prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Det finns nämligen inget motsatsförhållande. Det är viktigt att se till att omställningen sker inom alla sektorer. EU:s jordbrukspolitik har nämnts. Liberalerna menar att det behövs ökade satsningar på landskapsvård, miljöskydd och bevarande av biologisk mångfald. Jordbruks- och livsmedelspolitiken bör ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Klimatsmart produktion med god djuromsorg och miljöhänsyn behöver värnas. Jordbrukets klimatpåverkan är viktig att uppmärksamma som, vilket redan har konstaterats i debatten, jordbruket är viktigt för mat- och livsmedelsförsörjningen. EU är en viktig aktör i sammanhanget. Om vi ska jobba med miljö- och klimatfrågan behöver vi arbeta inom ramen för EU-samarbetet. Höga klimat- och miljöambitioner bör vara självklara krav för en hållbar svensk livsmedelspolitik samt för djurhållningen. Det bör även vara målsättningen inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik. När vi debatterar frågor i olika betänkanden är det ibland svårt att ha helikopterperspektiv. Många av frågorna i miljö- och jordbruksutskottet går ju i varandra. Liberalerna menar att , även nationellt, bör fokusera på klimat- och miljöambitionerna i EU:s jordbruksstöd för nästa period. Det är av stor vikt hur klimatåtgärderna utformas i landsbygdsprogrammet för nästa period. Kommande landsbygdsprogram behöver bli ett verktyg i klimatomställningen och innefatta incitament och insatser för kolinlagring. Liberalerna har många förslag i betänkandet. Jag vill beröra några av miljöperspektiven som rör också jordbrukspolitiken. Exempelvis bör strandängarna beaktas i utvecklingen av insatser inom landsbygdsprogrammet. Det är en viktig miljöåtgärd. Naturtypen strandängar har minskat vid på grund av igenväxning, inte minst för att marken inte längre slås eller betas. Vegetationen påverkar även andra naturliga faktorer, till exempel landhöjning och växlingar i vattenståndet. Det tycker vi är viktigt att lyfta fram som en åtgärd. Bete på strandängarna kan få positiva effekter, inte minst för att motverka att ängarna växer igen. hör vi den andra delen av diskussionen som handlar om läckage av näringsämnen. Men vi menar att strandängarna bör få betas av såväl hästar som kor och andra djur, oavsett ägarnas huvudsakliga försörjning. Där vet vi nämligen att det finns en stor utmaning, om man är lantbrukare eller har hobbyverksamhet. Det är också angeläget att i kommande jordbruksprogram beakta vikten av öppna landskap och habitat för pollinerande insekter. Den utbredda bidöden, som finns i många länder, har oroat många. Eftersom den hotar både den biologiska mångfalden och livsmedelsproduktionen måste frågan lyftas upp. I takt med att jordbruket förändras täcks allt fler stora områden av åkrar eller skogsplanteringar som ängar med stor mångfald av blommande växter försvinner. När marker växer igen, på grund av att de inte längre tas om hand genom bete eller slåtter, försvinner blommor och vegetation som marklevande pollinerande insekter livnär sig på. Jordbrukslandskapet är en viktig livsmiljö för många växter och djur. Det är framför allt ängs- och betesmarkerna samt jordbrukslandskapets kantzoner som har stora värden. Blommande grödor utgör föda för insekter, och dessa insekter bidrar med denna viktiga pollinering. Det finns ett ekonomiskt värde av pollineringen i . Exempelvis bidrar honungsbina enligt uppskattning till någonstans . Till det kommer värdet av vilda insekters pollinering av odlade grödor och av vilda bär. Men det finns för lite pollinerande insekter på sina håll, vilket också påverkar grödorna. Biodlarnas verksamhet är viktig och bidrar till målen i livsmedelsstrategin. Vi i Liberalerna är väldigt glada över de satsningar som har gjorts från regeringens sida på att stärka förutsättningarna för biodlarna. En stor andel av ursprungliga våtmarker har försvunnit till följd av utdikning och odling. Det finns varierande och mångfasetterade skäl att återställa våtmarkerna. Det handlar bland annat om att skapa vattenreserver, hantera dagvatten och kraftiga regn, skapa förebyggande åtgärder mot bränder och gynna det lokala klimatet vid höga temperaturer, men också om att hindra avgången av klimatgaser och inte minst stoppa övergödningen av haven. finns det en rad hinder mot att anlägga våtmarker. Vi liberaler menar att alla regler som kan hämma utvecklingen och anläggandet av våtmarker behöver ses över. Det omfattar även reglerna kring strandskydd. Självfallet bör strandskyddsregler revideras för att möjliggöra både våtmarker och dammar. Vid svår torka minskar grödans förmåga att ta upp vatten. Därför kan en kontinuerlig och begränsad bevattning förebygga långsiktigt näringsläckage från odlingslandskap och marker genom att grödans förmåga att ta upp näringsämnen bevaras. Därför menar vi även att frågan om bevattningsdammar och regelverket kring dem är väldigt viktig. kan man möjligen skapa kombinationsdammar. Företagandet har många tidigare talare varit inne på. Men jag vill även från Liberalernas sida lyfta fram hur viktigt det är att värna det lokala företagandet. Det är viktigt att se över alla regelverk och myndighetsstrukturer – trots allt är de ofta anpassade till väldigt stora kommersiella aktörer. Villkoren för små hantverksmässiga företag och nystartade livsmedelsföretag ska vara sådana att de har möjlighet att utveckla sin verksamhet. Hästnäringen är en fråga som engagerar väldigt många liberaler. blir det väldigt starkt fokus på bara miljökonsekvenserna. Vi vill lyfta fram hästens betydelse för dem som är engagerade. Det är ett fantastiskt engagemang som många av våra medborgare uppvisar. Många lägger ned stora delar av sin fritid på arbetet i stallet och träningen. Dessutom är ridsporten en stor del av många flickors och kvinnors fritid. Det finns miljökonsekvenser, och de åtgärder som enkelt kan vidtas för att minska problemen med övergödning från hästhållningen ska naturligtvis vidtas. Men vill vi verkligen lyfta fram nyttan och nöjet med hästhållningen och ridsporten. Vi vill också rikta uppmärksamhet mot att det finns möjlighet att lära av exempelvis Greppa näringens arbetssätt för att bidra till utveckling inom hästnäringen. Det är viktigt att ha fokus där problemen är störst. är ett glest befolkat land. Därför behöver man också se till att de insatser som görs beaktar de lokala förutsättningarna. Det finns många andra frågor som engagerar och som berör jordbrukspolitiken. Jag vill bara nämna en, som vi har anledning att återkomma till: Vi ser fram emot debatten om utfodring av vilt. 108 (SD) replik: Jag tackar för anförandet. är det så att våra partier och vi som ledamöter vad jag förstår har lite olika tillit till och dess förmåga att förstå förutsättningarna för en randstat som . Jag tror att det är en gradskillnad. Det gäller också nyttan med EU-gemensamma åtgärder. Där tror jag också att det finns en gradskillnad. Detsamma gäller siffersatta mål, som jag vill komma in på. Jag tycker att anförande andades ganska mycket av avvägningar mellan olika värden. Det välkomnar jag. Det är väldigt positivt, tycker jag. diskuterar vi siffersatta mål i EU. Man sa från början: Här har vi siffersatta mål. Vi föreslår dem. Vi kommer att göra konsekvensanalyser sedan, när det blir skarpt läge och vi ska stifta lagar. Men emellan det har det kommit en handlingsplan för ekologisk produktion som spikar fast de här siffersatta målen. Vi har dock fortfarande inte sett någon konsekvensutredning. Min fråga blir: Anser inte , precis som vi, att det måste komma en konsekvensutredning först, innan man spikar de siffersatta målen? Bör man inte också ha en diskussion om var de ska ligga? Man kan diskutera om de ska ligga på 20, 25 eller kanske när man kan se vilka effekter det får för andra samhällsområden. 109 (L) replik: Det är lite svårt att begripa ingång i detta. Handlar det om att vill ha siffersatta mål, eller handlar det om att efterfrågan från konsumenterna ska styra? Från Liberalernas sida menar vi att siffersatta mål kan vara bra inom vissa områden, beroende på vilken sektor inom näringarna som vi diskuterar. Men vad gäller livsmedel, typer av livsmedel och typer av produktion menar vi att konsumenternas efterfrågan är väldigt viktig. Det handlar om vad konsumenterna efterfrågar, men också om att konsumenterna måste få relevant information för att kunna göra det aktiva valet. Vi står upp för frihandel och tycker att EU-samarbetet är viktigt. Som jag försökte avspegla i mitt huvudanförande handlar det också om att den här sektorn, jordbrukssektorn, har en väldigt stor och viktig del av både klimat- och miljöutmaningarna. För att konsumenternas efterfrågan ska kunna få genomslag och för att konsumenterna verkligen ska kunna göra de aktiva valen, om vi nu fokuserar på att det är en drivkraft för att påverka produktionen, menar vi att man också måste stärka konsumenternas makt till information. Vi tror att det finns konsumenter som gärna efterfrågar ekologiskt producerade produkter, likaväl som det finns de som efterfrågar konventionellt odlade produkter. Det finns de som vill äta importerat kött, och det finns de som vill äta svenskproducerat. Ytterst måste konsumenterna kunna göra det valet. 110 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Jag valde det här området för replik för att jag tror att det kanske är här som det finns minst konflikt mellan våra partier. Jag gillar det jag hör. Men sedan är frågan vilken den yttersta slutsatsen blir. kan rätta mig, men jag tolkar Liberalernas svar som att Liberalerna inte ställer upp nu på ett 25-procentigt mål för ekologisk produktion utan vill ha en konsekvensutredning. Man vill att konsumenterna också ska ha inflytande i frågan och att marknaden ska få ha åtminstone en del av styrningen av hur mycket ekologisk produktion det blir. Så tolkade jag svaret. Men det kanske var fel. I så fall får möjlighet att rätta till det. 111 (L) replik: Som jag sa tycker vi att det är viktigt att konsumenternas efterfrågan ska påverka produktionen. Oavsett vilken procentsats man hamnar i måste man också fundera på vilken roll stödsystemen och de statliga bidragen och åtgärderna har i allt detta. Vi tror att det har varit viktigt att få igång ekologisk produktion därför att det finns en stark miljökonsekvens av det. Vi har ofta i debatterna avspeglat exempelvis frågan om pollinerande insekter kontra ekologiskt jordbruk och hur det kan bidra till att ta miljöhänsyn. Den typen av vågskålar tycker vi är viktiga att alltid lyfta i debatten. Men om det handlar om att renodlat sätta stöd för renodlad produktion i något syfte är vi alltid väldigt skeptiska. Vi tycker att EU-samarbetet är väldigt viktigt för att kunna ta ett gemensamt ansvar för klimat- och miljöfrågan. Det är otroligt viktigt som verktyg, och det ger också ett större genomslag. Det andra är att det också skapar en utveckling av produkter för konsumenterna som konsumenterna kan efterfråga. Jag är fortfarande väldigt osäker på var står någonstans. Å ena sidan är det en fråga om procentsatser och på vilken procent man ska lägga sig. Men vad är vågskålen i den debatten? Är det konsumenternas efterfrågan, är det miljö- och klimatperspektivet eller är det något annat perspektiv som är viktigt? Jag tolkar ofta som att det handlar om att självt ska avgöra allt om det som produceras i och att man ska ta tillbaka makten från EU. Det är den viktigaste vågskålen. Vi tror väldigt mycket på att ta ett EU-ansvar och ett globalt ansvar. Vi tror att konsumenternas efterfrågan egentligen påverkar miljön och klimatet i hela världen eftersom vi har ett frihandelssystem. Vi tror att det är väldigt viktigt att fortsätta den vägen. Det finns anledning att återkomma i frågan. Det handlar om vågskålarna. Vad är det vi vill premiera? För oss är det väldigt viktigt med konsumenternas efterfrågan, miljö och klimat. 112 (S): Vi behöver alla äta. Människor ska kunna bo och verka i hela . I ett starkare samhälle finns resurser och kraft för en aktiv landsbygdspolitik som utnyttjar hela potential. Detta skapar ett starkare och tryggare som håller ihop. Detta talar vi nu om här i kammare i och med att vi behandlar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nummer 17 om jordbrukspolitik. antog livsmedelsstrategin som sträcker sig fram . Detta är en långsiktig tillväxtstrategi som omfattar hela livsmedelskedjan. Målet med livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ska öka, relevanta miljömål nås och hållbar tillväxt och sysselsättning skapas i hela . Miljö- och jordbruksutskottets studie och publicerade rapport om lantbrukets sårbarhet visar på många styrkor men också svagheter i lantbruket. I arbetet har många faktorer lyfts fram som betydelsefulla för att minska denna sårbarhet. Övergripande faktorer är här till exempel lönsamhet och konkurrenskraft, klimatanpassningsåtgärder, säkrad tillgång på insatsmedel, ökad tillgång på personal och samarbete. Lantbrukarna har många idéer om vad staten kan och bör göra, som till exempel att ge lantbrukarna långsiktiga spelregler och satsa på inhemska produkter och alternativa biobränslen. Här finns likheter och gemensamma beröringspunkter med vår livsmedelsstrategi. Vi socialdemokrater tror på det svenska lantbrukets framtid. ska hålla ihop, och det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet. Vi har problem med klyftor mellan stad och land. Landsbygden har en stor potential att utvecklas och växa. Grunden är växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden. En modern och aktiv regionalpolitik är ett verktyg för utveckling och jobb i hela landet. Om lantbruket ska kunna utvecklas behövs ett samhälle som håller ihop. Konkret kan det innebära mer och bättre bredband, bättre vägar, postservice som fungerar, fler poliser, ett rättsväsen med större kunskap och resurser för att stoppa stöldligor och djurrättsaktivister som förpestar vardagen för alltför många. Finansiell service är också en aktuell fråga då det privata drar sig undan i många glesbygder, med tråkiga meddelanden om stängda bankkontor. med dess 73 punkter och fyrpartiuppgörelsen mellan Socialdemokraterna, finns flera punkter som behandlar och vidrör hur vårt svenska jordbruk ska stärkas. Det handlar exempelvis om digital infrastruktur i hela landet, att bygga ut fler servicekontor i hela landet och om stärkt och ökad konkurrenskraft inom det svenska jordbruket i hela landet. Svensk livsmedelsproduktion är helt avgörande för jobb och tillväxt på landsbygden. Pågående uppdateringar av EU:s gemensamma jordbrukspolitik lyfter just fram frågan om framtiden som viktig genom mera stöd till unga lantbrukare och generationsväxling. Inriktningen är här att förstärkningen ska gå till insatser som stärker landsbygden och återhämtningen efter härjningarna efter covid-19, och härigenom stärka den svenska konkurrenskraften och underlätta uppfyllandet av miljö- och klimatmål. De gröna näringarna har tack och lov klarat sig relativt bra under pandemin, men det finns såklart investeringsbehov. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har reformerats nästan oavbrutet , och utvecklingen är inte avslutad. Reformerna har lett till tydliga förbättringar. Produktionen anpassas nu efter marknadsförhållanden, och överskottsproduktionen har försvunnit. Vägledande principer för den socialdemokratiskt ledda regeringen i förhandlingarna om EU:s gemensamma jordbrukspolitik är generellt: totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat och förenkling. Jordbruksutgifternas andel av EU:s budget minskar kontinuerligt . Medan den gemensamma jordbrukspolitiken utgjorde två tredjedelar av EU-budgeten utgjorde dess andel för perioden –2020. Hur medel och förstärkning av budgeten för den svenska landsbygden exakt ska fördelas på olika åtgärder kommer att preciseras närmare framöver. För oss socialdemokrater är det viktigt att nästa period för EU:s gemensamma jordbrukspolitik blir så ren och tydlig som möjligt. Stöd ska vara lätta att hantera, och man ska minska administrationen och undvika kontroller i onödan. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och begränsad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande och till exempel utbetalningar är tydliga och förutsägbara. Torka och lågt grundvatten påminner oss också om hur sårbart svenskt lantbruk är. krävs långsiktiga åtgärder som gör att företagen kan bygga en god lönsamhet, så att de klarar framtida dalar och också ger lantbrukarna verktyg att hantera ett förändrat klimat. Det handlar om att sänka kostnader, om arbete, insatsvaror, att säkerställa att lantbrukare kan bedriva sin verksamhet utan risk för hat och hot och att se till att regelverk och myndigheters agerande bidrar till lantbruksföretagens utveckling snarare än hindrar. Det handlar om att ställa om till fossilfritt lantbruk med tåliga grödor och system som kan hantera ett förändrat klimat med både för mycket och för lite nederbörd. Vi socialdemokrater tror starkt på hela potential och möjligheter. Vi vill se ett där alla kan leva och förverkliga sina drömmar oavsett var de bor. För såväl enskilda människor som företag är frihet och självbestämmande väsentliga delar för viljan och möjligheten att skapa utveckling. Under pandemin har fler börjat välja lokalproducerat, lokalt framför importerat. Fler äldreboenden och skolkök bör välja svenskt. Därför är också ursprungsmärkning på restauranger en relevant fråga. Politiken går från målsättningar och ord till konkret handling och åtgärder som ger framtidstro. Vi menar allvar när vi säger att hela ska leva och växa och att framtiden även finns på landsbygden. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer. 113 (M) replik: Jag vet inte om jag blev varm av munskyddet eller av ledamotens brandtal här framme i talarstolen! Det är intressant att höra det här anförandet, för jag håller med om väldigt mycket av det som sägs. Det finns otroligt många bra visioner och tankar om vart vi ska, hur vi uppnår livsmedelsstrategin och annat. Men det jag reagerar en del på är att det verkar finnas en stark tro på att EU:s nya jordbrukspolitik löser mycket av de problem vi har i , med svenskt jordbruk. Jag är inte lika säker på det. Jag lyfte tidigare fram en del orosmoln med de nya strategierna och om vi inte landar dem på ett för bra sätt. Jag tycker också att miljö- och klimatfrågor i jordbruket lyfts ganska slentrianmässigt. Det hade varit intressant att höra vad Socialdemokraterna anser vara de stora utmaningarna när det kommer till miljö- och klimatfrågan i svenskt jordbruk. Vad har vi för utmaningar där? Om vi nu tänker oss att vi ska uppfylla livsmedelsstrategin till 2030 kommer vi såklart bara att få en ökad produktion om vi har en ökad lönsamhet. EU är en sak. Den gemensamma EU-budgeten ska bli mindre, som det redogjordes för här. Då kommer det att komma mindre pengar från EU till att stärka lönsamheten. Vad exakt ska vi då göra rent nationellt för att stärka lönsamheten i det svenska jordbruket? 114 (S) replik: Tack, , för ett flertal viktiga och bra frågor! Jag väljer att börja i det stora, helt enkelt. Vart är vi på väg, och hur tar vi oss dit? EU har satt väldigt offensiva klimatmål, om det nu är klimatbenet vi ska tala om. ska med januariavtalet bli första fossilfria eller nettonollutsläppande land i västvärlden, i den industrialiserade världen. kommer vi inte att ha några nettoutsläpp i . Om vi ska börja närma oss jordbrukspolitiken här, fru talman, finns det flera punkter – som jag visserligen vidrörde i mitt anförande – som direkt går in på klimatarbete kopplat till fossilfrihet även inom lantbruket. Ett exempel är den presenterade utredningen om att få bort och ned fossilanvändandet i jordbruksmaskiner. Senast jag tittade var det av koldioxidutsläpp som tyvärr kommer från jordbruksmaskiner. Det här kan vi i åtgärda. Vi har mycket goda förutsättningar att bli självförsörjande på till exempel biodrivmedel, biogas, och att få våra jordbruksmaskiner och även skogsmaskiner, för den delen, att gå på inhemskt producerat drivmedel. 115 (M) replik: Tack för en del svar! Jag håller med; fossilfriheten är en jätteintressant fråga. Jag tycker att den utredning om fossilfrihet i jordbruket som ska presenteras eller juli månad är jätteviktig och jätteintressant. På vägen dit är det också otroligt viktigt att vi inte slår undan lönsamhet och gör det svårare för svenskt jordbruk med till exempel för höga drivmedelsskatter. Jag är inte så orolig för att svenskt jordbruk inte är berett att ställa om när möjligheten finns. LRF har ju ganska tydligt gått ut och sagt att man vill bli fossilfri, särskilt på drivmedel, till 2030 eller något liknande. Det är otroligt bra, för det betyder att näringen vill dit själv. Men faktum kvarstår med hela lönsamhetsfrågan: Man kommer inte att leverera det här utan en god lönsamhet. När det gäller klimatfrågan i sig lyftes siffran här. Men jord‑ och skogsbruket är också de näringar som i princip är de enda som faktiskt också binder koldioxid. Vad som står på sista raden är kanske mer intressant än att veta hur mycket de faktiskt släpper ut. Det ska vi ha med oss i diskussionen. Faktum kvarstår, och frågan är fortfarande: Tror Socialdemokraterna och verkligen att vi kommer att fixa de stora miljö- och klimatmässiga utmaningarna om vi sänker EU-budgeten? Vi har varit överens om att vi kan sänka EU-budgeten, men från moderat sida har vi ett antal förslag om hur vi stärker lönsamheten nationellt. Jag tycker inte riktigt att de förslagen kommer från Socialdemokraterna i den här debatten. Om vi gör en sak på EU-nivå måste vi göra andra saker nationellt, och de förslagen skulle jag vilja se, fru talman. 116 (S) replik: Återigen: Ledamoten från lyfter upp angelägna och viktiga frågor. Jag ska försöka hinna svara på dem på mina sista två minuters talartid. Det är en palett av åtgärder vi ska se. Jag ska inledningsvis ta vid där ledamoten slutade, fru talman. Ja, jordbruket är både mål och medel i och med kolsänkor. Jordbruket är ett medel i klimatarbetet. När det gäller paletten med att få upp lönsamheten är det samma palett som vi kan se i allt företagande. Företagande och risk hänger ihop. Det handlar om att få tillgång till insatsvaror och resurser och om tydliga regler och lagar som vi stiftar här inne – det har vi även gjort . Regelförenklingsarbetet ska fortgå. Vi är inte färdiga; det måste fortgå. Vi ska binda ihop klimatarbetet och den stora kris som vi har framför oss efter att pandemin är över. Vi ska rikta in oss på smart, grön miljöteknik och klimatarbete, till exempel för jordbruksmaskiner och framtidens jordbruksmaskiner. Dem kan exempelvis vara med och utveckla. Det handlar om en palett från EU, EU-lagar, EU-direktiv och , ned till . Det handlar om allt från det regeringsunderlag vi har med januariavtalet och en tydlig riktning mot 2045 och fossilfrihet till enskilt företagande, förenkling, god tillgång på arbetskraft, lönsamhet och att hela ska kunna leva och även växa. 117 (KD) replik: Tack, ledamoten , för ett jätteintressant anförande! Mycket av det du säger är sådant som jag tycker är viktigt, och du framhåller det på ett bra sätt. Det jag funderar lite grann på är livsmedelsstrategin, som vi var med och antog här , närmare bestämt . Vi hade många förhandlingar fram och tillbaka, och jag tyckte att strategin blev väldigt bra. Den pekar på det lyfte fram om att lönsamheten ska öka och att konkurrenskraften och även självförsörjningen av livsmedel ska öka. har det gått vi antog strategin. Det är alltid intressant att tänka på att det är en sak att anta något och en annan sak att sedan summera och se efter hur det ser ut. Om man ser efter hur det ser ut märker man att det inte har blivit så mycket bättre. Exempelvis är självförsörjningen av livsmedel fortfarande nere . Den skulle öka, sa vi.