prot · H809114 · 2021-04-27 00:00:00 — Vi ger också ganska mycket pengar till näringarna, framför allt fiskenäringen, både till förebyggande arbete och till ersättning i det här sammanhanget. Det är de åtgärder som vi har bedömt är möjliga här och . 72 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag fick ett annat svar . Då hette det att regeringen inte har för avsikt att agera i frågan. säger ministern något annat. Jag tänkte att det kunde vara bra med ett litet klargörande. Hur ska ministern ha det? Vilket ben vill hon stå på? Jag tänker att om vilja är att möjliggöra handel med sälprodukter och ett tillkännagivande är skickat till regeringen, hur kan då landsbygdsministern stå här och säga att ministern och regeringen inte kommer att genomföra detta? sa ni något annat, förstås, men hur ska det bli? Det här är inte logiskt. har beslutat om jakt på över 2 000 gråsälar, och en av anledningarna till det är ju att sälarna åsamkar fisket väldigt stor skada. Längs med har stora delar av det kustnära fisket försvunnit, det vill säga de som fiskar med nät. Innan de hinner tillbaka och hämta upp sina nät har sälarna vittjat näten och ätit upp fångsten. Det är väldigt synd, för det är ju ett segment av yrkesfisket som är bra att behålla, också för att få en levande landsbygd. Och det vill vi ju ha – eller hur, landsbygdsministern? Jag var i mitt förra anförande, fru talman, inne på hur man skulle kunna påverka WTO och vem som kan göra det. Det är ju så att förhandlingarna inom WTO sker genom så kallade förhandlingsrundor. Rundorna är de perioder under vilka medlemsstaterna träffas regelbundet för att förhandla fram nya överenskommelser. Det högsta beslutande organet i WTO är ministerkonferensen, som enligt ska sammankallas regelbundet – helst med högst två års mellanrum. Det högsta beslutande organet mellan ministerkonferenserna är allmänna rådet. Varje land representeras här på högsta tjänstemannanivå, det vill säga ambassadörsnivå. Allmänna rådet är beslutande organ i i princip alla frågor. Då tänker jag att här finns det ju möjligheter. Här finns det möjligheter för att driva den här frågan, möjligheter att försöka förbättra för , för fiskare och säljägare och alla oss andra som bor här i . WTO:s övergripande mål är att genom ömsesidigt gynnsamma handelsarrangemang bidra till ökad levnadsstandard, full sysselsättning och effektivt resursutnyttjande i enlighet med principen om en hållbar utveckling. Hållbar utveckling, fru talman – det skulle vi verkligen kunna få med. Jag tänker på hållbar förvaltning av resurser, som jag var inne på tidigare, genom att jakten bedrivs just med anledning av hållbar förvaltning. Den blir inte hållbar om vi måste kasta bort sälarna, bränna upp sälarna eller sänka sälarna i . tillkännagivande i frågan anser jag gör det tydligt för regeringen att det finns en majoritet som tycker att man borde ta vara på hela sälen och därför kunna få avyttra delar av den. Ändå struntar regeringen i detta och hänvisar till att det är lite svårt. Det kanske är en önskedröm för en del – att det bara skulle struntas i saker som det beslutas om. Men det är det inte för mig och inte heller för den övriga demokratiskt valda församlingen här i , tror jag. Jag tänker att det går att bestämma om och att skapa bättre incitament, om man orkar ta tag även i svåra frågor. 73 (M): Det är intressant att landsbygdsministern tar upp frågan om förtroende. Jag såg i en undersökning i något av medierna i att det var av svenska folket som har förtroende för landsbygdsministern. Det är en så kallad utmaning när man har kvar. Jag är väldigt glad att landsbygdsministern inte var hockeytränare i Brynäs. Brynäs har precis klarat kvalet till SHL. Men om landsbygdsministern hade fått uppdraget att rädda kvar Brynäs i elitserien hade det varit väldigt olyckligt om hon gått in till laget och sagt: Nej, det här är lite svårt – vi gör bedömningen att det är svårt att driva frågan just . Har man den inställningen får man naturligtvis det resultat man förtjänar. Vi har alltså just nu en situation där sälarna längs svälter. Vi har en situation där en säljägare säger: Jag tror att vi kommer att få se en stor och plågsam säldöd. I det läget, fru talman, måste man väl ändå försöka till det yttersta och vända på alla stenar för att lösa situationen och minska sälbeståndet? Det finns nämligen många som, med all rätt, anser att sälstammen är för stor för den födoresurs som finns och att ekosystemet är ur balans. Då duger det inte, fru talman, att säga till riksdag, som har beslutat om ett tillkännagivande: ”Regeringen bedömer att möjligheterna att driva frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter är mycket små.” Men om man gör den bedömningen och om den skulle vara sann, fru talman, blir nästa fråga naturligtvis: Vilka åtgärder ska regeringen vidta för att minska sälbeståndet på riktigt? Det var också en av mina frågor i interpellationen. Vilka incitament finns det för jägarna, som är finaste och bästa viltvårdare? Ministern säger i sitt svar: Vi sätter av 3 miljoner, som får fördelas till länsstyrelserna. Det är alltså inte 3 miljoner i , fru talman, utan i hela . Vi måste alltså ha andra, bättre incitament för att se till att vi kan minska sälbeståndet. Precis som säger är det, även om vi skulle lyckas få bort 3 000 sälar av 60 000, fortfarande för lite, med stor sannolikhet. Vi måste alltså få upp nivåerna betydligt. När det gäller skarven, fru talman, har man gjort en undersökning i . Där säger av skärgårdsborna att man vill ha bort skarven. Jag besökte en stor arbetsgivare i , och det låg en ö väldigt nära den stora fabriken. Stanken från skarven den varma sommardagen är en arbetsmiljöfråga, skulle jag vilja påstå. Det är en arbetsmiljöfråga för företaget, som är svår att påverka. Min fråga till landsbygdsministern kvarstår alltså: Vad tänker ministern göra konkret, som får effekt , för att minska sälbeståndet? 74 (M): Jag betackar mig för sådana kommentarer som att man saknar helhetssyn. Jag stod precis här och redogjorde för de bekymmer som finns när det gäller . Några av dem är just den stora sälpopulationen och den stora skarvpopulationen. Det är precis detta som dagens interpellationsdebatt handlar om. Därför breddade vi väl inte diskussionen så mycket mer än så. Det är där vi vet att vi har stora problem – både när det gäller sälen och på skarvsidan. Jag förstår statsrådets resonemang om att det kan bli svårt att få igenom detta. Men icke desto mindre måste vi försöka. Jag menar, fru talman, att den alltid måste åka till och annat för att resonera och göra det bästa för . Jag räknar med att den , när den åker på ministermöten och annat och frågan om fågeldirektiv och annat kommer upp, gör det bästa som går för – att vi ska få öka avskjutningen av skarv i , för vi har ett problem med skarv här. Jag räknar med att vi driver frågan om att få till beståndsreglerande jakt på både säl och skarv, för det är det bästa för . Jag kommer tillbaka till att detta är en form av landsbygdsfråga. Det landar i frågor om kustnära fiske och livsmedelsstrategi, och då är sälen och skarven jätteviktiga frågor. Det är precis detta som dagens interpellationsdebatt handlar om. Så jag tycker att frågan till statsrådet kvarstår: Är statsrådet beredd att arbeta för att få till beståndsreglerande jakt på säl och skarv? 75 Statsrådet (S): Först kan jag konstatera att jag tror att det finns en ganska stor samsyn mellan mig och kring att det är väldigt viktigt att vi har en ordnad förvaltning av allt vårt vilt. Sedan kan vi säkert landa i lite olika åsikter om volym, möjligen, även om jag inte tror det, men framför allt om hur man lämpligast åstadkommer detta, åtminstone relaterat till på vilket sätt man förhåller sig – eller väljer att tro att man kan låta bli att förhålla sig – till de direktiv och annat som vi är bundna av inom EU. Med detta sagt utgår jag givetvis, precis som , från att , oavsett regering, åker till för att göra det som är bäst för . Det som är bäst för är dock inte alltid vad en enskild ledamot säger i denna kammare. Det handlar givetvis om ett samlat grepp kring både vad som är möjligt och vad som är lämpligt. Jag skulle vilja säga att denna fråga kokar ned lite grann till detta. I detta sammanhang vill jag också vara tydlig med att det, när jag säger att vi inte gör den bedömningen, inte är att tolka som att vi inte kommer att göra något. Det handlar om exakt det man säger: icke lämpligt. Då får man titta på vad vi gör i stället. Man kan givetvis välja att köra huvudet i väggen med något som man inte tror är en framkomlig väg, eller också väljer man att titta på att försöka utveckla de system vi har och jobba med dem. Ett sådant är hanteringskostnad. Det är inte tillfredsställande, men det är ett verktyg som står till buds. Det är också viktigt att vi faktiskt har fått till en licensjakt på gråsäl. Det är första steget i att åstadkomma en ordnad förvaltning. Skyddsjakten, som annars är det uttryck vi har, är bra och kan användas väldigt långt. Men den reglerar inte bestånd på det sättet; man kan inte jobba med den på det strukturerade sättet. Därför var det ett jätteviktigt beslut som den här regeringen fattade – regeringen som består av Socialdemokraterna och . Det indikeras i debatten att på något vis skulle vara emot att vi ska ha en ordnad förvaltning. Det är inte min bild. Jag skulle också i detta sammanhang vilja vara väldigt tydlig med att jag håller med om bilden att det finns problematik av flera olika slag kopplat till denna fråga. Det handlar om att det saknas föda för sälen; det är ett sätt att se på det. Det andra perspektivet är – och det har varit en starkt bidragande orsak till de regleringar vi har gjort – att sälen också är ett hot mot framför allt torskbeståndet i och en del andra bestånd. En säl äter tre till fisk per dag. Man skulle kunna tycka att det inte är så mycket, men sett till den totala volymen och jämfört med hur mycket vi landar av vissa typer av fisk, exempelvis abborre, sik och torsk, motsvarar det ganska nära landningarna enligt kvot. Detta är en fråga som behöver ses i det sammanhanget. Lägg därtill något som det inte har talats särskilt mycket om här, vid sidan av att sälen fördärvar redskap, nämligen det faktum att den också sprider parasiter. Ett sannolikt skäl till att flera fiskbestånd i mår dåligt, är små och inte växer till sig är att de har sjukdomar och parasiter som de har fått från bland annat säl. är de många. Jag försäkrar att det inte saknas incitament att hitta alla möjliga vägar att hantera dessa frågor och värdera ytterligare åtgärder här och , men man måste också titta på vad som är smartast och lämpligast för att förändra positioner, exempelvis EU:s eller WTO:s, när möjligheten ges och det bedöms som lämpligt. 76 (M): Tack, ministern, för svaret! Om det inte är lämpligt att driva frågan undrar man ju hur tidsplanen ser ut. När tänker regeringen driva frågan, och vad väntar man egentligen på? Regeringen har i regleringsbrevet till Havs- och vattenmyndigheten beslutat att 3 miljoner ska fördelas till länsstyrelserna och användas till ersättning för hanteringskostnaderna när det gäller gråsälar som skjutits med stöd av beslut från avseende skyddsjakt och licensjakt. Det är som faktiskt skulle kunna användas till bra mycket bättre saker om man när man har skjutit en säl kunde få avyttra kött, skinn eller annat. Det vore mer hållbart och skulle skapa en mer levande landsbygd och troligen också öka självförsörjningsgraden, då fler fiskare skulle kunna fiska kustnära med nät – om det nu finns några fiskar kvar, vill säga, när till och med sälarna svälter. När sälarna svälter är det en tydlig indikation på att det är dåligt med fisk i . Då behöver vi göra ännu mer saker och kanske vidta åtgärder snabbare än . Då återkommer jag till min fråga om tidsplan. Om man inte ser någon möjlighet att driva detta , när ska man då driva det för att faktiskt kunna skaffa incitament? Det är ju nu som har fattat beslut. Det är ju nu man har gjort sitt tillkännagivande om att regeringen ska driva dessa frågor. 77 (M): Den här interpellationsdebatten har visat att regeringen har väldigt svårt att komma överens och väldigt svårt att komma till skott. kommer alltså larmrapporter där man varnar för en stor och plågsam säldöd. I sak är vi helt överens. Det landsbygdsministern räknade upp här om problematiken med sälen som äter mycket fisk är vi alltså helt överens om. Det som skiljer är att regeringen inte gör något. Regeringen kastar in handduken. Jag noterar också att ministern inte sa emot mig särskilt mycket när jag sa att har veto i den här frågan också. Vilka är det som drabbas av att regeringen inte kommer överens? Jo, det är naturligtvis sälen som svälter och fiskarna som inte kan bedriva kustnära fiske, och här tänker jag både på yrkesfiskarna utmed vår fina kust och på sportfiskarna. Det är en helt ohållbar situation att regeringen inte avsätter tillräckligt mycket pengar, så att man får ekonomiska incitament för jägarna. Sedan kan det också vara en etisk situation, vilket också landsbygdsministern verkar medveten om. Man kanske inte vill skjuta säl för att elda upp den. De allra flesta som jagar gör det naturligtvis för att de vill ta vara på de djur som de skjutit. Jag frågar nu ministern för tredje gången, och det kanske blir tredje gången gillt: Vad tänker ministern och regeringen vidta för åtgärder som minskar sälbeståndet ? Då talar jag om åtgärder som verkligen minskar sälbeståndet och skarvbeståndet och gör skillnad för dem som bor utmed kusten i . 78 Statsrådet (S): Tack, återigen, till interpellanterna! Jag kan bara på nytt konstatera att vi har helt olika bilder av vad som är de effektiva åtgärderna i sammanhanget. Vi fokuserar på att exempelvis säkerställa att vi har licensjakt på plats. Vi har redan beslutat om skyddsjakt på de arter som inte omfattas av licensjakt. Vi har lagt ett uppdrag om att utvärdera detta i syfte att ha en god förvaltning. Så här långt har jag inte talat om skarv, men även där kan man konstatera att skyddsjaktsbesluten är omfattande. Vi har ingen licensjakt på skarv, för det är inte möjligt. har dock redan beslutat om jakt på 1 000 skarvar i . I har man beslutat om jakt på 1 900 skarvar vid . i har beslutat att 3 000 skarvar får fällas i havet inom länet . Man försöker alltså att vara proaktiv och jobba med de verktyg man har. finns just nu ett förslag som berör de här frågorna och handlar om ändrade jakttider. En del av förslaget handlar om skyddsjakt på storskarv på enskilds initiativ. Detta har varit på remiss, och vi bereder det. Jag ser fram emot att hantera den här frågan vidare. Jag skulle vilja säga att den här regeringen har varit väldigt aktiv i de här frågorna. Vi har tagit helhetsgreppet, som jag tyvärr fortfarande tycker saknas hos i alla fall vissa av interpellanterna. Man tycks vara mer intresserad av att plocka kortsiktiga politiska plakatpoänger än att hitta ett sätt att hantera frågan. Jag försäkrar ledamöterna om att vi tar de här frågorna på stort allvar. Vi försöker att i varje läge säkerställa att vi har en god förvaltning också av de här frågorna i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:657 om det allmänna uppdraget 79 Statsrådet (S): har frågat mig vilka samtal jag har fört med som kan betecknas som förhandlingar med målsättning att nå fram till det beslut som har fattats samt på vilka omständigheter och fakta jag har baserat mitt ställningstagande att accepterat de beslut som fattats. Han har även frågat om regeringen tagit något initiativ till att etablera kunskapen hos berörda parter om att lagt ned ärendet samt vilka skälen är till att regeringen valt att gå vidare med förändringen av det så kallade allmänna uppdraget, trots motivering för att avsluta ärendet. har regeringen givit ett så kallat allmänt uppdrag att leda delar av den praktiska viltvården och jakten i landet. För uppdraget har tilldelats medel ur Viltvårdsfonden. Jag vill understryka att det allmänna uppdraget inte är avskaffat. Det är utvecklat för att klara rättslig granskning och prövning, som vi värnar den viktiga roll som jägarkåren som folkrörelse har inom svensk viltvård. Det har riktats rättslig kritik mot utformningen av det allmänna uppdraget, framför allt att det är problematiskt ur upphandlingsrättsligt hänseende. inledde ett pilotärende mot . Ärendet stängdes då godtog svar om att det på regeringens initiativ pågår en översyn av tilldelningen av medel ur Viltvårdsfonden och att den omfattar gränsdragningen mellan bidrag och vad som måste upphandlas i enlighet med upphandlingsdirektivet. Det har genomförts ett antal försök att anpassa det allmänna uppdraget till upphandlingslagstiftningen. För att skapa ett långsiktigt effektivt, hållbart och transparent förfarande för tilldelningen av medel ur Viltvårdsfonden beslutade regeringen att bland annat uppdra åt att ombesörja att åtgärder som rör viltövervakning, trafikeftersök och klövviltsförvaltning utförs. För detta får medel ur Viltvårdsfonden användas, och upphandlingsreglerna ska beaktas. Det nya upplägget utgör en utveckling av Svenska Jägareförbundets roll, där en anpassning skett till bland annat upphandlingslagstiftningen. särställning inom landets viltvård kommer dock att bevaras genom att regeringen avser att tilldela förbundet ett flerårigt organisationsbidrag ur Viltvårdsfonden för dess rikstäckande viltvårdsarbete. Regeringen anser att de beslutade förändringarna utöver att göra förfarandet för tilldelningen mer förenligt med gällande lagstiftning även kommer att främja landets viltvård i stort. För mig och regeringen är det centralt att föra en god dialog med olika intressenter som berörs av regeringens beslut och hantera frågor på ett inlyssnande och respektfullt sätt. Jakten och viltvården i har karaktären av en folkrörelse där det ideella engagemanget hos markägare och jägare spelar en avgörande roll. Regeringen har ingen intention att ändra på detta. 80 (KD): Jag tackar statsrådet för svaret – även om det inte var ett regelrätt svar i alla delar. Min första fråga lämnas som jag upplever det helt obesvarad förutom att statsrådet noterar att har ”accepterat de beslut som fattats”. Detta kan tolkas på flera sätt, antingen som att förbundet varit med i processen eller att man har ställts inför fullbordat faktum. Statsrådet konstaterar att jag ställer frågan, men hon väljer konsekvent att avstå från att svara. Därför frågar jag igen: Vilka samtal har statsrådet fört med som kan betecknas som förhandlingar med målsättning att nå fram till det beslut som fattats? Utifrån den debatt som förs i medierna verkar förbundet som helhet ha tagits på sängen. Protesterna är enorma. Vidare skriver statsrådet: ”Det har riktats rättslig kritik mot utformningen av det allmänna uppdraget.” Hur ser den rättsliga kritiken ut? Vilka är det som har framfört kritiken, och vilka företräder de? beställdes en rättsutredning i frågan från en välrenommerad advokatfirma. I den framgår det klart att det allmänna uppdraget står sig. får ett bidrag, och bidrag kan inte upphandlas. Dessutom är det ett bidrag som jägarna själva står för via det statliga jaktkortet. Av de skrivelser som EU har lämnat ut verkat det som att regeringen har låtit tro att det är staten som har finansierat uppdraget. Det faktum att det enbart är jägarna själva som betalar till Viltvårdsfonden verkar inte har blivit förklarat för kommissionen. Trots det har kommissionen valt att lägga ned fallet. har inte på eget bevåg startat ett ärende mot . En pilot är en konsekvens av att någon annan har gjort en anmälan, i detta fall en representant för . har ställt sig kallsinnig till den anmälan som kommit in. I de skäl som anges till grund för att föreslå en nedläggning läser vi bland annat att detta inte har något gränsöverskridande intresse eller att man behöver en specifik lokal kunskap. Alltså är det inte ett ärende som EU ska lägga sig i. Att skulle ha angett att en översyn ska göras nämns inte. Om kommissionen hade krävt en översyn hade man väl också krävt ett resultat. Pilotärenden läggs inte ned innan de är klara, det vill säga att ändringar som kommissionen kräver ska vara genomförda och klara. Hade en förändring krävts hade ärendet stängts först när förändringen hade genomförts. Det är uteslutet att kommissionen skulle hantera just annorlunda och just i denna fråga. Anser ministern att vi ska lägga oss för alla piloter som kommer från EU? Även om regeringen mottog en formell underrättelse rekommenderar att piloten skulle läggas ned . Det var då efter att regeringen hade haft sitt sista möte med kommissionen. Hade regeringen inte någon information om detta ? Med anledning av detta kan man fundera på varför inte blev informerat tidigare. Det var ju så att regeringen fick besked . Finns det anteckningar, protokoll eller annan offentlig handling från de två möten som skett mellan kommissionen och regeringen som ministern kan lämna ut? 81 (M): Jag tackar för en mycket viktig interpellation. Jag ska citera ett vallöfte från Socialdemokraternas partiledare . På en rak fråga om han avsåg att ändra det allmänna uppdraget svarade han klart och tydligt: ”Vi socialdemokrater anser att det allmänna uppdraget är ett bra och rimligt sätt att använda de pengar som jägarna själva bidrar med till Viltvårdsfonden genom de inbetalda avgifterna. Vi har inga planer på att ändra systemet.” Det var ett tydligt och viktigt besked till jägare avgivet att dåvarande och nuvarande partiledare statsminister . Det kan ju finnas en och annan som gick och röstade på Socialdemokraterna för att man trodde på det vallöftet. Tillit i ett samhälle är oerhört viktigt – tillit till institutionen riksdag, tillit till och tillit till de politiska partierna. Vad betyder det för tilliten i samhället att vi har en statsminister som inte gav ett korrekt svar? Lögn och ljug, skulle en del säga. De argument som landsbygdsministern använder för att man skulle ändra det allmänna uppdraget måste rimligtvis statsministern i ha känt till 2018. Eller så är det så enkelt att man har gjort denna förändring för att man har låtit ha veto i ännu en fråga. Vad hände när denna förändring kom? Miljöpartisterna jublade och talade om framgång i rovdjurspolitiken. Jag noterar att ledamoten för i miljö- och jordbruksutskottet skriver på sin Facebooksida: Tyvärr är detta bara en delseger då kommer att få ett mer renodlat organisationsbidrag från regeringen. Däremot kommer inte med vision om att utrota vargarna från att få detta organisationsstöd. Det känns otroligt bra. Hon skriver även: Detta är något som vi har drivit hårt för att förändra. Ofta har Socialdemokraterna satt klackarna i backen och vägrat, men äntligen har vi nått en överenskommelse. , också miljöpartist, utesluter inte att man ska gå ännu längre i enlighet med önskan. Vad betyder det för tilliten i samhället när väljare går och röstar i tron att de kan lita på statsminister? Sedan går det ungefär , och tvingar Socialdemokraterna att ändra sig. Vad betyder det för tilliten i samhället? Vad skapar det för känslor ute på landsbygden? Vad betyder det för jägarnas vilja att vara viltvårdare? Jag tycker att det är rimliga frågor att ställa sig. Precis som vi har sagt i en annan interpellationsdebatt är jägare kanske främsta naturvårdare. Vi ska vara väldigt rädda om dem. Jag skulle vilja höra från landsbygdsministern vad det var som gjorde att den socialdemokratiskt ledda regeringen svek sitt löfte till väljarna. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att interpellationsdebatterna handlar om att granska statsrådens tjänsteutövning.) 82 (M): Tack, statsrådet för svaret! Hela min fråga är: Vilket problem skulle lösas med detta? Jag förstår det inte. Vad var det för problem vi skulle lösa? Vad var det som inte fungerade bra innan med det allmänna uppdraget? från lyfte upp att det inte var EU som sa ifrån om detta. I svaret sägs att det riktats rättslig kritik mot utformningen av det allmänna uppdraget. Vad var det för rättslig kritik?