prot · H90930 · 2021-11-18 00:00:00 — Där får vi ändå ge regeringen att man har utökat budgeten för antalet utbildningsplatser på veterinärutbildningen. Men kom alltså en ny rapport från , och då händer det något. Man tillsätter en utredning, som man oftast gör. Det är givetvis viktigt för att bereda frågan på ett grundligt sätt. Det gjordes , och den ska vara klar . Men vad händer på kort sikt, fru talman? Det framkommer inga åtgärder när det gäller den mest akuta problematiken. Det är extremt viktigt att säkra tillgången till veterinär vård också medan utredningen pågår och tills de förslagen har beretts och kan bli verklighet. Fler utbildningsplatser tar att få på plats. Vi har hört allt fler berättelser om svårigheten att få tillgång till veterinär under jourtid och semestertider. kunde vi höra att när man ringde med ett akut sjukt hästföl i transporten fanns det inte plats på det närmaste djursjukhuset som låg . Man fick då åka till nästa djursjukhus som ligger ytterligare . Kanske är det ännu längre avstånd i norra , men att i få åka för att få vård på djursjukhus är en ganska brutal upplevelse. Tack och lov gick det bra i det fallet, men det kunde också ha hänt något på vägen och när det gäller vården. Det är oerhört viktigt att det finns god vård i hela landet. har lyft fram vikten av att regeringen återkommer med förslag på hur de ska lösa veterinärbristen på kort sikt. Utskottet hade möjligheten att ha en dialog med . Jag upplever inte att det från vare sig myndighetens eller regeringens sida egentligen fanns ett tydligt svar på vad man kommer att göra på kort sikt. Regeringen bör också ge sin egen myndighet tydliga direktiv när det gäller att lösa tillgången till veterinär beredskap under jourtid i hela landet. Dessutom bör man se över veterinärernas arbetssituation, så att de väljer att stanna i sitt yrke. Arbetsbelastningen måste vara dräglig. Vi har också lyft fram vikten av att följa upp veterinärmarknadens utveckling. Det verkar inte heller vara gjort , trots att det har hänt väldigt mycket. Jag hade hoppats att utskottet skulle ställa sig bakom det vi har lyft upp i våra motioner om att göra handlingskraftiga saker också på kort sikt och inte bara invänta utredningen. Så tack till för rapporten som ni kom med och som äntligen har fått regeringen att agera lite mer än bara genom att öka antalet utbildningsplatser, även om det är viktigt! När jag ändå nämner utbildning och att finnas i hela landet hoppas jag få se förslag om att några av utbildningarna kan ges på fler ställen i landet och att hinder för gemensam praktik i gränsbygder undanröjs. 38 (KD): om statens ansvar för veterinär service debatterar vi här i kammaren om statens ansvar för veterinär service. Det är en till stor del kritisk rapport vi har fått oss till del. Jag tänkte läsa lite innantill ur rapporten. ”Den övergripande slutsatsen är att det finns stora brister i regeringens och styrning och uppföljning. Det finns även brister i hur säkerställer tillgången till veterinär service. Detta innebär att det finns en risk för att den veterinära servicen blir bristfällig i vissa delar av landet. Dessutom säkerställer inte att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden.” Vi kristdemokrater anser att regeringen måste uppdra åt att säkerställa tillgången till veterinär service i hela landet. Det är enormt viktigt. Vi kan inte förstå att det inte har blivit gjort. Varför har regeringen med dess landsbygdsminister och näringsminister, i alla fall ett tag till, suttit på händerna och låtit detta bara ske? Det är mycket allvarligt, fru talman. Att det finns tillgång till veterinärer runt om i landet är en absolut förutsättning ifall vi menar allvar med att vi ska ha en levande landsbygd och att det ska finnas livsmedelsproduktion i hela . Dessutom står det, precis som ledamoten sa, i livsmedelsstrategin att livsmedelsproduktionen ska öka, inte minska. Det gör den inte om det inte finns tillgång till veterinärer när kossan eller något annat djur blir akut sjuk. Det är mycket bekymmersamt runt om i Jordbrukssverige. publicerades en rapport . Resultatet var synnerligen alarmerande och nedslående. Rapporten visar att färre lantbrukare upplever att deras företag är lönsamma, och deras prognoser är pessimistiska. Lönsamheten är för dålig. Kanske säger någon här i kammaren – inte vet jag: ”Men mjölkpriserna har ju gått upp, kött- och spannmålspriserna likaså.” Visst är det så, absolut. Men aldrig någonsin har priserna för insatsvarorna varit så höga. Foderpriserna, elpriserna, priserna för handelsgödsel och dieselpriserna har skjutit i höjden. En mjölkbonde ringde mig och berättade att han hade gjort en kalkyl över kostnadsökningarna. Vi pratar om ökade kostnader på enbart hemma hos honom, och det har kommit bara så där. Han frågade: Hur ska jag få råd med detta? En annan jordbrukare mejlade mig och berättade om flera spannmålsbönder som inte tänker så någonting i vår utan lägga åkrarna i träda eftersom det är för dyrt. Det är riktigt oroligt bland bönder, och den oron borde även vi i kammaren känna då konsekvenserna kommer att bli enorma. Det kommer att bli kännbart med mindre spannmål och högre priser. Jag har här i kammaren talat om att lönsamheten måste öka, att konkurrenskraften måste stärkas och att vårt lands livsmedelsberedskap måste få öka. Men jag och många med mig anser att jag talat inför döva öron. Livsmedelsstrategin blev bara en pappersprodukt. Ingen bonde – jag har varit ute hos ganska många – kan säga att resultatet på gårdsnivå har varit något som kunnat tillskrivas den livsmedelsstrategi som vi antog 2017. om statens ansvar för veterinär service Jag yrkar bifall till reservation nummer 1. 39 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 1. Vårt lands självbild när det gäller den svenska djurhälsan är att vi är ett av världens bästa länder på djurhållning. Vi har ett gott djurskydd, god djurhälsa och ett bra smittskydd. Men bilden av vårt land är farlig att ta för given. Otroligt mycket står och faller med att det finns välutbildade veterinärer som kan komma vart som helst och när som helst. Det ska inte spela någon roll var någonstans i man bor om ens djur behöver vård. Detta är oerhört allvarligt. Enligt den bild som ger finns ingen tydlig bild av vem som ser till att jouren verkligen fungerar. Det finns brister även i samarbetet mellan privata aktörer och Distriktsveterinärerna. Det behöver bli bättre för att få jourtiderna att fungera. Vilka åtgärder som än måste komma till behöver ta itu med detta så fort de kan för att detta ska fungera. Det är inte bara i egenskap av ledamot som jag står här , utan jag är även bondson. Som bondson fick jag långa armar, och dessa långa armar har jag en gång använt för att bära hem en kalv från betesvallen när kon precis hade kalvat. Här inne i mitt hjärta finns många minnen av hur viktigt det var hemma på gården att djuren skulle må bra. De dagar har etsat sig fast hos mig då ett djur fick skickas till nödslakt efter att veterinären varit där och konstaterat att det inte fanns mer att göra. Hela vår familj var involverad i detta, och mest min pappa. Han var frustrerad, arg och ledsen. Det var smärtsamt när jag växte upp att se vilken stor betydelse djuren hade för en lantbrukare. Jag vill dröja mig kvar vid ett minne, fru talman. Det var en gång när jag och mina tre bröder var hemma själva en helg. Vi var tonåringar. När vi kom ut i ladugården upptäckte vi att en av korna hade kalvat och hade efter kalvningen drabbats av livmoderframfall. Jag vill inte berätta exakt hur det ser ut, hur det går till eller vilka åtgärder som görs, men ett är säkert: Jag minns hur jag satt där och räknade minuterna från det att min bror hade sprungit in i huset och ringt efter veterinären. Jag satt där och tittade in i kons ögon. Hon hette ; jag hade memorerat alla kors namn. Efter alla de minuter som jag räknade kom så veterinären och kons liv kunde räddas, även denna helg. Jourtider är oerhört viktiga. Jag känner tacksamhet gentemot veterinären. Det är inte främst den ekonomiska förlusten som känns när man ser ett djur lida eller när man mister ett djur, utan det är för att man som lantbrukare har lagt sin själ i detta djur från den dag då man bar hem det från betesvallen till djurets sista dag i livet. Det räcker därför inte enbart att tillsätta en utredning. Det behövs akuta åtgärder . De befinner sig nu i samma situation som jag gjorde och väntar och räknar minuterna tills veterinären kommer. Det tar alltför innan de hinner fram, om de ens kommer. Det känns inte okej att stå och titta på. Det ska heller inte vara svårt att få tag på personer med lantbruksbakgrund som vill utbilda sig, men då behöver utbildningsplatserna och utbildningsorterna bli fler. Jag är tacksam för de kollegor i jordbruksutskottet som har lagt fram motioner om detta, vilket jag som enskild ledamot själv inte hunnit göra då jag är ny. De finns dock – det är jag tacksam för – och de behövs för att det ska bli fler utbildningsplatser så att den akuta veterinärbristen kan lösas. om statens ansvar för veterinär service Veterinärerna behöver bli fler så att vi kan säkerställa att den arbetsbörda som ligger på dem på grund av jourtider minskar. är dessa jourtider inte något attraktivt eftersom arbetsbördan gör att veterinärerna är få. Vi behöver ändra på detta, och det är akut. Gissa vilka som var mina idoler när jag växte upp hemma på gården! Det var veterinärerna. Oj, vad jag såg upp till dem! Om det hade funnits en utbildning på min hemort kan ni lita på att jag hade stått i kön till den, och förhoppningsvis hade jag haft tillräckligt höga betyg. Dessa hjältar som kallas veterinärer behöver bli fler i vårt land. 40 (S): debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU9 som handlar om om statens ansvar för veterinär service, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. I rapporten har granskat regeringens uppföljning och arbete med att säkerställa tillgången till veterinär service och verksamheten vid Distriktsveterinärerna. I granskningen har även ingått huruvida säkerställer att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på lika villkor upprätthålls på marknaden. Slutsatserna i granskning är att det finns stora brister i styrning och uppföljning av arbete med att säkerställa tillgången till veterinär service, inklusive verksamheten vid Distriktsveterinärerna. beslutade riksdag och regering om förändringar i statens åtagande att säkerställa tillgången till veterinär service. Man lyfte fram flera tydliga intentioner med förändringarna. Bland annat skulle Distriktsveterinärerna ha flera begränsningar i sitt uppdrag och säkerställa konkurrens på likartade villkor på marknaden. Ägarstrukturen har förändrats genom att ett fåtal aktörer har köpt upp en stor andel av de tidigare fristående företagen på veterinärmarknaden. Dessutom har den kraftiga expansionen av marknaden för djurens hälso- och sjukvård medfört att det råder brist på utbildad personal. När den nuvarande organisationen för veterinär service och annan offentlig veterinärverksamhet infördes var tanken bland annat att ge privatpraktiserande veterinärer möjlighet att delta i smittskydds- och jourberedskapen och ta del av det statliga stödet genom upphandling. De privata aktörerna har dock visat ett mycket litet intresse av att utföra sådana uppgifter. Vi socialdemokrater välkomnar granskning, och regeringen har instämt i deras iakttagelser och hörsammat deras rekommendationer. Som ett led i omhändertagandet av rekommendationer beslutade regeringen om kommittédirektivet En hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. om statens ansvar för veterinär service Våra vanligaste husdjur, hundarna och katterna, blir inte bara fler utan också äldre här i . Trenden är tydlig , och orsakerna är flera. av alla hundar och knappt hälften av katterna har en veterinärvårdsförsäkring, vilket är unikt för . Inget annat land i världen har så många försäkrade hundar och katter. Antalet försäkrade djur i kombination med förbättrad veterinärvård gör att fler djur kan leva ett både längre och friskare liv. Men det är inte bara våra små husdjur utan också alla våra hästar och lantbruksdjur som behöver veterinärer . Våra lantbruksdjur är dessutom oerhört viktiga för att vi ska kunna öka vår livsmedelsförsörjning i landet. Som jag sa har marknaden för djurens hälso- och sjukvård expanderat kraftigt. Den snabba utvecklingen och de bemanningssvårigheter som konstaterats gör att det finns behov av en bred översyn av området. vände sig till regeringen med en skrivelse utifrån den risk för minskad veterinärtillgänglighet över sommaren som man såg komma. Vår tidigare landsbygdsminister agerade direkt och bjöd in berörda aktörer för samtal om läget och möjliga åtgärder för att minska de negativa konsekvenserna. Snabbt därefter, , beslutade därför regeringen att tillsätta en utredning för en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. Oavsett djurslag kan alla vi som har djur vittna om betydelsen av veterinärer, men också om det behov av veterinärer som kan uppstå dygnet runt och året runt, oavsett var man bor i . Utredningens översyn omfattar det statliga åtagandet inom veterinär service och smittskyddsberedskap, behörighetsfrågor och resursbehovet inom djurens hälso- och sjukvård. Utredningen ska även kartlägga konsumenternas möjligheter att jämföra kostnader samt regler för införandet av verksamhetstillsyn och en bedömning av om tillsynen bör avgiftsfinansieras. Djurens hälso- och sjukvård är helt central för att vi ska ha friska och välmående djur. Denna hälso- och sjukvård är det veterinärerna och djursjukskötarna som står för, och de är för få . vidtog regeringen åtgärder och tillförde medel till veterinär fältverksamhet och SLU för fler veterinärstudenter och tillgång till djurvård i hela landet. Men vi behöver fler veterinärer och djursjukvårdare. Därför har regeringen föreslagit en större förstärkning av utbildningen av veterinärer och djursjukskötare vid . Förstärkningen sker successivt med 37 ½ miljon kronor 2022 . Utbildningarna svarar väl mot både behov och önskemål. Branschen vittnar också om stora problem med bemanning när det gäller både veterinärer och djursjukskötare, särskilt vid jour- och semestertider. Det är viktigt att förbättra möjligheterna att täcka behovet av veterinärer och djursjukskötare, så att djurs lidande minimeras. Parallellt med satsningen på utbildningarna föreslås också SLU få medel för att investera i lokaler som är anpassade till det ökade antalet studenter samt mer medel för utbildning. Jag är glad över att vi nu har en utredning som jobbar och som tar ett helhetsgrepp och ska föreslå åtgärder. Jag är också glad över de satsningar som föreslås i budgeten. Tillsammans är detta viktigt för att säkerställa en hållbar och långsiktigt välfungerande hälso- och sjukvård för djur. om statens ansvar för veterinär service Sommarens utmaningar har även lett till att man nu dragit igång breda samtal inom branschen för att se över vad som kan göras åt veterinärbristen. Det som är viktigt för oss socialdemokrater är att vi säkerställer att vi har god djurvälfärd och god tillgång till veterinärer i hela landet, årets och för alla djurslag. 41 (MP): Staten har tagit på sig ett ansvar för djurens hälso- och sjukvård, ett väl fungerande smittskydd och livsmedelssäkerhet. Det är som har ansvaret som myndighet för att tillse att det finns veterinär service alla tider i hela landet. Enligt granskning, som vi debatterar här , finns det, som vi har hört , stora brister i hur säkerställer den tillgången samt i regeringens och styrning och uppföljning. Riskerna med detta är uppenbara. Det kanske helt enkelt inte finns vård att få till djuren på vissa ställen när det behövs. Vi har sett att det har skett. Vi såg det på flera platser i landet som gick, när veterinärerna skulle ha semester och några djursjukhus som normalt brukar ha jouröppet inte hade jouröppet eftersom bristen på personal gjorde att det inte fungerade. Vi vet att problemen har funnits på platser i norra där bristen på veterinärer är tydlig, framför allt för dem som har lantbrukets djur och hästar, och även på andra platser, där Distriktsveterinärerna helt enkelt inte har folk nog att bemanna jourverksamheten dygnet runt. Marknaden för djursjukvård har förändrats mycket på ganska få år. Ett fåtal stora aktörer har köpt upp en stor andel av de fristående företagen på marknaden. Efterfrågan på vård av sällskapsdjur har ökat. Djuren har blivit fler. Självklart påverkar det tillgången till veterinärer. Gårdarna har också blivit större men färre och har fler djur. Jourområdena har blivit betydligt större, speciellt i norra , med för jourhavande veterinär att åka mellan gårdarna, ibland eller mer. För sällskapsdjur efterfrågas också alltmer specialiserad vård. Det är alltså säkert flera faktorer som orsakar dagens brist på veterinärer. Den snabba expansionen av djur är självklart en faktor. För få utbildningsplatser är en annan. Ytterligare en faktor är att många både veterinärer och djursjukvårdare slutar sina arbeten för att jobbet är för tufft. Många nyutexaminerade veterinärer kommer direkt från utbildning till en klinik där hen förväntas klara av alla de olika arbetsuppgifter som finns omgående och oftast ensam. Det hade varit bra om det hade funnits ett stöd att få för den nyutexaminerade, kanske samma system som finns inom humansjukvården, med åtminstone . Det tror jag skulle göra att fler blir kvar på sin arbetsplats. För distriktsveterinärer handlar det också om arbetstiderna. Efter jour behöver man vara ledig. Så är det inom de flesta yrken , men inte bland distriktsveterinärerna. Där förväntas man arbeta dagen efter jour som om inget hänt. Och jouren infaller ofta på de mindre klinikerna med få anställda. om statens ansvar för veterinär service När den nuvarande organisationen för veterinär service infördes var tanken att ge privatpraktiserande veterinärer möjlighet att delta i smittskydds- och jourberedskapen och ta del av det statliga stödet genom upphandling. De privata aktörerna har dock inte visat jättestort intresse av att göra det. Vad det beror på vet vi inte riktigt. Vi vet inte om det beror på att stödet är för lågt, att upphandlingsförfarandet är för krångligt eller något annat. Alltså behöver det utredas. Utifrån hur det fungerar – eller inte fungerar – med jourberedskapen behöver det arbetas fram ett sätt för hela kåren att dela på jouren, så att alla veterinärer får den vila som krävs efter jour. Det finns naturligtvis olika sätt att göra det, men här krävs en mycket snar förbättring. Vi har fantastiska veterinärer hemma hos oss, och jag antar att det är så på andra platser i landet också. Men deras arbetsbelastning och jourscheman behöver vara mänskliga om de ska stanna kvar. Branschen domineras av otroligt hårt arbetande och dedikerade människor. Som marknaden fungerar är Distriktsveterinärerna ofta en språngbräda till en egen klinik. Inget ont om att ha en egen klinik – sådana behövs absolut. Men som sagt behöver vi hitta lösningar som gör att också arbetet hos Distriktsveterinärerna blir attraktivt. har regeringen tillsatt en utredning som kommer att täcka in flera av dessa problemområden och ta fram olika lösningsförslag på de problem som finns. Här hoppas jag att det kommer att ingå att titta på arbetsgivarrollen, arbetssituationen och arbetsbelastningen för veterinärerna då det ju är en avgörande faktor för att kunna bemanna . Flera jag pratat med inom yrket säger att den bristsituation som vi är i nu inte fanns för bara så där fem . Då kunde det till och med vara svårt för nyutexaminerade att hitta jobb. säger de också att de som arbetar som distriktsveterinärer har haft en mycket tuff arbetssituation . är det en skriande brist på veterinärer på många olika platser. Utbildningen är femårig, vilket ger vid hand att dagens situation inte är snabblöst. Jag vet att man söker efter veterinärer från våra grannländer och hoppas att det ger ett bra resultat, för det behöver vi. Självklart måste nu arbeta hårt för att hitta lösningar. Det förutsätter jag att det gör också, som regeringen agerar långsiktigt med att skapa fler utbildningsplatser. Regeringen har förstärkt anslaget för veterinär fältverksamhet . De satsningar regeringen gör och framåt kommer att lösa delar av bristen på personal. Men det kommer också fortsatt att krävas förbättrade arbetsförhållanden och kanske även annat för att få tillräckligt många duktiga veterinärer att vilja utöva sin verksamhet på platser där det är svårt att engagera utbildad personal. Jag vet att också arbetar med att få till en bättre jourverksamhet tillsammans med veterinärerna. I budgetpropositionen föreslår regeringen en förstärkning när det gäller utbildningen av veterinärer och djursjukskötare. Förstärkningen sker successivt. Fullt utbyggd innebär satsningen att ytterligare 40 veterinärer och 20 djursjukskötare kommer att utbildas . En utbyggnad av veterinärutbildningen kräver naturligtvis också investering i nya lokaler vilket möjliggörs med en satsning på 30 miljoner 2022 och 2023 samt 15 miljoner 2024, så medel är tillsatta. om statens ansvar för veterinär service Med allt detta sagt vill jag tacka för denna utredning. Jag vet att nu bygger regeringen för framtiden som är engagerat i att hitta lösningar på dagens situation, vilket är av stor vikt för både veterinärer och djurhållare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU2 Ändringar i vägsäkerhetslagen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU7 Skatteavtal mellan och Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 Stärkt skydd för hyresgäster Punkt 1 (Lagförslaget om skyddet för hyresgäster vid renoveringar) 2. res. 1 (S, V, MP) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:59 M, 55 SD, 27 C, 19 KD, 16 L 1:85 S, 23 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 11 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 4 L, 2 MP Punkt 2 (Den framtida regleringen om skyddet för hyresgäster vid renoveringar) 2. res. 2 (V) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 59 M, 55 SD, 27 C, 20 KD, 16 L, 13 MP 2:23 V, 1 - Frånvarande:15 S, 11 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 2 KD, 4 L, 3 MP (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Lagförslaget om hyresvärdens rätt till uppsägning) 2. res. 3 (S, V, MP) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:59 M, 55 SD, 27 C, 20 KD, 16 L 3:85 S, 23 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 11 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 2 KD, 4 L, 2 MP Punkt 6 (Lagförslaget om skyddet för hyresgäster när bostadslägenheter förstörs) 2. res. 5 (M, KD) 3. res. 6 (SD, L) 79 för res. 71 för res. Kammaren biträdde res. 133 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 23 V, 14 MP, 1 - 5:59 M, 54 SD, 20 KD Avstod:1 SD, 16 L Frånvarande:15 S, 11 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 2 KD, 4 L, 2 MP Punkt 10 (Återstående övergångsbestämmelse i jordabalken) 2. res. 10 (S, V, MP) 3. res. 11 (SD, L) vice talmannen konstaterade att villkoren för reservationerna inte hade uppfyllts, och således skulle kammaren endast ta ställning till utskottets förslag till beslut. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Kammaren biföll utskottets förslag. MJU9 om statens ansvar för veterinär service Punkt 1 (Tillgången till veterinär service och den veterinära beredskapen) 2. res. 1 (M, C, KD, L) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: