prot · H9095 · 2021-09-17 00:00:00 — § 1 Anmälan om vice ordförande i utskott Tredje vice talmannen anmälde att (L) valts till förste vice ordförande i utbildningsutskottet . Tredje vice talmannen meddelade att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (C) avsagt sig uppdraget som suppleant i , att Per Schöldberg (C) avsagt sig uppdraget som suppleant i samt att Alireza Akhondi (C) avsagt sig uppdragen som suppleant i skatteutskottet, i civilutskottet och i arbetsmarknadsutskottet. § 3 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att partigrupp anmält Per Schöldberg som ledamot i , Alireza Akhondi som ledamot i arbetsmarknadsutskottet, som suppleant i , som suppleant i , i justitieutskottet och i , som suppleant i kulturutskottet och i trafikutskottet och som suppleant i arbetsmarknadsutskottet samt att partigrupp anmält Axel som suppleant i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet och i trafikutskottet under ledighet, som suppleant i skatteutskottet, i trafikutskottet, i miljö‑ och jordbruksutskottet och i arbetsmarknadsutskottet under ledighet samt som suppleant i utrikesutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till Per Schöldberg (C) Alireza Akhondi (C) Tredje vice talmannen förklarade vald –till Axel (MP) Axel (MP) Axel (MP) Axel (MP) Tredje vice talmannen förklarade vald –till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 4 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM1 Förordning om statistik över jordbruksföretag (2021) 477 till miljö- och jordbruksutskottet § 5 Svar på interpellation 2020/21:885 om simundervisningen i skolan 1 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag avser att ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska hur skolornas simundervisning fungerar och om jag avser att ge i uppdrag att kartlägga hur många barn som inte kan simma och vid behov ta fram riktlinjer för hur simundervisning kan ske på ett säkert sätt. Skollagen föreskriver att utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Att rusta alla barn med viktiga färdigheter inför livet är en bärande del i den svenska modellen. Att kunna simma är livsavgörande. Därför ställs det i kursplanen i ämnet idrott och hälsa för mycket specifika krav på att elever ska kunna simma för att nå kunskapskraven och få ett godkänt betyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna får den utbildning de har rätt till. Skolan ansvarar för att eleverna ges extra anpassningar eller, om en utredning visar det, särskilt stöd om det befaras att en elev inte kommer att nå kunskapskraven. Skolan ansvarar också för att simundervisning i skolans regi genomförs på ett säkert sätt. Av preliminära betygsstatistik för /21 framgår att andelen elever som i årskurs 6 uppnår minst betyget E i idrott och hälsa är , vilket är samma andel som officiella betygsstatistik visar för /20. Motsvarande andel för årskurs 9 uppgår till för /för /20. I en uppföljning av framgår att den främsta orsaken till att elever inte når kunskapskravet för simning är att eleverna ges för få simundervisningstillfällen. Det handlar bland annat om organisatoriska svårigheter som att få tider i simhallen eller att anordna simundervisning inom det ordinarie schemat. För att bland annat öka andelen som når kraven i ämnet idrott och hälsa har regeringen beslutat att utöka den garanterade undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa . Jag kan konstatera att en mycket stor andel av eleverna i årskurs 6 och årskurs 9 i kan simma. Det finns dock en grupp elever som fortsatt inte uppnår godkänt betyg. Av Skolinspektionens instruktion framgår att myndigheten har möjlighet att efter en behovsanalys genomföra en kvalitetsgranskning. För att öka andelen elever som når simkunnighet satsade regeringen på en avgiftsfri simskola för elever i förskoleklass. Regeringens satsning på fortsatt avgiftsfri simskola avvisades dock när beslutade i linje med det förslag för budgeten 2019 som lades fram av och . För att skapa fler simundervisningstillfällen har regeringen infört ett stöd till huvudmän för att anordna simskola för elever i årskurs 6–9 under skollov. 2 (M): Att kunna simma är nödvändigt i . Med alla våra vatten, sjöar, hav och varma somrar är simning inte bara viktigt av säkerhetsskäl utan även av sociala skäl. har statistiken varit mörk när det gäller drunkningsolyckor. Bara drunknade 26 personer, vilket var 15 personer fler än . Hitintills har över 80 personer drunknat, vilket tyder på att även totalen kommer att bli väldigt tråkig. I tidningen , som också finns på , gjorde ett antal artiklar om simundervisningen i skolan. Det är nämligen så att ingen vet hur många av våra barn som kan simma. Senast gjorde en sådan undersökning var 2014, och då kunde av våra barn simma. Precis som skolministern säger ingår simkunskap i idrottsämnet. Till exempel ska man i årskurs 6 kunna simma varav på rygg. Men har skolan förändrats, och ingen vet hur många som kan simma. En lärare i vittnade om att av hans 44 elever i årskurs 6 kunde 35 inte simma . Alltså kunde 9 av 44 simma. Det är otroligt oroande – säkerhetsmässigt, som sagt var, men också socialt. Att inte kunna simma som tonåring i när vi har soliga, fina dagar kan vara förödande. Jag frågade därför skolminister om kan göra en ny kartläggning, en ny enkät, rörande hur många barn i som faktiskt kan simma eftersom den senaste kartläggningen gjordes 2014. Jag frågade också om Skolinspektionen skulle kunna granska hur simundervisningen i skolan fungerar så att vi vet vad problemet är. Är det logistiken, är det pengar eller finns det andra anledningar till att simkunnigheten verkar sjunka i ? 3 Utbildningsminister (S): Tack, , för den väldigt fina exposén! visade klart och tydligt varför vi i har gjort en ovanlig sak. Vi har skrivit in i kunskapskraven för idrott och hälsa att elever ska kunna simma ett visst antal meter. Det är en sorts detaljreglering som vi inte ser i andra ämnen och som vi inte ser för andra kunskapsområden. Skälet till att vi så klart och tydligt har markerat, lite i strid med hur vi brukar skriva kursplaner och läroplaner i , att man ska kunna simma ett visst antal meter på mage och ett visst antal meter på rygg är förstås att det kan vara livsavgörande. Skälet är också att vi har ett aktivt friluftsliv med en allemansrätt i , och vi vill ge möjlighet för alla att vara ute och röra på sig och leka, simma och bada utan fara. Vi vet också att det kan finnas situationer där det är helt nödvändigt att vara simkunnig. Att kunna rädda andra ingår också i det som det undervisas om i vår svenska skola, fru talman. Tack vare de undersökningar som redan har gjorts vet vi var problemen finns. De finns ofta i det organisatoriska. Av de många kontakter som jag har haft med skolor under pandemin har jag också förstått att det har varit extra svårt med tanke på tillgången till hallar och att öppettiderna i hallarna har varit starkt begränsade. Det är ett av många skäl till att regeringen inte gav upp om de kloka förslag som vi lade fram 2018 om en avgiftsfri simskola för elever i förskoleklass. Trots att och hennes partivänner röstade ned det kloka förslaget har regeringen kommit igen. Jag kan till exempel nämna vårändringsbudgeten där vi satsade på avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter, som mycket väl kan användas till just simundervisning och lek i vatten. Den här interpellationen visar på ett ganska tydligt sätt det som jag tycker är lite tråkigt med skolpolitik. I stället för att lägga pengarna på det som kan hjälpa skolorna att se till att barnen får det stöd de behöver lägger pengar på att inspektera. Inspektionspengar kan vara väldigt bra. Men, fru talman, om barn och elever ska få chansen att lära sig simma måste vi ha goda resurser i skolan och god tillgång till hallar. Det når vi inte genom mer inspektioner. 4 (M): Det är intressant att skolminister fortfarande inte svarar på mina frågor om kan få ett uppdrag att göra en ny kartläggning, eftersom det var det gjordes, och om Skolinspektionen kan granska simundervisningen och hur den fungerar så att vi kan få svar på vad som händer. Jag är övertygad om att även skolminister har kontakt med många lärare och rektorer runt om i och säkerligen, precis som jag, vet att det finns problem med simkunnigheten. Enligt min erfarenhet och alla mina samtal är det egentligen inte pengar det handlar om. Men om det skulle vara det ekonomiska det handlar om skulle självklart även vi moderater kunna diskutera en sådan fråga. Men när rektorer och lärare beskriver problemet för mig är det bland annat, precis som säger, logistiken. Man hinner inte gå i väg med klasser utan måste göra schemaändringar, ta från andra lektio-ner och byta tider för att hinna gå till en simhall och genomföra simundervisningen. Men det finns också andra saker som skaver i frågan. Jag är övertygad om att också skolminister vet om det. Vi har en stor grupp flyktingbarn som 2015–2016 kom från länder där man inte alls har vatten, sjöar och hav på det sätt som vi har, och de har inte föräldrar som kan simma. Det finns nu en uppfattning om att det finns lärare som ser mellan fingrarna med att barn inte lär sig simma i . Det kan finnas kulturella skäl till att man inte har badvana, men det kan också finnas religiösa skäl till att flickor inte får visa sig i baddräkt. Det kan vara så att skolor inte mäktar med den problematiken. Jag tycker att det här är otroligt viktigt. Alla barn i ska ha samma möjligheter. Simning är som sagt viktigt ur social synvinkel, men det finns också en säkerhetsaspekt. Det är otroligt viktigt att simning, som alla partier har varit överens om, ingår i idrottsämnet och att alla barn i årskurs 6 ska kunna simma. Därför är det viktigt att vi tar reda på hur det verkligen ser ut. Har det börjat bli utbrett att många barn i inte kan simma? Om inte gör en ny kartläggning kan vi bara spekulera och höra från enskilda lärare, som den lärare i som jag alldeles beskrev. Han säger att av 44 barn i hans klasser är det 9 som kan simma. Om skolminister tycker att det är lika viktigt som jag och vi moderater gör, varför kan inte få i uppdrag att göra en ny kartläggning? Och varför kan inte Skolinspektionen titta på om det finns kulturella eller religiösa skäl till att barn i inte simmar och varför skolan lite väljer att inte se den problematiken? 5 Utbildningsminister (S): Vi har ett skolverk i , , som har ett brett uppdrag: att hålla koll på utvecklingen i svensk skola. Det är klart att regeringen skulle kunna lägga detaljerade uppdrag åt att ämne för ämne och del för del i kursplanen utreda de saker som man för tillfället tyckte var viktiga. Det gjordes under alliansregeringen. Det ledde till en styrning som fick stenhård kritik från bland annat Statskontoret. Därefter har regeringen medvetet valt att använda sig av den förvaltningsstyrning som vi har för alla myndigheter i : att ge ett brett uppdrag och resurser för att utföra det uppdraget. Man skulle kunna gå tillbaka till att som lägga massor med uppdrag på . Jag är för min del övertygad om att det är klokare att se till att har tid och resurser för att lägga upp sitt utvärderingsarbete på det sätt som med sin breda och djupa kunskap om förhållandena i skolan finner lämpligt. Skolinspektionen har också ett stort anslag, som har ökat rejält , och ett förtroende från regeringen att använda det anslaget på det sätt man tycker är lämpligt enligt en i förväg uppgjord plan. Jag har stort förtroende för både och Skolinspektionens förmåga att använda sina utvärderings- och inspektionsresurser på ett klokt sätt och är övertygad om att det kommer att fungera också när det gäller simundervisning, på det sätt som vi redan har sett. Vi har sett ett antal utvärderingar och inspektioner när det gäller just det. Jag vill också påminna om att simundervisning inte är fritt valt arbete i skolan. Det ingår i det centrala innehållet. Det ska undervisas om det. Den elev som inte har fått simundervisning och som inte klarar kunskapskraven, att simma de föreskrivna meterna, ska inte nå upp till betygssteget E. Det här är alltså inte någonting som skolorna kan bortse från. Skolorna har inte lyxen att på grund av organisatoriska skäl bortse från kunskapskravet i simning. Det är något som ska utföras av skolorna. Vi vet att pandemin verkligen har ställt till det. Regeringen har med starkt stöd från och gott samarbete mellan partier, och personligen, haft möjlighet att, med stöd av förändrad lagstiftning som med snabb hastighet togs fram i kammaren under förra mandatperioden, utfärda en förordning. Den ger möjlighet att flytta olika kunskapsmoment mellan årskurserna. Jag utgår från att just simkunskap är ett sådant ämne där man kommer att vara tvungen att flytta mellan årskurser. Men poängen med den förordningen, fru talman, var att se till att de här momenten ska kunna av också under en pandemi. Jag vill återigen hänvisa till de viktiga insatser som regeringen har föreslagit och föreslår när det gäller att stötta lovskola och sommarlovsaktiviteter. Det är en väldigt viktig aktivitet för att se till att de elever som behöver extra stöd för att nå kraven för simkunnighet också kan få det. 6 (M): Det är mycket glädjande att Socialdemokraterna har anslutit sig till upprepade förslag om lovskola och att utöka lovskolan i . Men det löser inte det problem som min interpellation handlar om. Skolminister talar om att inte kan detaljstyra, att det är många uppgifter och att man inte kan göra på det sättet. Men simkunskap handlar inte bara om skolämnet och att granska skolämnet som vilket som helst. Icke simkunskap i handlar om liv eller död, fru talman. Det är otroligt viktigt att se till att simkunnigheten i är stor. Det är viktigt också med tanke på en annan fråga som vi ofta diskuterar i kammaren: vår bristande integration. Vi har problem med att barn och familjer som kommer från andra länder inte blir tillräckligt integrerade och inte kommer in i det svenska samhället. Där är simningen också viktig, ur social synvinkel. Alla barn i ska kunna simma och vara med och bada och ska inte tvingas hitta på skäl för att undvika det eftersom man inte vill erkänna att man inte kan simma. Jag tycker nog att skulle kunna få ett sådant uppdrag. Det är som sagt inte vilket ämne som helst. Och om Skolinspektionen hade fått ett sådant uppdrag hade det också varit intressant att se vad som egentligen ligger bakom att det kommer larmrapport efter larmrapport om att simkunnigheten i minskar. Men förhoppningsvis, fru talman, lyssnar personal från både och Skolinspektionen som kanske delar min oro och väljer själva att titta på detta. Jag tycker att det är sorgligt att vi inte vill ta reda på om det har blivit någon förändring , vad den i så fall beror på och vad vi kan göra åt det hela. 7 Utbildningsminister (S): Tack, , för att du har väckt denna väldigt viktiga fråga! Jag måste vidhålla att jag tycker att debatten är klargörande. Vi är helt överens om vikten av att kunna simma. Vi är helt överens om hur avgörande det kan vara för att rädda sitt eget eller andras liv i väldigt svåra situationer men också för att ha ett gott liv i den svenska naturen och de svenska sjöarna. Det som skiljer oss åt är att mina medel för att nå högre simkunnighet är att stötta lärarna och skolorna, att se till att det finns medel, resurser och möjligheter att arrangera simundervisningen på ett effektivt och säkert sätt och att täcka upp för den simundervisning som kan ha gått förlorad genom olika former av lovaktiviteter. När regeringen anslår pengar till detta röstar bort dem. I stället vill lägga pengar på att inspektera och tala om vad som är fel. Jag tycker att det här är en klargörande debatt som visar skillnaden mellan regeringens och politik. Tack också för detta, ! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2020/21:897 om ideella föreningars läxhjälpsstöd 8 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att säkerställa att det finns rutiner vid för att kontrollera att inga oegentligheter föreligger, att felaktigt utbetalda medel återbetalas och att det endast delas ut medel till föreningar som med säkerhet vet kommer att använda bidragen till avsedd verksamhet. Läxhjälp kan vara ett viktigt stöd för många elever. Huvudmän för grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola kan ansöka om statsbidrag för att ge elever hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. Även ideella föreningar som bidrar i det viktiga arbetet med att ge elever läxhjälp kan ta del av medel. Av förordningen för statsbidraget framgår tydligt att ideella föreningar som beviljas statsbidrag i sin verksamhet ska respektera demokratins idéer inklusive jämställdhet, förbud mot diskriminering och respekt för alla människors lika värde och rättigheter. Det är som beslutar och fördelar statsbidraget till sökande som uppfyller förutsättningarna för att få bidraget. Den som har tagit emot statsbidraget är skyldig att redovisa till hur medlen har använts och lämna de uppgifter som begär. När det gäller ideella föreningar ska dessutom en revisor granska den ekonomiska redovisningen och redogöra för sina iakttagelser i ett intyg som bifogas redovisningen. kan kräva återbetalning av bidraget bland annat om oriktiga uppgifter lämnats så att bidraget lämnats felaktigt eller med för högt belopp eller bidraget inte har använts för det ändamål som det beviljades för. Enligt instruktion ska myndigheten följa upp och utvärdera de statliga stöd och bidrag som myndigheten administrerar. Statsbidraget för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid är ett av de bidrag som myndigheten ska följa upp och utvärdera. Regeringen följer myndighetens arbete och är beredd att vidta åtgärder om så behövs. De medel som är avsatta för bidraget ska gå till att öka möjligheterna för alla elever att utvecklas så långt som möjligt i sitt lärande och bidra till en ökad likvärdighet. Inte ett öre ska gå till radikalisering och extremism. 9 (SD): Tack, ministern, för svaret! Att elever ibland får med sig hemarbete, läxor, tillhör skolarbetet och innebär oftast repetition av det som man har lärt sig under skoldagen, ett avslutande av det som man inte hann med eller förberedelser inför ett prov. Att dessa läxor genomförs på ett bra sätt är naturligtvis en förutsättning för ett lyckat skolresultat. En del elever behöver extra läxhjälp, till exempel extern läxhjälp. Det kan bero på att föräldrarna inte har tillräckligt med tid eller känner att deras egna kunskaper inte räcker till. Då är det bra att eleverna ges extern läxhjälp. Det är dock viktigt att denna läxhjälp utförs av kompetenta personer som är väl bekanta med de kunskaper som eleverna förväntas lära sig i de olika ämnen som de behöver stöd i. Det är mycket viktigt att detta säkerställs innan man delar ut våra gemensamma skattemedel till detta ändamål. Regeringen har via valt att dela ut bidrag för läxhjälp till kommuner och skolor men även ideella föreningar. Här vill jag betona att det är våra gemensamma skattemedel som delas ut. Går våra skattemiljoner till avsett syfte? Utförs den externa läxhjälpen av kompetenta personer? Vad gäller kommuner och skolor är jag trygg med att skattemedlen används till avsedd verksamhet och att läxhjälpen utförs av kompetenta personer. Men när det gäller listan på de 142 ideella föreningar som har blivit beviljade bidrag är jag tyvärr inte lika trygg. Villkor som ska uppfyllas för att föreningar ska erhålla statsbidrag är bland annat att de saknar vinstsyfte, är demokratiskt uppbyggda, respekterar demokratins idéer inklusive bland annat jämställdhet, har avslutat två verksamhetsår, är helt eller delvis inriktade på att hjälpa elever med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid, inte har svenska skatteskulder eller avgifter hos och så vidare. Det är dessa riktlinjer som anges på . Allt detta ska säkerställas genom att erhåller verksamhetsberättelser samt ett protokoll som styrker styrelsens sammansättning. Detta ska vara beviset för det här. Jag tror inte att det räcker för att säkerställa att läxhjälpen kommer att realiseras av kompetenta personer eller att läxhjälpen över huvud taget kommer att utföras. Att skriva ned eller helt eller delvis kopiera en verksamhetsberättelse är tyvärr något som många kan göra. Man kan finna en uppsjö av förslag via en enkel googling på nätet. Man kan också fabulera ihop ett styrelseprotokoll. Även om det är korrekt säger det ingenting om kompetensen att utföra läxhjälp finns eller att föreningen kommer att verkställa sitt åtagande. Till denna tvivelaktiga läxhjälpsverksamhet har regeringen givit rätten att dela ut 60 miljoner av våra gemensamma skattemedel. Med anledning av detta har jag frågat utbildningsminister om hon kommer att vidta några åtgärder för att säkerställa att det finns rutiner inom för att kontrollera att inga oegentligheter föreligger, att felaktigt utbetalda medel återbetalas och att det endast kommer att delas ut medel till föreningar som med säkerhet vet kommer att använda bidragen till avsedd verksamhet. 10 Utbildningsminister (S): Låt mig inledningsvis säga att jag är medveten om att jag låter lite rosslig i halsen, men jag är fullt frisk och har bevis för det. Ingen ska behöva vara orolig för att jag slarvar med några rekommendationer eller restriktioner. Det här är ett problem som jag då och då får med min hals. Till vill jag säga att jag verkligen blev rosenrasande när jag såg de medieuppgifter som förekom och som jag utgår från ligger till grund för den interpellation som han har ställt. Där påstods att föreningar kan ha fuskat med statsbidrag för läxhjälp. Om dessa uppgifter stämmer är det helt oacceptabelt, och ska åtgärder förstås vidtas. De statsbidrag som vi har avsatt till stöd för elever vid läxläsning och annat skolarbete utanför undervisningstid ska gå till just detta. Jag vet inte vad som i så fall upprör mig mest: om statens pengar och våra gemensamma resurser inte har gått till det som vi vill att de ska gå till – läxhjälp – eller om pengarna har gått till verksamheter som staten inte ska ge ett enda öre till. Alla former av bidragsbrott är oacceptabla, och det är mycket allvarligt om det är så att organisationer medvetet har fuskat till sig pengar. Som jag ser det, fru talman, är regelverket tydligt. Ideella föreningar som beviljas statsbidrag för läxhjälp ska – inte bör – respektera demokratins idéer, inklusive jämställdhet och respekt för alla människors lika värde. Den myndighet som har till uppgift att bevilja statsbidrag för läxhjälp, , håller nu på att granska redovisningen för . Det är nämligen så, fru talman, att de här föreningarna ska lämna en ordentlig redovisning av hur pengarna har använts. Skulle det visa sig att oriktiga uppgifter lämnats, att bidrag beviljats felaktigt eller att bidraget inte använts för det ändamål det var avsett för, utgår jag från att myndigheten kommer att agera. Regeringen följer myndighetens arbete mycket noga och är beredd att agera om så behövs. fråga handlar inte bara om hur pengarna har använts efter att de betalats ut. Den handlar också om huruvida det verkligen är rätt att betala ut pengarna i förväg till en förening som kanske sedermera använder pengarna på ett felaktigt sätt. Här, fru talman, hamnar vi i ett intressant dilemma. Om myndigheterna ska vara tvungna att vara bombsäkra på att varenda ideell förening som man betalar ut verksamhetsbidrag till kommer att använda pengarna riktigt får vi ha en annan förvaltningsmodell än den som vi nu har och där föreningar ansöker om medel, talar om hur de ska använda pengarna och sedan på eget ansvar ser till att pengarna används rätt. Jag vill betona att det inte är , regeringens eller ens ansvar att pengarna används på rätt sätt.