrastrukturområdet. Framtidens flyg kommer att gå med helt andra bränslen, sjöfarten kommer att använda andra bränslen och jordbruket kommer att använda andra bränslen. Och – framöver – kommer man att se tillbaka och säga: Kommer ni ihåg att det fanns de som använde diesel i bilen? Det är ingen som installerar en oljepanna i ett hus , och jag tror att samma utveckling kommer att ske inom infrastrukturområdet. 147 (S) replik: Jag blev lite glad när inledde sitt anförande med att nämna en vän till mig, , och koppla det . Jag tänker att det är ganska viktigt att påminna sig om varför vi har haft en avsaknad av investeringar i infrastruktur. hette statsministern , och även om den finanskris som genomgick var delvis internationellt påverkad späddes den på . ingick i ett regeringssamarbete . Därefter tillträdde regering, och beskrev det själv som att han fick åka runt till finansvalparna med mössan i hand för att få låna pengar så att vi över huvud taget skulle kunna betala för vår välfärd. Det fanns liksom inte utrymme att satsa på investeringar i infrastrukturen. Därefter tog över, och där ingick ni också, . Ni satt i två mandatperioder, och då gjordes faktiskt inte heller några investeringar – trots att de borde ha gjorts. Vad handlar det här om? Jo, det handlar om att har varit med och medverkat i regeringssamarbeten där man har prioriterat skattesänkningar framför investeringar i såväl välfärd som infrastruktur. Att sedan stå här och beklaga sig över det man själv faktiskt är ansvarig för, nämligen bristerna i infrastrukturen, tycker jag är lite märkligt. Jag tror också att kan bättre – ”framåt och bättre” brukar vara min devis. Men man driver alltså helt kontraproduktivt en politik i regeringssamarbete och står sedan här och beklagar sig över dessa brister. Det är ju först , under de två senaste mandatperioderna, som vi verkligen har kunnat se ökade investeringar i infrastruktur. 148 (KD) replik: Jag tycker alltid att det är roligt att debattera med ledamoten , men det är inte helt givet att det som sägs alltid är korrekt. Jag hade förmånen att vara kommun- och regionpolitiker innan jag återkom till kammaren, och jag kan konstatera att vi – framför allt under de åtta alliansåren – fick mer pengar till kommunen. Det fanns ett undantag, nämligen under finanskrisen . Det var det enda tillfället då jag i min roll som kommunalråd var tvungen att spara. Alla andra år var det mer pengar till den offentliga sektorn. Det skedde bland annat genom att man hade en skattepolitik som uppmuntrade till arbete, uppmuntrade till att fler kom i försörjning och så vidare. När det gäller infrastrukturen är det snarare andra beslut som har gjort att vi har halkat efter. Jag återkommer till 1976, då man bytte modell i . I alla andra organisationer har vi en investeringsbudget. Jag vill vara tydlig när jag säger detta: Mitt parti är inte framme i den här frågan, utan mitt parti är nöjt med den budgetmodell vi har. Men om vi tittar på när det rent ekonomiskt sker en stor förändring i satsningar på infrastruktur ser vi att det sker -76. Före det gick av bnp till investeringar, och efter att man bytte budgetmodell här i läggs – oavsett regering – . Det är klart att det händer någonting om man gör det över så . Man börjar gröpa ur systemet. Till det kommer att vi har haft en stark urbanisering, vilket har tvingat fram investeringar framför allt i städer. Landsbygden har halkat efter. Vi behöver ta tag i detta, och det var därför jag i mitt tal pekade på flera olika sätt att dels använda pengar i budget, dels hitta andra lösningar – exempelvis bompeng. 149 (S) replik: Jag vill påminna ledamoten om följande: När regering efterträdde den förra regeringen, där ingick, övertog man ett budgetunderskott på 60 miljarder. Det har vi hämtat hem. Vi klarar nu att satsa på välfärden, och vi klarar att satsa på infrastrukturen. Jag blir ändå lite förvånad när lyfter fram olika OPS-lösningar. Vi har väl egentligen bara haft två stycken i . Den ena är , som ledamoten nämnde, och där resultatet är att det är alldeles för dyrt att åka. Det är alldeles för få som åker . Är man fler än två personer är det billigare att ta en taxi, och det är inte rimligt utifrån ett klimatperspektiv. Den andra OPS-lösningen är . Ni har varit en aktivt drivande del i båda dessa projekt, . är världens dyraste sjukhus; det kostade mer att bygga än Burj Khalifa gjorde. Jag vet inte om det är rimliga prioriteringar för skattebetalarna, även om sjukhuset är fint. 150 (KD) replik: Det gläder mig att ledamoten nämner . Det gläder mig däremot inte att nuvarande regering förlängde avtalet om . Här har vi alltså en bana som är färdigbyggd – och den hade inte kommit till utan att och dåvarande regering tog de initiativ de gjorde – men som inte går med full kapacitet. Det här var ett val som socialdemokraterna och miljöpartisterna i den förra regeringen gjorde. Det är en oerhörd misshushållning med resurser att göra på det sättet. Sedan finns det andra, bra exempel. Vi har byggt en bro hemma hos mig mellan och . Den är tullfinansierad. Vi har byggt . Vi har byggt i . Det finns andra sätt att hitta finansiering. Vi vet också att italienarna har varit duktiga på att använda sig av EU-stöd. Jag tror att utöver det vi gör här i kammaren, utöver det vi kommer att fatta beslut om, behöver vi titta på andra lösningar om vi ska klara ekonomin framöver. blir det bredband, vänner! 151 (C) replik: förekom mig och sa att det här kommer att gälla bredband, och det kommer det att göra. Bredband är ju oerhört viktigt för att hela landet ska kunna leva och jobb och företag ska kunna skapas. nämnde digitalisering och bredband i sitt anförande, vilket gladde mig. Min följdfråga på detta är hur mycket vill satsa på fortsatt bredbandsutbyggnad kommande år, alltså 2022, 2023 och 2024. 152 (KD) replik: Jag måste bli svaret skyldig när det gäller den exakta summan. Vi har ju nu en gemensam budget med flera partier, så jag blir det svaret skyldig. När det gäller principen om bredband har vi en problematik. Där vill jag berömma , för jag tycker att han lyfter fram det här i kammaren på ett väldigt fint sätt. Jag minns när jag satt i kammaren första gången, 1998–2002, när började prata om bredband. Jag tror att det var så lite som 10 miljoner som var den stora satsningen då. Vi hade en minister som pratade om att internet är en fluga och så vidare. Hela grejen med bredband är superviktig. Den är viktig för att både stad och land ska fungera. Hela covidperioden har visat att vi troligtvis behöver prata ännu mer om bredband än vi gör. Och jag erkänner att det innebär att vi skulle behöva lägga mer resurser på bredband än vi gör. Jag tror också att bredband i sig blir ett samlingsbegrepp. Men när vi pratade bredband när jag var här första gången för ett tjugotal år sedan, då var det kopparnät. är det fiber. Vad är det ? Det här med bredbandsinvesteringar kommer nog att vara en fråga som den här kammaren kommer att behöva ta upp . Men det vi också måste göra är att koppla bredband till olika tekniker, för vi kommer nog inte att klara av att ha fiber i hela landet. Jag hör till dem som önskar att vi kunde ha det. Jag tycker att det är orättvist att vi inte når det. Men jag tror att vi ändå kommer att vara tvungna att använda luftburen teknik i vissa områden. Vi kommer också att behöva jobba med radio och radiolänk på olika sätt, framför allt i stråk där man kanske fjällvandrar eller som jag är ute och jagar och så vidare. Jag är väldigt glad att frågan lyfts fram. Vi kristdemokrater tycker att det är en viktig fråga, och jag skulle önska att vi kan lägga mer resurser på detta framöver. 153 (C) replik: Jag tackar för svaret. har i rapporter tagit fram att om vi ska nå de mål som S-MP-regeringen satt upp skulle det behövas någonstans mellan 15 och 20 miljarder. väljer att de kommande tre åren satsa 3,4 miljarder på fortsatt bredbandsutbyggnad. Det kommer inte att räcka. Som säger är det fiber, mobilnät, radiolänklösningar och kanske flera andra alternativ. Även här går teknikutvecklingen väldigt snabbt. Det är klart att om vi ska nå de uppsatta målen, och det gäller kanske inom hela transportsektorn, handlar det väldigt mycket om pengar. Men det kan ju finnas andra initiativ man kan se och ta för att nå målen. Min nästa fråga till är därför om har några andra förslag, som inte rör pengafrågan, på hur vi ska nå de uppsatta målen för fortsatt bredbandsutbyggnad i landet. 154 (KD) replik: Jag vet att jag satt med en gentleman som jobbat mycket med att bygga upp bredband i början. Det han visade på, och jag tror mig även ha sett sådana siffror från , är att man ska jobba i samverkan. Överallt där vi haft fiberföreningar visar det sig eller tyder det på att priset faktiskt är lägre än där kommuner och stat på olika sätt har gått fram. Det finns också områden där vi ser en helt annan grej. har ett fantastiskt välarbetat kommunalt bredbandssamarbete, och jag tror att många kommuner ute i skulle behöva studera och se om man kan samverka mer. Jag tror att alla vi som sitter i utskottet har drabbats av diskussionerna om att man inte får lägga bredband över till grannkommunen och alla de här gränsdragningarna som finns. Jag tror att vi måste inse, och där vill jag återigen berömma , att bredband är ett femte trafikslag. Vi måste se det som det och därför också investera så. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2021/22:1 delvis) Areella näringar, landsbygd och livsmedel 155 (S): Vi debatterar nu MJU2 om areella näringar, landsbygd och livsmedel – kanske ett av de absolut viktigaste områdena för att få hela landet att leva och utvecklas. fastställde budgetramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Därmed kom vårt budgetförslag att falla då budgetförslaget från M, SD och KD vann. Därför har vi ett särskilt yttrande. Jag vill dock tydligt nämna att merparten av S-MP-regeringens budget med väldigt många bra reformer ligger kvar. Den sammanhållna landsbygdspolitiken ska enligt oss omfatta hela landet. Den ska bygga på breda satsningar inom många områden. Landsbygdspolitiken ska också bidra till att uppfylla målen för den regionala utvecklingspolitiken. Livsmedelsstrategin, skogsprogrammet, jordbrukspolitiken, havs- och fiskeprogrammet – alla bidrar väl till en levande landsbygd. Det finns också väldigt många satsningar på andra budgetområden som berör att få hela landet att leva och utvecklas. Ska vi ha ett konkurrenskraftigt och hållbart jordbruk, vilket vi tycker, är det viktigt att satsa på det här. Vi tillför framöver en halv miljard till landsbygdsprogrammet. Det omfattar nu 28 ½ miljard . Ska vi nå livsmedelsstrategins mål behöver vi ytterligare satsningar på området. Vi bedömer att det behövs ytterligare satsningar för att nå en mer robust och konkurrenskraftig livsmedelsproduktion som är anpassad för såväl livsmedelsproduktion som klimat och miljö, hälsa och hållbar djurvälfärd. Det är därför vi bland annat har gett i uppdrag att utreda och genomföra ett nytt avgiftssystem för slakterikontrollen. Myndigheten ska också särskilt beakta företagens konkurrenskraft i sitt arbete och därefter utforma regler och villkor. Därför ökas anslagen till en konkurrenskraftig livsmedelssektor med 19 miljoner. Vi ökar också anslaget till med 29 miljoner för att säkerställa att slakteriavgifterna finansieras fullt ut. Vi gör ytterligare satsningar på området med 10 miljoner för att motverka vildsvinspopulationens ökning och möjliggöra kontroll. Men de kanske viktigaste delarna handlar om CAP. Vi har jobbat länge i utskottet med ett CAP-program, ett program för en gemensam jordbrukspolitik. Den strategiska planen är i slutskedet av sin beredning på utifrån den regeringsbildning som har genomförts. kommer förmodligen ett besked om hur detta kommer att utformas. För oss handlar det om konkurrensneutralitet, men också om mat på bordet till rimliga priser. Det innebär att vi måste ta till vara stordriftsfördelar utan att göra avkall på djurvälfärden. ska vi kratta för att stötta småskalig, lokal produktion och ekoproduktion. Vår budget stöder ett förslag om att stärka Eldrimner med 10 miljoner för småskalig livsmedelsproduktion. Vi tillför 25 miljoner för samordning gällande ekologiska livsmedel. Som jag sa är vår politik en helhet. Därför är satsningar även på andra områden väldigt viktiga för landsbygds- och jordbrukspolitiken. Jag vill särskilt nämna den stora satsningen på vägunderhåll – till infrastruktur i form av små vägar på landsbygden. Det pratades tidigare om bredband när det gällde det andra budgetområdet; vi kan bara skriva under på det som sas. Det kommer förmodligen att behövas mer, men särskilt viktigt är att statens satsningar görs i de områden där marknaden inte är stark. Vi tillför på området för att särskilt stötta utbyggnaden av bredband i glesbefolkade områden. Areella näringar, landsbygd och livsmedel