prot · H809110 · 2021-04-20 00:00:00 — Det är viktigt att påpeka att har investerat kraftigt i höjd förmåga att hantera terrorhot mot i form av resurser till både Säkerhetspolisen och den öppna polisen. Detta betyder också, när det gäller polisens stora tillväxt, att polisen inte bara har utbildat sig i hur man ingriper mot aktivt pågående dödligt våld och har utrustat sig på ett helt annat sätt, utan det handlar även om hur man taktiskt agerar i samband med dessa situationer och om hur man genom att ha löst utrustningsfrågor kan hantera flera pågående händelser , vilket man inte kunde göra på samma sätt tidigare. Jag kan – handen på hjärtat – säga att vi i har bättre förmåga att hantera terrorangrepp mot än vad vi hade . Det betyder dock inte att vi kan slå oss till ro eller att vi säger att vi inte har utvecklingsområden, utan vi måste fortsätta att utveckla detta. Hotbilden mot är fortsatt förhöjd, och vi måste fortsätta att utveckla dessa förmågor. Mycket är kopplat till den digitala utvecklingen. Vi ser att väldigt många av de aktörer som pekas ut som de största potentiella hoten mot är ensamagerande aktörer som ofta har radikaliserats i olika forum på nätet, i men kanske med kopplingar till internationella miljöer i , i andra europeiska länder eller i , egentligen oavsett extremistmiljö. Detta är en teknisk resa som underrättelsetjänsterna måste utveckla ytterligare. Det handlar dock också om vårt internationella samarbete – ofta är dessa miljöer inte enbart svenska utan har också internationella kopplingar. Detta är ett arbete som pågår. Mycket kommer att ske i , men mycket kommer också att ske inom ramen för det europeiska samarbetet. Vi har en väldigt stark utveckling när det gäller arbete mot terrorism och radikalisering, och denna måste fortgå. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:624 om bredbandsutbyggnaden 69 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till mig. Den första frågan handlar om huruvida jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta att stödet till bredbandsutbyggnad ska betalas ut. Den andra frågan handlar om huruvida jag avser att göra en översyn av bredbandsstrategin för att öka utbyggnadstakten. Den tredje frågan är vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabba på utbyggnaden av bredband på landsbygden. , , är ansvarig myndighet för bredbandsstödet i enlighet med förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Enligt sitt regleringsbrev ska PTS säkerställa att samtliga regioner med stödberättigade byggnader kan komma i fråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma i fråga för stöd, särskilt bredbandsföreningar. Enligt information från myndigheten har PTS förenklat ansökningsprocessen för sökande genom utvecklingen av ett nytt it-system som direktanpassats för ansökningar om bredbandsstöd. Vissa förenklingar av de krav som ställs på utbyggnadsprojekt har också gjorts, vilket förväntas förenkla projekteringen för stödsökande. Det långsiktiga målet i bredbandsstrategin till 2025 är att av hushållen och företagen ska ha tillgång till bredband om minst eller fiber i den absoluta närheten. Bredbandstrategin följs upp kontinuerligt. PTS redovisade en uppföljning av målen i strategin. av hushållen och företagen hade tillgång till eller fiber i den absoluta närheten , alltså för , jämfört med , alltså . har i en internationell jämförelse en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. I 2020 rankades på andra plats på området uppkoppling. tillfördes ytterligare för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad på landsbygden. Regeringen har dessutom fattat beslut om en fortsättning för Bredbandsforum samt uppdrag till PTS att vara ett stöd till Bredbandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband. Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även –2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv. Utöver detta har länsstyrelserna i uppdrag att främja och stödja insatser för bredbandsutbyggnad och därigenom verka för uppfyllelsen av målet att ska ha bredband i världsklass. har gett i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen, som bland annat styr var kommunala satsningar på bredbandsutbyggnad kan genomföras. Syftet är att främja utbyggnaden av bredband. Uppdraget ska slutföras . 70 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Pandemin har gjort att nyttjandet av digitala lösningar har ökat väldigt mycket, och vi har nog alla blivit varse hur oerhört viktigt det är med en bra uppkoppling. Med tanke på ändrade resemönster och möjligheter att bosätta sig längre bort från sin arbetsplats om man ska jobba hemma mer blir detta än viktigare. Bredband tillhör ju en grundläggande digital infrastruktur, och vi är överens politiskt om att det är viktigt att alla får tillgång till bra bredband. Vi har en strategi . Även om nio av tio hushåll i städerna har tillgång till fiber har landsbygden halkat efter. PTS kunde i en översikt gällande bredbandsmålet konstatera att vi inte kommer att nå de uppsatta målen. PTS gjorde även bedömningen att det kommer att krävas ytterligare statliga investeringar för att nå de hushåll som är kvar. Bredbandsforum har konstaterat att en av de viktigaste åtgärderna för en snabbare utbyggnad, utöver ökade anslag, är ett aktivt offentligt ledarskap. har satt upp ett ambitiöst mål om att bygga ut bredband i landet. Detta är bra, och det bör genomföras för att hela ska leva. Det är dock alldeles tydligt att regeringen inte gör tillräckligt för att dessa mål ska bli verklighet. Att hela ska få den här uppkopplingen är oerhört viktigt. Många moderna lösningar inom exempelvis offentlig service, såsom hemtjänst och liknande, bygger på en fungerande anslutning. Nya affärsmodeller och företagssatsningar är också beroende av dessa lösningar, framför allt nya metoder för att effektivisera de gröna näringarna, som lantbruk och skogsbruk. Lokaliseringsprincipen ställer till problem, och det har den gjort länge – detta är ingen nyhet. Kommunala bolag kan inte gräva över kommungränsen även om det är det mest rationella. Problemet har varit känt väldigt länge, och man kan fråga sig varför regeringen har dröjt så länge med att adressera det. Förslag till undantag ska presenteras . Då kan man ju undra om det kommer att bli någon förändring ens under den här mandatperioden. Det är viktigt att vi öppnar upp för konkurrens och en väl fungerande marknad på detta område, men det är också viktigt att vi har en avvägning så att det offentliga och den privata sektorn får lite olika ansvar och kan vara delaktiga i bredbandsutbyggnaden. Det måste vara tydligt hur gränsdragningarna mellan stadsnät och kommersiella aktörers nät bör se ut. Om man vill underlätta för en kostnadseffektiv utbyggnad av höghastighetsbredband till så låg kostnad som möjligt för såväl konsumenter som skattekollektiv behöver man utnyttja de resurser som redan finns tillgängliga. Exempelvis har , och ytterligare ett antal statliga aktörer fibernät som sträcker sig över hela . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av de fibernäten är underutnyttjade. De anläggningarna skulle kunna användas för att utöka tillgången till bredband. Dessutom skulle en mer driftssäker nätverksstruktur kunna skapas om man kopplar samman de fibernäten. Av den anledningen bör man se över möjligheten att tillgängliggöra de olika fibernäten i statlig ägo för marknaden, naturligtvis utan att kompromissa med nationella säkerhetsintressen. Jag undrar därför om regeringen är beredd att titta på möjligheten att utnyttja de statliga fibernätverken för att snabba på utvecklingen och hålla nere kostnaderna. 71 Statsrådet (S): Låt mig först konstatera att det här är ett problem som har varit känt länge och som jag adresserade när jag blev digitaliseringsminister. Samverkansavtal gör det möjligt att gräva i en annan kommun. Men vi vill gå vidare och har därför tillsatt en utredning. Den ödmjuke kan undra: Om det nu har varit känt så länge, varför löstes det inte som ledde regeringsarbetet? löses problemet, och det kan vi nog båda vara glada över. Jag har ingenting emot att titta på om vi kan använda den statliga it‑infrastrukturen effektivare än . Dock har av befolkning tillgång till fiber i sin omedelbara närhet. är det land i Europeiska unionen där flest medborgare har tillgång till riktigt snabbt internet. Det är till och med dubbelt så många medborgare i som har tillgång till snabbt internet som i det land som kommer tvåa i EU. Och det är så många medborgare i som har tillgång till riktigt snabbt internet som i exempelvis , som är ett mer jämförbart land, eftersom det liksom är lite mer glesbefolkat. Det som behövs nu är inte i första hand ryggradsinfrastruktur längs våra stomjärnvägar, utan det är att bygga de sista få procenten ute i väldigt glest befolkade områden. Där finns tyvärr ingen statlig fiber som ligger utanför torpen. Det måste antingen grävas eller bli radiolänk. Båda dessa tekniker stöds av det bredbandsstöd som regeringen har sjudubblat i den senaste budgeten. 72 (M): Det är lätt att slå sig för bröstet och säga att vi har bra siffror jämfört med andra länder. Det ska vi kanske vara glada för. är vi ett av världens mest digitaliserade länder. Det tas för givet att ha bra tillgång. För dem som inte har det, som inte har tillräckligt hög kapacitet i sina nät, är det svårt att utnyttja den digitala service som våra myndigheter och kommuner börjar erbjuda. För att vi ska nå bredbandsmålen krävs politiskt ledarskap. Det var tydligt uttalat. Där behöver det göras mer. Det finns en hel del problem, inte minst med hur bredbandsstödet betalas ut. En av anledningarna till att jag har valt att ta upp frågan med digitaliseringsministern är en artikelserie i . Den rör specifikt kommun, men om jag har förstått det rätt är det inte unikt för kommun. planerar att lägga ut radiolänkslösningar i kommunen. Det i sin tur gör att det kommunala bolag som skulle bygga bredband diskvalificeras när det gäller att få statligt bredbandsstöd, enligt . Där gör man en bedömning huruvida det finns ett marknadsmisslyckande. Då räknar man på . En radiolänk kan i bästa fall ge en hastighet på , och om det finns planer för det i ett område leder det i sig till att de diskvalificeras från att få statsstöd, enligt EU-reglerna. Jag undrar hur regeringen ser på att ett statligt bolag nu blockerar möjligheter för det kommunala bolaget att få stöd för att bygga ut bredband i kommunen. Det är svårt att säga att kommun, även om det finns glest befolkade delar i den kommunen, tillhör den absoluta glesbygden i . Där behöver man göra mer. Detta moment 22, som man har hamnat i, är inte acceptabelt. Jag har full förståelse för att det nog kommer att finnas enstaka hushåll som ligger väldigt långt bort för vilka det kommer att vara svårt att hitta någon annan lösning än radiolänk. Där måste hastigheten komma upp i mer än . Men i ett område som ska man inte vara hänvisad till en sådan lösning. Man ska inte diskvalificeras från statligt stöd till att bygga ut bredbandet bara på grund av att en radiolänk är planerad eller delvis täcker kommunen. Förändringar är på gång när det gäller vad som ska anses vara ett marknadsmisslyckande och när det gäller gränsen på . Men det kommer att ta tid innan EU har ändrat det. blir det problem med statligt bredbandsstöd till vissa kommuner. har tydligen fått ett undantag. Jag undrar hur digitaliseringsministern ser på möjligheten att ska få ett undantag. Är det någonting som regeringen driver i EU? 73 Statsrådet (S): Nej, vi tänker inte söka något undantag. Och nej, det är inte som ger uttryck för. Det är en helt felaktig bild. För det första kan radiolänkar med 5G komma upp i 500–, alltså fem sex gånger snabbare än det mål som vi har satt upp för snabbt bredband i . För det andra kommer inte eller de andra företagen som skulle kunna vara intresserade av att bygga fixed access att rapportera in några områden. De kommer att i efterhand rapportera de adresser där de har kopplat upp fixed access. De enda som skulle kunna exkluderas från bredbandsstöd är alltså de adresser där någon redan har tecknat sig för en annan lösning, ingen annan. Detta är således inget problem. Icke förty är aktiva i den uppdatering av som ska ske, eftersom inte räknas som snabbt bredband i . Vi sätter gränsen vid . Och det gäller oavsett teknisk lösning. Enligt vårt sätt att se det har du inte en snabb uppkoppling om du har något som är under . Men detta är inte ett problem i . 74 (M): I är det ett väldigt konkret problem. De har nekats bredbandsstöd just på grund av att det inte bedöms som ett marknadsmisslyckande i i och med att har byggt ut radiolänken så att det i delar av kommunen är möjligt att få en hastighet på . Det är intressant; om det är så enkelt att det inte alls är diskvalificerande undrar jag varför kommun inte har fått svar på det brev som man har skickat till digitaliseringsministerns departement. Jag vet att det här i just ses som ett stort problem. Jag har också fått uppgift om att ett femtiotal andra kommuner är i samma situation som . De behöver få tydliga besked om vad som gäller. upplevs det som ett problem, och man har nekats bredbandsstöd. 75 Statsrådet (S): Nej, man har inte nekats bredbandsstöd i kommun eller någon annan kommun på grund av detta. Det fanns en oro i kommun och någon annan kommun över att man skulle kunna nekas bredbandsstöd på grund av den här anledningen. Men som jag beskrev i mitt tidigare svar kommer ingen att nekas bredbandsstöd med anledning av detta, eftersom problemet nu är utrett. Såvitt jag är underrättad har kommun även fått svar på sitt brev. Om så icke är fallet får vi nog söka felet hos Postnord, som är leverantör. Som information till kan jag också säga att jag har en fastighet i , och det finns två bredbandsleverantörer i min omedelbara närhet som erbjuder hastigheter på över . Jag är övertygad om att kommun i form av , som är den kommunala utbyggaren, kommer att kunna ansöka om bredbandsstöd. De kommer inte att vara förhindrade av fixed access. De som önskar bredband i kommuns regi kommer att kunna få det, och de som önskar bredband av andra leverantörer kommer att få det. Marknaden kommer att avgöra vilken lösning som är den bästa. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:634 om kraftsystemets funktion 76 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på att återkommande begränsar överföringskapaciteten mer än vad som är tillåtet och om jag har för avsikt att vidta några åtgärder i anledning av detta. Vidare har frågat mig hur grannländerna ser på att inte kommer att leva upp till sina åtaganden och vilka kontakter jag har haft med länderna. har också frågat mig om de planerade nätförstärkningarna från norr till söder kommer att hjälpa, eller om de nya ledningarna också kommer att begränsas när de väl är på plats. Sedan har frågat mig om vilka åtgärder, utöver elnät, jag ser för att stärka kraftsystemet i , och när vi kan förvänta oss att situationen normaliseras. Vidare har frågat mig om regeringen är beredd att diskutera en lagändring så att kan återstartas för att avhjälpa den allvarliga situation som befinner sig i. Slutligen har frågat mig om jag anser att lever upp till sina åtaganden enligt förordningen om riskberedskap inom elsektorn (EU) 2019/941, om agerar enligt förordningens artikel 15.1 ”i en anda av solidaritet för att förebygga och hantera elkriser” och om bedömningen förändras av de av aviserade begränsningarna. Låt mig inleda med att ge en något ljusare bild av läget än vad gör. Vi har mycket goda förutsättningar att ställa om till ett förnybart elsystem jämfört med många andra länder. Vi har låga koldioxidutsläpp inom elsektorn. Vi har gott om el, och rekordstora export på årsbasis är en tydlig indikation på att elen kostar mer i andra länder. Vi ser också flera exempel på investeringar och etableringar från industrin mot bakgrund av det jag just har nämnt. Men det finns också utmaningar som vi kan uppleva såsom nätbegränsningar och prisskillnader inom landet. För att lösa detta behövs utbyggnad av nätinfrastruktur och rätt incitament för marknaden att göra investeringar i elproduktion. Förutom att nästan tredubblar sina nätinvesteringar den kommande treårsperioden arbetar regeringen med flera initiativ. presenterade vi förslag för att korta ledtiderna i tillståndsgivningen när det gäller nya elnät. Det är de största förändringarna av tillståndstider som har lagts på bordet sedan elektrifierades. Regeringen har lagt ett uppdrag till att lämna förslag till nya ersättningsmodeller och regeländringar när det gäller stödtjänster i elsystemet. Regeringen har också remitterat förslag för att minska elproducenternas kostnader för att ansluta havsbaserad elproduktion till elnätet. Så till frågor. När det gäller den första och andra frågan har såvitt jag förstår inte några planer på att införa större begränsningar än vad som är tillåtet. När det gäller den tredje frågan om nätförstärkningar arbetar på kort sikt med att genomföra åtgärder och investeringar i stationer. På behövs kompletterande ledningskapacitet i öst-västligt riktning. har i sitt Nord–Syd-program beslutat om en öst-västlig ledning från Hamra i över och vidare till , vilken kommer att förstärka nätet i detta avseende. När det gäller frågan om icke nätrelaterade åtgärder vill jag hänvisa till mina exempel inledningsvis om att bland annat stärka förutsättningar för havsbaserad elproduktion. Sedan har frågat om återstart av . Här vill jag påminna om att huvudägare fattade ett inriktningsbeslut om en stängning av reaktorerna i tidsintervallet 2018–2020. Ett formellt beslut om stängning togs senare av . Jag har i rollen som energiminister inte några synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar. Slutligen är mitt svar ja på frågan om jag anser att lever upp till sina åtaganden enligt den så kallade riskberedskapsförordningen. Förordningens syfte är att förebygga, förbereda sig inför och hantera elkriser. Arbetet med detta koordineras på EU-nivå, och regeringen har tidigare utsett till behörig myndighet enligt förordningen. 77 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Till att börja med kan jag konstatera att vi är ense om den enorma vikten av att elektrifiera och världen i kampen mot klimatförändringarna. Det går inte att fortsätta ha tillväxt och bygga starkare och på så sätt också skapa möjlighet till välfärd genom att först bygga välstånd om man inte elektrifierar. Det vore oseriöst. Det är genom elektrifiering som vi kan rädda klimatet och fortsätta att utvecklas som land. När jag lyssnar till statsrådets svar blir jag dock lite oroad. Min interpellation handlar om att det här och finns stora problem i kraftsystemet. Mina frågor handlar om hur statsrådet ska hantera de problem som finns här och . De svar som jag får handlar delvis om sådant som sker . Där finns också en hel del sådant som statsrådet vill göra och som i många fall är bra, men de ska göras . Vi behöver såklart vara långsiktiga, men det är just nu som vi har problem. Vi har en exceptionell situation. Systemet funkar inte som det är tänkt. Låt mig ge några konkreta exempel för att belägga mitt påstående om att systemet inte funkar så som det bör. har infört importstopp och exportbegränsningar för att klara normaldrift. De förlitar sig på så kallad mothandel, som de för bara – inte särskilt länge sedan – sa att de bara tar till om de har en situation som kan få mycket stora konsekvenser. används detta för att upprätthålla normaldrift i systemet. Den brist på förståelse som jag upplever att statsrådet visar för att systemet här och står inför stora utmaningar och har stora problem är vad som gör mig orolig. Vi behöver ha ett system som levererar och uppfyller de krav, kriterier och mål som vi har för energipolitiken, inte bara när man har kunnat genomföra en del reformer utan här och . Statsrådet sa något i sitt svar som jag skulle vilja få ett förtydligande om. Han påstod att inte har några planer på att begränsa mer än tillåtet. Enligt mig är det en missuppfattning hos statsrådet, fru talman. har nämligen aviserat att flera ledningar ska begränsas till under 70 procents kapacitet. Jag undrar om statsrådet inte känner till detta, och om han känner till det undrar jag om han tänker agera på något sätt med anledning av det. Jag vill även passa på och svara på frågan om uppfyller solidaritetsklausulen. Jag skulle säga nej. Det gör vi inte när vi har så stora problem som vi har . Vi kan ju inte vara säkra på att vårt system klarar stora störningar. Då uppfyller vi inte solidaritetsklausulen. 78 Statsrådet (S): När det gäller de är det ett besked som ger. Ytterst är det varken jag eller som utövar tillsyn över det här, utan det gör . har de inte haft några synpunkter. Vi får se om de kommer att ha några synpunkter. I den europeiska frågan är det i sin tur , for the Cooperation of Energy Regulators, som kan ha synpunkter på frågan. De har inte haft några synpunkter i frågan. Det återstår att se om de kommer att ha det . När det gäller det svenska elnätets beskaffenhet kan jag bara konstatera att när IEA rankar de nästan 200 nationella elnäten i världen kommer etta eller tvåa i de rankningarna. När det gäller rankningarna inom EU ser det ungefär likadant ut. Om hävdar att inte lever upp till solidaritetsklausulen är det sannolikt inget land i EU som gör det. Men jag hävdar motsatsen: att gör det och att andra länder gör det. Det får bli debatt med de europeiska myndigheterna om han hävdar detta, för de har i alla fall varit på samma linje som jag. 79 (L): Det här är statsrådet bästa gren: att låta lite trött, sävlig och lugn trots att vi har stora problem. Jag är glad att Ygeman inte är landslagsspelare och jag chef för landslaget. Han dribblar som , men det blir sällan mål, för det kommer inga svar på de frågor som jag ställer. Detta handlar om här och . Vårt nät och vårt kraftsystem har stora problem. Begränsningarna som vi har pratat om är förbjudna, men man kan göra undantag. När man tittar på situationen nu kan man säga att vi har en patient, , som har lindriga förkylningssymtom – när det inte är pandemi då kanske. Det borde inte vara så stor oro kring detta. Men har så stora problem att vi tvingas sätta in bredspektrumantibiotika mot lindriga förkylningssymtom för att vårt system inte klarar av situationen. Om man tar till så kraftfulla åtgärder som man nu har tagit till, och som det verkar som att man kommer att ta till även , i en situation när systemet inte borde vara särskilt ansträngt och när läget är normalt är det självklart alarmerande här och . Man kan ”djupa” i några av de olika delfrågorna. Jag har ju ställt ganska många frågor i min interpellation, fru talman. En av de sakerna, som också statsrådet gärna pratar om, är den efterlängtade Sydvästlänken och stärkningen av överföringskapacitet. Detta är såklart efterlängtat, men enligt SVK själva kommer den överföringen att begränsas från till . De förändrade flödena, som är en följd av stängningen av reaktorerna och de nya kablarna, gör att länken inte kan användas som planerat. Statsrådet lyfter fram olika idéer på vilka åtgärder man skulle kunna vidta, men det finns ganska mycket problem kopplade till en efter en av de idéerna. Statsrådet försöker, som , mycket skickligt att dribbla bort de här frågorna. Han gör det genom att i stället prata om saker som ska ske . Men problemen finns ju här och . När jag har varit i samtal med har de själva menat att det behövs planerbar produktion också i för att kunna lösa den situation vi har just . En sak som man faktiskt hade kunnat göra här och är att se till att återstartar för att lösa de akuta problemen.