prot · H809110 · 2021-04-20 00:00:00 — Det blir inte lättare i vårt land med ett sådant upplägg. Vi moderater har drivit på för att få fram olika stöd för företag, och har också tagit fram stöd. ställde sig bakom och andra oppositionspartiers förslag om att hitta ett stöd till dem som driver enskild firma. har många olika sorters företag, och alla gör de ett gott jobb och ett fantastiskt arbete. Vi har inte råd att låta dem stå i kö till Arbetsförmedlingen – en ringlande kö som aldrig tar slut om vi inte lyckas rädda företag och jobb för framtid. Jag vill avsluta med att säga följande: Hade det inte varit för insatser kanske det inte hade gått så bra som det ändå har gjort i den fruktansvärda situation vi befinner oss i. 13 Finansminister (S): Jag förstår att det är frustrerande att vara i opposition i det här läget; regeringen har ju agerat väldigt aktivt genom hela krisen. Vi har agerat för att säkerställa resurser till sjukvården, äldreomsorgen och vaccineringen, för att stoppa smittspridningen och stötta enskilda samt, inte minst, för att rädda svenska företag och svenska jobb genom krisen. Med det sagt är det fortfarande många, inte minst mindre, företag som har det oerhört tufft. Det gäller inom hotell- och restaurangbranschen, inom kulturevenemang och inom resebranschen, liksom transporter. Vi ser hur företag verkligen kämpar och har kämpat . Jag är också imponerad av den förmåga till omställning som många entreprenörer har visat i , och det är något som bådar gott . är det också viktigt att företag söker de stöd de kan vara berättigade till. Jag stöter nämligen alltför ofta på att man inte har tillräcklig kunskap om vilka stöd som finns och som man skulle kunna vara berättigad till. Här är det såklart viktigt att vi alla hjälps åt att sprida informationen så att företag som kan vara berättigade till stöd inte riskerar att gå i konkurs för att de inte har den kunskapen. Vad gäller arbetsfördelningen i regeringen är det så att jag är ansvarig för omställningsstöd och korttidspermitteringarna medan däremot är ansvarig för omsättningsstödet och stödet till handelsbolagen. Den detaljerade utformningen av de reglerna är alltså han bättre lämpad att svara på, medan jag är här för att svara på en fråga som handlade om omställningsstödet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:584 om importmoms 14 Finansminister (S): har, med anledning av mitt svar om att frågan om inlåsningseffekten avseende importmoms bereds inom , frågat mig om jag kan konkretisera vad jag avser med att ärendet bereds. Han har också frågat när resultatet av denna beredning kan förväntas presenteras, om jag kan redogöra för de direktiv som ligger till grund för beredningsarbetet och när företagen i så fall kan förvänta sig att lösningen på detta problem träder i kraft. Bakgrunden till detta ärende är en hemställan från där det föreslås att regeringen ska införa nya regler om avdragsrätt för importmoms. Hemställan avser import av varor där tullagstiftningen inte har följts. I dessa fall kan det uppkomma situationer där ett annat företag än det som äger varorna får betala importmomsen till och att varken detta företag eller företaget som äger varorna får göra avdrag för momsen. Importmomsen blir därmed en kostnad. För att kunna avgöra om det finns någon möjlig och lämplig lösning som hjälper dessa företag krävs att ett stort antal bedömningar och avvägningar görs. För det första måste det undersökas om frågan lämpligast hanteras inom ramen för tullagstiftningen eller momslagstiftningen. I hemställan finns endast ett förslag på förändring av momsreglerna. Om en lösning söks på tullsidan behöver det säkerställas att lösningen stämmer överens med EU:s tullkodex. På motsvarande sätt behöver en lösning inom momsområdet vara förenlig med EU:s momsdirektiv. För det andra ska man komma ihåg att denna effekt drabbar de som inte har följt tullagstiftningen vid till exempel en import eller hantering av varor i ett tullager. Det måste därför säkerställas att en lösning som hjälper de som av misstag gjort fel inte öppnar upp för skattefusk för de som medvetet inte följer tullagstiftningen och till exempel försöker smuggla in varor i . Sammanfattningsvis är frågan därmed mycket mer komplex än vad den kan verka vid första anblick, och eventuella ändringar av regelverket måste undersökas noggrant. Jag noterar också att frågan om momskostnader som uppkommer vid misstag med tullhanteringen har varit aktuell redan tidigare, genom en hemställan från . 2013/14:6 gjorde den dåvarande borgerliga regeringen bedömningen att det inte var möjligt att ändra lagstiftningen på det sätt som förbundet föreslog. Regeringen kunde då inte heller finna någon annan lösning på detta problem som var förenlig med momsdirektivet. Mot denna bakgrund är det inte möjligt för mig att svara på när resultatet av denna beredning kan presenteras eller när en eventuell ändring av lagstiftningen kan träda i kraft. 15 (M): Tack, finansministern, för svaret! är ett land som har byggts av företagsamhet. Det är företagsamheten som har skapat jobben, det är jobben som har skapat skatteintäkterna och det är detta som har lett till att vi är ett land med högt välstånd. Det finns saker som gör att företagen får ägna sig åt annat än att produktutveckla, sälja, besöka kunder eller vad de nu ska göra, och det här är en sådan sak. Det kan låta lite torrt och tråkigt med importmoms. Grunden till den här interpellationen var en debattartikel i – även från skrev man en artikel – där man konstaterade att både , , Företagarna och ett stort antal andra organisationer är överens om att det blir helt orimliga konsekvenser när ett företag helt enkelt nekas importmoms. Enligt svensk momslag är den som importerar en vara från länder utanför EU skyldig att betala importmoms. Normalt anses den som äger varan vara importör och kan vanligtvis dra av momsen i företaget. Genom avdragsrätten säkerställs neutralitet och rättvis konkurrens mellan olika företag. Men det finns situationer när det blir en helt orimlig tolkning från sida. Vid minsta fel eller misstag vid importen uppstår stora konkurrenssnedvridande konsekvenser som är direkt skadliga för internationella handel då företaget förlorar sin rätt att dra av importmomsen. I och med det ökar kostnaden för företaget . Det kan vara så enkelt som att man inte har kryssat i en ruta rätt, att två olika försändelsenummer har blandats ihop eller att något annat väldigt litet fel har uppstått. och näringslivets organisationer är helt överens om att det här borde ändras. Jag vet inte riktigt av finansministerns svar om hon delar och näringslivets organisationers uppfattning att det här är ett problem eller inte, men jag gör en positiv tolkning och tänker att finansministern är överens med mig om att problemet behöver åtgärdas. Det är naturligtvis välkommet. Att frågan är komplex har finansministern redogjort för. Men jag noterar att i andra EU-länder – , , och – tolkar man motsvarande regler så att extra kostnader undviks. Går det att göra i andra länder måste man naturligtvis kunna göra det i . Jag skulle vilja upprepa min fråga till finansministern: Vad är det för beredningsarbete som pågår, och när kommer den här frågan att få en lösning? 16 Finansminister (S): Det är inte avsett att importmomsen ska bli en kostnad. Därför är det väldigt bra att försöka hitta en lösning. Däremot, som jag försökte redogöra för, är det inte alldeles enkelt att hitta en lösning. Problemet är att momslagstiftningen och tullagstiftningen krockar lite med varandra, och båda är EU-styrda. Det gör det svårare. Den andra delen är också att det är viktigt att man, när man gör en lösning, säkerställer att det inte öppnar upp för nya vägar för fusk. Det är naturligtvis inte bra för alla de företag som gör rätt för sig, vilket är nästan alla företag. Vi vill ju inte att de ska utkonkurreras av företag som inte gör rätt för sig. Mot den här bakgrunden tittar vi på frågan och fortsätter att bereda den. Att det inte är alldeles enkelt kan jag konstatera att jag inte är den enda politikern i som tycker, utan min företrädare, som också tittade på en sådan här fråga, kom fram till att det inte var möjligt att finna någon lösning på det här problemet. Jag tänker inte ge upp med detta, utan jag kommer att fortsätta arbeta på för att se om vi kan hitta en lösning som inte öppnar upp för fusk så att seriösa företag riskerar att utkonkurreras. 17 (M): Jag är personligen helt övertygad om att varken , , Företagarna eller andra vill att företag ska bli utkonkurrerade på grund av fusk. Jag är helt övertygad om att de vill ha en seriös konkurrens mellan företagen. Men det är också viktigt att de svenska företagen har en seriös konkurrens mot företag i andra länder, och har , , och kunnat hitta lösningar på det här borde det vara fullt möjligt att göra det även i . Att den här frågan har blivit lite mer akut beror på att , en av våra viktigaste handelspartner, momsmässigt behandlas som ett tredjeland. Det riskerar att öka problemet. Jag har själv pratat med företag som importerar saker från , och det har varit mer eller mindre kaos när det gäller tullhanteringen och annat. har helt enkelt fastnat i på väg ut ur landet. Det har också rapporterats om detta i medierna. Det är bra att finansministern är överens med mig om att det här problemet måste åtgärdas. Det verkar också som att vi är överens om att det får helt orimliga konsekvenser om man missar att fylla i en ruta eller liknande. Då kan man drabbas av vad som egentligen kan kallas för en straffskatt på . Det som gör mig bekymrad är att finansministern säger att det är en komplicerad fråga som andra regeringar inte har löst. Det är liksom ingen tröst. När bedömer finansministern att den här frågan kommer att ha fått en acceptabel lösning som gör att svenska företag inte riskerar att få momsen inlåst? Det är ett onödigt handelshinder som måste bort. är ett litet, export- och importberoende land långt uppe i norra som naturligtvis ska ha rimliga konkurrensvillkor. När bedömer finansministern att den här frågan har fått en lösning? 18 Finansminister (S): Jag förstår att från inte nöjer sig med att inte lyckades lösa den här frågan när man satt i regeringsställning. Jag nöjer mig inte heller med det moderata misslyckandet, utan vi kommer att fortsätta att arbeta med den här frågan. Däremot kan det vara så att det som gäller i andra länder kan bero på att deras interna momslagstiftning ser annorlunda ut än vad den svenska gör. Det kan alltså finnas förklaringar till att det ser annorlunda ut i andra länder och att det är den skillnaden som gör att tidigare inte lyckades hitta någon lösning på den här frågan. Med det sagt kan jag tala om att det sker en beredning på . När den är färdig kan jag inte svara på. Det beror på att frågan är komplex eftersom tull- och momslagstiftningen krockar lite med varandra och båda är styrda från , naturligtvis kompletterat med inhemska regler. Jag vågar inte svara på exakt när beredningen kan vara klar. 19 (M): Finansministern använder samma talepunkt som varje minister använder vid varje interpellationsdebatt, nämligen att det är fel att regeringen inte löser samhällsproblem. Det kanske vore bättre om väljarna röstar fram en moderat regering så att vi kan lösa samhällsproblem i stället för att prata om dem. Jag förstår att frågan är komplex. Fusk ska vi hindra. Men jag kan notera att såväl som näringslivsorganisationerna har gett förslag på lösningar. Ett förslag som man skriver om i debattartikeln i och som man har skrivit till regeringen om är att regeringen ska se till att reglerna tolkas på liknande sätt som i konkurrerande EU-länder. Och så finns det konkreta förslag genom tillägg i momslagen där man skulle kunna undanröja den svenska oskäliga tolkningen av reglerna. Det här är en viktig konkurrensfråga. Jag förstår att finansministern inte tänker ge något svar på frågan om när detta ska vara löst. Det är också en signal att förmodligen räkna med: Under den här mandatperioden kommer finansministern inte att göra någonting åt detta. Det tycker jag är olyckligt. Jag har noterat att näringsministern har rest land och rike runt tillsammans med just och Företagarna för att hitta exempel på regelförenklingar. Man har till och med satt något mål om att minska reglerna. Men när vi då kommer till de konkreta frågorna, som faktiskt handlar om regelförenklingar och som skulle skapa en konkurrens på lika villkor, säger finansministern att det är svåra frågor som finansministern inte ser någon lösning på. Det kanske vore bättre att näringsministern bokar in en kopp kaffe med finansministern och försöker reda ut de frågor som ligger på bordet, för den här frågan är viktig för konkurrenskraft, och den är viktig för det svenska näringslivet. Jag hoppas verkligen att vi kan hitta en lösning, för vi verkar ändå vara överens om att detta är ett problem. 20 Finansminister (S): menar att om man gjorde den förändring som föreslås blir det konkurrens på lika villkor. Här behöver ni naturligtvis titta närmare på det som är föreslaget, och min oro gäller att man måste vara noggrann när man gör sådana här förändringar så att det inte blir konkurrens på väldigt olika villkor på så sätt att man riskerar att företag som fuskar kommer att gynnas av eventuella regelförändringar. Mot den bakgrunden är det viktigt att man har koll på vad man gör. Med det sagt förstår jag att det är oerhört frustrerande för ett företag som av misstag har gjort sig skyldigt till en mindre förseelse att sedan drabbas på det här sättet. Det är naturligtvis väldigt frustrerande för det företaget, och det är också mot den bakgrunden som vi tittar på vad det finns för möjligheter att göra förändringar som säkerställer en sjyst konkurrens. Däremot: Om väljarna röstar fram en moderatledd regering kommer det uppenbarligen inte att lösa problemet eftersom inte lyckades göra detta i regeringsställning. Man sa tvärtom att man inte hade möjlighet att komma fram med denna lösning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:586 om ny skatt på el 21 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att införa en ny skatt, eller höja skatten, på el eller eldrivna produkter. Hela samhället måste bidra till en ökad energieffektivisering. Den existerande energiskatten på elförbrukning innebär redan nu att produkter som använder relativt mycket el är dyrare i drift. Regeringen arbetar därutöver med en mängd åtgärder för att påskynda både elektrifieringen och energieffektiviseringarna. Enligt januariavtalet ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Vilka skatter som framöver kommer att omfattas eller på vilket sätt en sådan höjning av miljöskatter ska utformas kommer regeringen att återkomma till. Det pågår dock inget arbete inom med en ny skatt på produkter som drar mycket el. 22 (M): Svenska folket blir säkert allt som oftast något förvirrade när de lyssnar på och regeringens företrädare. Det är lite svårt att förstå vad det är för något regeringen vill uppnå. En hel del saker verkar mest hända av sig själva beroende på att man inte bedriver en fungerande reformpolitik. facit är till exempel att är det land där arbetslösheten har ökat mest i hela EU . Vi har inte längre den högsta sysselsättningsgraden, och vi har den tredje lägsta tillväxten per person i hela Europeiska unionen . Det är mycket som har gått dåligt i med politik. Men en sak som många människor undrar över är: Hur hänger det ihop att man för det första driver en politik där så mycket som möjligt ska elektrifieras – några vanliga bensin- eller dieselbilar ska inte finnas kvar – för det andra stänger ned kärnkraften och för det tredje har regeringsföreträdare som pratar om att man ska införa nya skatter på allt som går på el? Den här kombinationen är väldigt svår att hänga med i. Vi tar den en gång till, ! Först driver man en politik som går ut på att allt, eller så mycket som möjligt, ska drivas av el. Sedan stänger man ned elproduktionen. Och sedan inför man – eller vill införa, pratar om att införa eller ger på olika sätt budskap om att man nog borde ha – en skatt på produkter som går på el. Hur kan detta främja ett land som ? Hur kan det vara en bra signal att skicka till företag, entreprenörer och hushåll att först säga att de ska ställa om till el och sedan säga att så fort vi får chansen ska vi nog beskatta det här så mycket som möjligt? Vad blir det för förutsättningar att starta och driva företag som producerar eldrivna produkter i när man skickar signaler om att man ska beskatta dem så mycket som möjligt och så fort som möjligt – kanske inte just nu men ? Vad blir det för signal till hushåll som funderar på vad de ska köpa och investera i när de får höra detta från regeringens företrädare? Man säger: Ja, det är bra att köpa saker och ting som går på el, men vi ska nog se till att beskatta dem så hårt som möjligt. Finansministerns svar här ger inget tydligt besked, så vi får väl tro att det är ministerkollegans besked som gäller. Erfarenheten är inte särdeles positiv, fru talman, av den här regeringens skattepolitik. Det är säkert förvisso en del som kanske är mer av en slump, eller snarare en effekt av att man har Socialdemokraterna, som vill höja skatterna så mycket som möjligt, , som vill ha ett så krångligt skattesystem som möjligt med så många olika typer av avdrag och undantag som man bara kan komma på, och , som vill experimentera med så många nya skatter som möjligt. Detta har lett fram till att vi i befinner oss i en helt unik position; det ser man om man blickar ut över världen. Mitt i brinnande kris har det antingen införts eller kommit förslag om höjd fordonsskatt, skatt på tjänstebilar, skatt på hämtmat, skatt på kläder, skatt på skor, återinförd fastighetsskatt, olika typer av nya skatter på entreprenörskap, ägarskatter och bankskatter. Vi har fått plastpåseskatter, och vi har fått kemikalieskatter, utdömda av och Kemikalieinspektionen. Och ska vi också få, eller inte få, ny skatt på elprodukter. är skyldig svenska företag och svenska folket ett svar. 23 Finansminister (S): Signalen till näringslivet tycks vara mycket tydlig om man ser på vad som händer i näringslivet. Det pågår just nu en grön industriell revolution i , där företag efter företag kommer med mångmiljardinvesteringar i ny, grön teknologi. Det råder nu skriande arbetskraftsbrist i norra delen av på grund av alla gröna investeringar som sker där. Det handlar inte bara om näringslivet, där det sker mycket investeringar i själva produktionen. Vi har också stora investeringar i solceller och vindkraft i . Här sker alltså en stor förändring, där ligger i framkant. Det skapar redan många jobb, och det kommer att skapa ännu fler jobb . Som jag sa i interpellationssvaret pågår inget arbete inom med en ny skatt på produkter som drar mycket el. Jag kan upprepa det igen, om önskar, i nästa inlägg. 24 (M): Det pågår inget arbete inom . Okej, men var och en av oss läser det som står i tidningarna, och där uttrycker regeringsmedlemmarna en tydlig uppfattning kring att det ska införas en skatt på olika typer av elprodukter. Detta skickar en signal dels till dem som vill arbeta fram den typen av produkter, dels till dem som vill köpa den typen av produkter. Men lämnar ett lugnande besked: Det pågår inget arbete inom . Okej, men ministrarna arbetar uppenbarligen för fullt för det, åtminstone med att bilda opinion för det genom svenska medier. Det skickar väl ändå en rätt tydlig signal? Kan förklara regeringens position? Hur hänger de här tre sakerna ihop? För det första: Se till att allting ska gå på el – absolut ingenting får gå på bensin och diesel! För det andra: Stäng ned svensk kärnkraft! För det tredje: Beskatta allting som går på el så mycket som möjligt och så ofta som möjligt! Hur går den politiken ihop? Hur kan det vara ett logiskt och bra sätt att sköta ett land eller kommunicera med sina medborgare på? pratar om att vi har en grön revolution. har alltså den snabbast växande arbetslösheten i Europeiska unionen. Vi har den tredje lägsta tillväxten i unionen. Vi har den femte högsta arbetslösheten. Om det är en grön revolution betackar vi oss för den gröna revolutionen. Den är inte eftersökt av svenska folket. Vi vill inte ha den snabbast växande arbetslösheten. Vi vill inte ha EU:s tredje lägsta tillväxt. Vi vill inte ha EU:s femte högsta arbetslöshet. Vi vill ha ett med full sysselsättning och hög ekonomisk tillväxt, så att vi kan få höga löner, bra pensioner och en välfinansierad välfärd. Men, fru talman, det går inte när man har den snabbast växande arbetslösheten, när man har den tredje lägsta tillväxten och när man har den femte högsta arbetslösheten . Det är möjligt att på allvar har lyckats övertyga om att det är en grön revolution, men det är det inte. Det är en destruktion av det som vi kände som ett av världens främsta och bästa industriländer. skickar regeringens företrädare ytterligare en sådan här signal: Framtiden, nja, den är nog inte helt och fullt välkommen. Vi ska åtminstone beskatta elprodukter så hårt som möjligt. Detta får tas på allvar, fru talman. För hur har det gått med plastpåseskatten och kemikalieskatten? Kemikalieskatten ska snart tas ut på det mesta vi handlar i butiken. Den gäller redan på alla elprodukter. och Kemikalieinspektionen har utvärderat den och sagt att den absolut inte fyller sitt syfte. Och vad tycker vi egentligen om plastpåseskatten när det kostar 30–för en barnfamilj som har glömt tygpåsarna, som är mindre bra för miljön i de flesta fall, hemma och därmed får betala denna skatt? Eller ta alla som köper plastpåsar på rulle i stället och slänger pappförpackningarna i som man i stället tar hem maten från butikerna i eftersom de är obeskattade. Skatten är helt ologisk, har ingen miljönytta, kostar hushållen en massa och innebär mycket krångel för företagarna. Hur är det att mitt i en kris höja en fordonsskatt och beskatta tjänstebilar hårdare? I restaurangbranschen, som är hårt pressad, hotar man med nya skattar på hämtmat. I detaljhandeln, som är hårt pressad, ska det bli nya skatter på kläder och skor. Hushållen, som är rädda för arbetslöshet och där många är sjukskrivna, ska få en fastighetsskatt. Vi har låg tillväxt, men det behövs fler skatter på entreprenörskap. Vi ska ha höjda ägarskatter, och vi ska införa en skatt på risktagande i form av en bankskatt. Det pågår dock inget arbete med just denna elskatt i . Tyvärr pågår det ett arbete i svenska medier av ministrarna i stället. Detta borde helt stoppas. Lämna tydligt besked! 25 Finansminister (S): säger att svenska folket betackar sig för den gröna industriella revolutionen. Jag kan förstå det om man ser det från ett moderat perspektiv. Under arbetstid i sa statsministern: industry is basically gone. Den här statsministern har en lite annan inställning till det. Det är också så att politiken har gett resultat med de mångmiljardinvesteringar som vi nu ser. Det är möjligt att inte märker det om han sällan lämnar , men åker man norrut märker man vilken framtidsanda och tillförsikt det finns med alla de investeringar som sker och är på gång och med den stora arbetskraftsbrist som man nu ser där uppe i norr. Tittar man på svensk arbetsmarknad kan man också notera att , under den största ekonomiska krisen sedan , är sysselsättningsgraden alltså högre än när lämnade . Med det sagt pågår inget arbete med den skatt som föranledde den här interpellationen. 26 (M): Finansministern anklagar mig för att inte lämna och säger att jag borde åka mer norröver. Jag tror att svenska folket kan påminna sig om att finansministern har åkt norröver. Jag har stannat kvar i , vill jag säga, i enlighet med de rekommendationer som har haft . Därefter avser jag absolut att fortsätta åka till företag runt om i hela landet, och även till fjällen och andra ställen. Den här frågan handlade dock inte om att resa runt i .