prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Den här propositionen kopplar samman de fem transportslagen. Jag har hört sägas här att sjöfart och flyg inte nämns, men om man säger det har man inte läst propositionen, herr talman. Det borde man möjligtvis göra innan man ger sig in i en sådan här debatt. Propositionen om transportinfrastruktur har alltid, i och med att detta rör anslagsmedel till , finansierat vägar och järnvägar. Det finns element i den nuvarande nationella planen som handlar om stora åtaganden och flygåtaganden. Den här propositionen öppnar för ett än mer intermodalt synsätt för att koppla ihop transportslagen samt för att göra verklighet av ett mantra och flytta tung, långväga trafik från väg till järnväg och sjöfart. Det finns öppningar för att gå från prat till verkstad; den som läser propositionen ser att de är tydligt anvisade där. har under en lång följd av år drivit på för att it – informationsteknologi – ska betraktas som ett transportslag. Det står inte ”it, det femte transportslaget” – så långt nådde inte i förhandlingarna. Men it omnämns som en absolut förutsättning för den intermodala, transporteffektiva och miljösmarta lösningen. Check på det, herr talman! Den här propositionen lyfter upp hela landets behov av investeringar, underhåll och tillgänglighet för människor och för gods. Den lyfter också fram det regionala medinflytandet och den regionala politiska nivåns betydelse för att detta ska fungera i verkligheten. var jag i , en liten ort söder om . Det är en liten kommun som tillsammans med den region som kommunen är verksam i har verkat för att få till en cykelväg. Det har fullständigt knutit sig. Man tog sina bästa vägingenjörer och räknade fram att man klarar detta och kan finansiera det. Man gick sedan till , och tillbaka kom en kostnad som var två till högre. Vi måste få till en lex . Det finns ingen mening med att denna riksdag år anslår medel som aldrig blir använda, eftersom den näst bästa lösningen för att få till en fungerande transportinfrastruktur för någonting så enkelt som cykling alltid väljs bort. Det näst bästa duger inte; det bästa blir det näst bästas fiende. Så går det inte att hantera detta. Genom att den regionala politiska nivån ges ett stort inflytande i arbetet kommer fler saker att bli gjorda. Detta finns med i den här propositionen. Det har diskuterats i denna debatt huruvida staten behöver ha en pålitlig eller inte pålitlig samarbetspartner. Jag kan försäkra kammaren om att jag inte har träffat någon politisk företrädare från något parti – och det finns rätt många olika partier ute i ; mängden är större än vad den är i denna kammare – utan att personen som första punkt har tagit upp följande: Om staten har sagt något, gjort upp något eller förhandlat, stå för guds skull fast vid det! Ryck inte undan förutsättningarna! Mot statens planering planeras för bostadsbyggande och görs samhällsplanering och regionplanering. År av förberedelser läggs ned; då kan inte staten rycka undan förutsättningarna. Detta var en av grundförutsättningarna, och det finns med i denna proposition. Här diskuteras skeenden i vår omvärld, kontinentalt kopplat ned mot , och så vidare. Den som läser propositionen, herr talman, ser att även detta finns med. Transporteffektivitet finns med här. har drivit på, och kommer att driva på, väldigt hårt för längre och tyngre fordon, oavsett om det handlar om väg- eller järnvägsinfrastruktur. Det här är ett rambeslut. Efter riksdagsbeslutet går detta vidare till med direktiv från den regering som vi hade fram till ; nu är det en expeditionsministär. Jag vet faktiskt inte riktigt, men de som tog initiativ till omröstningen vet säkert vad som händer . Det normala hade varit ett regeringsbeslut med direktiv till om att lägga fram ett mycket konkret förslag . Sedan skulle det gå ut på remiss till landets regioner, kommuner, näringslivsorganisationer och så vidare och därefter komma tillbaka till för fastställelse i en konkret nationell plan ungefär . Det är så infrastrukturplanering går till i vårt land. Att konkreta projekt står omnämnda i mängder i en proposition har aldrig skett, och låt oss för guds skull hoppas att det aldrig gör det. Så bygger vi inte – långsiktigt, stabilt och med ett engagemang i hela landet – väginfrastruktur, järnvägsinfrastruktur, sjöfart, flyg eller it i vårt land. Utöver propositionen hanteras en rad motioner från allmänna motionstiden. har givetvis följt upp sina reservationer i den. Det mesta är mycket väl tillmötesgånget i propositionen. Därför är den bra. Vi har likväl valt att reservera oss mot de tre tillkännagivandena, det vill säga att yrkar bifall till reservationerna 28, 29 och 52. Därutöver yrkar bifall till reservation 6, som för rör en särskilt viktig fråga, det vill säga jämställdheten i trafikbehandlingen. 53 (V) replik: nämnde både klimatfrågan och transporteffektiviteten och att det finns med i regeringens proposition, och så är det ju. Det finns ofta många fina formuleringar i propositioner från regeringen, men det som verkligen får något att hända är om det är lite mer än bara fina formuleringar. Det måste vara direkt styrande. Jag har läst remissvaren från och , som har sagt att nu har vi en klimatlag, ett klimatpolitiskt ramverk och till och med ett särskilt utsläppsmål för transportsektorn. Utsläppen ska minska med till 2030. Detta måste få ett genomslag i infrastrukturplaneringen. Men både och beklagar att de inte ser att detta på något vis har fått något genomslag i infrastrukturpropositionen. De och även forskare från KTH till exempel lyfter upp vikten av att man kanske inte kan utgå från att lagt kort ligger vad gäller storskaliga vägprojekt, som slukar enorma summor pengar och som kommer att leda till väldigt stora utsläpp. Jag ser inte ett enda vägprojekt som föreslås lyftas ut ur infrastrukturplaneringen. Jag vill därför fråga : På vilket sätt har vårt klimatpolitiska ramverk fått ett genomslag i infrastrukturpropositionen? Jag skulle också vilja fråga varför ni inte föreslår att byggandet av höghastighetsbanorna ska lånefinansieras, så att de kan byggas snabbt och effektivt i separat ordning. Med det här förslaget kommer höghastighetsbanorna tyvärr inte att bli klara förrän om många decennier, om de ens blir det då. 54 (C) replik: Tack för frågorna, ! Jag vill inleda med en fråga till . är en mycket engagerad trafikpolitiker, en mycket skicklig ordförande i trafikutskott och mycket ordentlig. Med vilken ambition gick till ? Var det för att skapa förutsättningar för att fatta ett bra beslut kring framtidens transportinfrastruktur, som direkt efter ett riksdagsbeslut ska expedieras av en handlingskraftig regering som utifrån propositionen ska ge direktiv till , att agera och ta fram ett konkret förslag till ny nationell transportplan ? Det är ju den normala gången, . Eller gick till i syfte att skapa en oro, ett regeringskaos? Jag vet att detta inte har med trafikpolitik att göra, men agerandet från det parti som företräder här i kammaren får en direkt påverkan på det politikområde som vi just nu diskuterar. Jag är lite förvånad. Det hade varit lättare, herr talman, att svara på frågor om vi inte hade slängt in landet i ett parlamentariskt kaos. Om läser propositionen ser han att det finns tydliga anvisningar om att den klimatlagstiftning och de åtaganden som har gjort nationellt och internationellt ska följas och tas hänsyn till. gällande nationell plan och liggande objekt, oavsett vilket transportslag det handlar om, kommer också att prövas, , i det förslag som ska lägga fram. 55 (V) replik: Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga om lånefinansiering av höghastighetsbanorna. Jag vill påminna om att det är en fråga där mitt parti och parti länge har tyckt samma sak. Våra partier har till och med suttit i samma förhandlingsrum med finansministern och infrastrukturministern och diskuterat den här frågan. Jag hade i alla fall uppfattningen att var för att höghastighetsbanorna skulle byggas i en separat organisationsform och att pengarna skulle lånas upp så att de inte konkurrerar med andra viktiga objekt. Jag tycker också att det var ett intressant svar från gällande att objekt ska prövas utifrån vårt nya klimatmål. Men innebär det då, , att lagt kort inte ligger? Innebär det att exempelvis ett antal storskaliga vägprojekt kan plockas bort från infrastrukturplaneringen just med hänvisning till våra klimatmål? Det är inte det som från Socialdemokraterna sa här tidigare, och det är inte heller det som infrastrukturministern själv har sagt. frågade med vilken ambition jag gick hit. Jag gick hit med ambitionen att vi ska ha en handlingskraftig regering som förstår att man är en minoritetsregering och som behöver prata med partier. Vi i har varit väldigt tydliga. Vi har under sagt: Vi vill inte ha marknadshyrorna. Driver ni igenom det där förslaget kommer vi att stoppa er som regering. Vi kommer att göra allt vi kan för att stoppa er. Och det är precis det vi har gjort, så , och deras parti kan nu gå tillbaka och meditera lite över det så kallade januariavtalet och punkt 44 om marknadshyror. Tar man bort den kan vi börja prata med en ny regering igen. 56 (C) replik: Det här är en ny proposition. antas ungefär en sådan här i svensk riksdag. Det innebär att den transformeras genom direktiv till , utifrån den proposition, de direktiv och den lagstiftning som de hänvisar till, att utveckla ett förslag till ny nationell transportplan. Givetvis kommer alla objekt att prövas enligt gällande svensk lagstiftning. Det är däremot så, apropå det som tar upp kring nya vägar, att jag väldigt ofta också möter frågetecken kring nya stambanor. Jag vill påstå, herr talman, att det oavsett vilken transportinfrastruktur vi ger oss på att finansiera och bygga är en mycket stor utmaning att bygga den på ett sådant sätt att både byggandet och användandet av den får minsta möjliga klimatpåverkan. Även detta, herr talman, innehåller propositionen förslag till lösningar på. Vad gäller hur vi finansierar nya vägar och järnvägar och vidmakthåller de vi har leder den här propositionen fram till ett rambeslut som handlar om att en regering, vilken det nu blir efter uppvaknande , ska ge för nyinvesteringar. Om får råda, herr talman, kommer en rejäl andel av dessa, sett över den tidshorisont som det handlar om för att bygga nya stambanor och nya vägar och vidmakthålla de vi har, att fördelas så att bygget av de nya stambanorna kommer igång och får upp hastigheten i sitt byggande. 57 (KD): Då detta är vår sista debatt på trafikutskottets område vill jag passa på att önska alla mina kollegor en fin sommar när debatten väl är över. Jag vill även önska alla er andra en fin sommar. Vi står bakom utskottets förslag till tre tillkännagivanden till regeringen avseende elektrifiering av transportsektorn och fungerande laddinfrastruktur i hela , finansieringen av nya isbrytare samt att anslagskredit bör höjas till . Vi står även bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar vi bifall enbart till reservation 4. Även om vi ser att de senaste årens underhållssatsningar på järnväg har resulterat i bättre turtäthet har vi fortfarande stora problem med underhållet, vilket leder till att tåg inte alltid kommer fram . Vi har också genomfört för lite investeringar, vilket gör att godståg, fjärrtrafik och regiontrafik konkurrerar om tiden på spåret. Vi ser hur dagens isbrytare håller på att bli uttjänta. Ändå väljer regeringen att inte hantera dessa i denna proposition. Vidare ser vi hur flyget har drabbats av sin största kris . Ändå ser vi inte att regeringen vidtar några långsiktiga åtgärder för att säkerställa denna viktiga del av den svenska infrastrukturen. Vi ser också hur våra vägar förfaller. Allt fler drabbas av allt sämre vägar, vilket försvårar för både näringslivet och dem som bor utanför våra större städer. sänker hastigheter i stora delar av landet med hänvisning till att man inte har tillräckligt med resurser för att rusta upp vägarna, vilket bland annat har uppmärksammats av Transportföretagen via hemsidan Vägfakta. Vi ser också att investeringar i och upprustningar av BK4-vägar tar alltför , vilket försvårar för vårt näringsliv då det helt enkelt inte går att använda sig av BK4-systemet innan det är utbyggt över hela landet. Regeringen satsar –2033, varav till vidmakthållande av statliga järnvägar, till vidmakthållande av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. Detta är mycket pengar, men om man läser vad har sagt kan man konstatera att de ansåg att det behövdes en ökning på för att klara av det bristande underhållet. Om man tar hänsyn till olika beräkningsgrunder har regeringen i praktiken höjt anslagen . har man fördelat resurserna på ett sådant sätt att man ökar investeringarna och i praktiken minskar på underhållet, vilket innebär att alla våra nuvarande järnvägar och vägar kommer att fortsätta att försämras. var tydliga med att man önskade att ett eventuellt höghastighetståg skulle hanteras utanför ordinarie ram. Men regeringen väljer att stoppa in det i ramen, vilket innebär att 165 miljarder är låsta till detta projekt, vilket i sin tur innebär att andra projekt tvingas stå tillbaka. , och olika delar av näringslivet konstaterar att om man ska bygga höghastighetståg måste det ske i en egen organisation, både utifrån ett ekonomiskt perspektiv och framför allt utifrån ett tidsperspektiv. Ska höghastighetståg vara lönsamma måste de byggas på 5–, inte under 15–. Regeringens beslut att lägga in höghastighetstågen i ordinarie ram är därför otroligt förvånande. Flera av järnvägsbolagen samt har kritiserat införandet av det nya digitala systemet ERTMS. Kritiken handlar om att systemet är dyrt och att det inte fungerar på ett tillförlitligt sätt. Ett införande av ERTMS kommer att kosta cirka 30 miljarder för staten. Därtill kommer kostnader för järnvägsoperatörerna. Vi borde vänta med detta projekt till dess att vi ser hur framför allt och kommer att agera. Regeringen avsätter inga pengar för att säkerställa den infrastruktur som behövs för att säkerställa att vi har ett fungerande flyg i hela . Man visar inte heller hur man tänker säkerställa att den norrländska industrin har isfria hamnar även . Summerar vi regeringens förlag innebär det att man har stoppat in två tunga gökungar i form av höghastighetståg och ERTMS i budgeten, vilket gör att man misslyckas med att ta itu med det bristande underhållet inom både järnvägen och våra vägar. Det är också uppenbart att regeringen har en kraftig obalans mellan satsningar på järnväg och väg. Trots att 80–av alla transporter som sker inom sker på väg satsar man framför allt på järnväg. Argumentet för detta är att man önskar få till en överflyttning från väg till järnväg. Problemet är bara att regeringen inte verkar ta hänsyn till hur otroligt mycket gods som går på väg samt det faktum att vi aldrig kommer att kunna bygga järnväg fram till varje husknut. Ska vi leva upp till de miljömål som vi har antagit i måste vi börja investera i våra vägar. Det är miljövänliga person- och godstransporter på väg som är nyckeln till en framgångsrik miljöpolitik. säger nej till Sverigeförhandlingen, men vi ställer oss bakom den ekonomiska ramen avseende –2033. Det gör att vi har samma ram som regeringspartierna, men vi väljer att använda pengarna på ett annat sätt. Vi skjuter även på ERTMS i syfte att vänta in hur och agerar, då det framför allt är dessa två länder som våra godståg kommer att trafikera. Båda dessa beslut frigör resurser som vi framför allt använder för att vidta åtgärder som gynnar godstågstrafiken, lokaltrafiken och våra vägar. Vi gör också en satsning på de lokala flygplatserna , som vi önskar få till en utredning som utreder hur flygplatserna ska vara organiserade . Vidare stärker vi det lokala flyget genom att möjliggöra för lokala huvudmän att upphandla flyg på samma sätt som man får lov att upphandla all annan kollektivtrafik. Vi vill också se en utveckling av så att det inte bara blir viktigaste flygplats utan en nod för hela . Vi ser hur näringslivet genomför stora investeringar i . Detta gör att vi måste genomföra en godssatsning som gynnar både det lokala och det internationella näringslivet. Vi satsar därför på att bygga ut järnvägen längs med och förbättra järnvägen i ned mot hamn, som vi vill få till en utredning av Europaspåret. Genomför vi dessa satsningar minskar vi den tid då godståg måste stå stilla och vänta på andra tåg, som vi stärker arbetsmarknadsregionerna i och runt våra storstadsregioner. För att ytterligare säkra industrins behov har vi valt att redan nu slå fast att nya isbrytare behövs och måste finansieras av staten. Därför har vi valt att ta med dem redan i samband med denna proposition. Vi kan inte skjuta på dessa investeringar. Sjöfarten och näringslivet behöver få ett tydligt besked avseende när de nya isbrytarna kan vara på plats. Med vårt förslag anslagsfinansieras isbrytarna. Förutom att ha en tydlig godsstrategi för järnväg och sjöfart måste vi rusta upp våra vägar. Utifrån vårt perspektiv finns det tre strategier som måste till avseende vägar. Den ena strategin hänger ihop med vår godsstrategi. Därför satsar vi 24 miljarder mer än regeringen för att bygga fler BK4-vägar, vilket möjliggör längre och tyngre lastbilar. Den andra strategin är att vi måste få stopp på sänkta hastigheter i hela med hänvisning till bristande underhåll. För oss kristdemokrater är det helt oacceptabelt att det svenska vägnätet försämras. Vi avsätter därför 56 miljarder mer än regeringen till våra vägar. Den tredje strategin är att vi vill ha till en seriös miljöpolitik inom fordonssektorn, vilket omfattar alternativa bränslen inklusive vätgas, biogas, biodiesel, hybridfordon och el samt en tydlig strategi för en elektrifiering av det svenska vägnätet via både elvägar och ett väl utbyggt nät av laddstationer för både bilar och lastbilar. Vid sidan av de satsningar som vi lyfter fram i den nationella planen avsätter vi 55 miljarder till landets regioner, vilket gör att vi satsar 6 miljarder mer än regeringen på de regionala planerna. Vi vet att det finns stora behov av bättre infrastruktur i hela landet. Genom att vi stärker de regionala planerna får våra regioner bättre förutsättningar att genomföra investeringar där de anser att pengarna behövs. Innan jag går in för landning vill jag bara konstatera att inom det transportpolitiska området är det framför allt och Vänstern som är de extrema partierna. Deras aversion mot bilar och flyg skadar svenskt näringsliv och alla dem som bor på landet och är beroende av bilen för att hantera vardagen. Låt mig avslutningsvis sammanfatta infrastrukturpolitik:  Vi vill underlätta för industrin med en tydlig godsstrategi.  Vi vill stärka svensk sjöfart via muddring av strategiska hamnar och genom att vi påskyndar införskaffandet av nya isbrytare.  Vi vill säkerställa att flyget får möjlighet att utvecklas.  Vi vill förbättra miljön genom alternativa drivmedel och en elektrifiering av fordonsparken och flyget.  Vi önskar utveckla kollektivtrafiken och cykellederna, framför allt i våra tätorter.  Vi vill ha fungerande post och bredband i hela landet.  Vi vill rusta upp våra vägar så att inte tvingas att sänka hastigheter på grund av bristande underhåll. Kort och gott vill vi ha en politik som stärker svenskt näringsliv och gör det möjligt för medborgarna att bo och verka i hela landet. hade detta varit en politik som även socialdemokratin hade kunnat ställa sig bakom, men har man ett större intresse av att hänga med MP på än att bygga landet. Det anser vi är beklagligt. Tack för ordet, herr talman! 58 (V) replik: Jag tycker att det var en orättvis beskrivning av att vi – vad var det – hatar bilister och vägar eller något liknande med tanke på att vi anslår mer än vad regeringen gör till upprustning av vägnätet i . Vi anslår 9 miljarder mer. Till detta anslår vi dessutom 60 miljarder mer till upprustning av våra järnvägar. Vi vill alltså verkligen ha bättre framkomlighet i hela landet, och vi vill ha ett hållbarare transportsystem. Det jag sa i mitt anförande var att vi avvisar ett antal storskaliga motorvägsprojekt både för att de slukar pengar från andra viktiga investeringar och för att de kommer att leda till stora utsläpp. Många av de här motorvägsprojekten ligger dessutom i våra storstadsområden, så de är inte något som direkt gynnar glesbygdens folk, som jag vet att gärna pratar om. Min fråga till är: Hur mycket mer pengar än regeringen satsar sammanlagt i sin motion på underhåll av järnvägar och vägar? 59 (KD) replik: Jag skulle först vilja säga att för dem som just nu tittar på det här är det två partier som antagligen i någon mån är varandras ytterligheter som står här. I de anföranden som har hållits här har lyft fram järnvägen med stort engagemang. Det man nämnde om vägar i sitt anförande var framför allt att man helst av allt vill lyfta ut delar av järnvägsnätet ur planen. Vi kristdemokrater är i det förslag i motionen som vi har lämnat in väldigt tydliga med att vi måste ta itu med de problem som finns med vägarna. Vi har varit tydliga i vår motion med att vi säger nej till Sverigeförhandlingen och därmed till de pengar som där är avsatta. Vi har samma ram som regeringen, vilket innebär att vi har en mindre ram än . Men vi använder den ramen till att satsa på järnvägen norrut, och vi har i vår motion lyft fram järnvägen från och ned mot , för det handlar om godsstråket. Vi har pekat på att man måste utreda Europaspåret och skynda på Norrbotniabanan. Men framför allt, och det har vi satsat mycket på i vår motion, måste vi ta itu med problemen med vägsystemet, och vi måste ha en miljöprofil. 80–av alla transporter sker på väg, och de kommer inte att försvinna bara för att man likt lyfter fram järnvägen i alla möjliga och omöjliga sammanhang. Vi måste våga erkänna den verklighet som råder. Svaret på frågan är att vi satsar ungefär lika mycket pengar som regeringen men placerar dem på ett helt annat sätt och framför allt förstärker vägsidan. För att vara väldigt tydlig: Vi satsar alltså mindre på järnväg och mer på väg. 60 (V) replik: Då är jag rädd för att resultatet av det blir sämre möjligheter för personer och gods att ta sig fram i och sämre möjligheter för oss att nå vårt klimatmål inom transportsektorn med minskade utsläpp på till 2030. Det jag egentligen ville ha sagt med min replik är att det som tillskriver inte stämmer, alltså att vi tycker så illa om vägar. Vi vill vårda det som vi vill ha, men vi vill inte bygga nya och dyra motorvägar. Därför berättade jag för kammare att anslår 9 miljarder extra till underhåll av vägnätet och i synnerhet till underhåll av vägnät i glesbygd. Det blir totalt sett . Jag ställer en rak fråga till : Hur mycket mer anslår till underhåll av både järnväg och väg? 61 (KD) replik: Som jag svarade redan i min förra replik satsar vi lika mycket som regeringen, men vi har omfördelat pengarna så att vi satsar 56 miljarder mer än regeringen på väg totalt. Det är i och för sig både underhåll och nyproduktion men med fokus på underhåll. Det är skillnad mot som lyfter med 9 miljarder. Vi satsar, som sagt, 56 miljarder. Jag vet att externa aktörer som har tittat på de olika motionerna konstaterar att är det parti som satsar absolut mest på väg. Det är vi faktiskt stolta över! Vi måste ta itu med vägproblemen. Vi kan inte ha en situation där man fortsätter att sänka hastigheter därför att man egentligen har brist på underhåll. Ska vi klara miljömålen är det på vägsidan vi måste gå in. Det är där de stora flödena sker. Vi har en fantastiskt bra järnväg som behöver rustas upp. Det behöver göras strategiska bitar, men det är fortfarande så att enbart järnvägen inte kommer att lösa det här. Det pågår i ett fantastiskt arbete inom sjöfarten där man byter ut dåliga bränslen mot bättre bränslen. Vi ser hur flyget håller på att förbättras. Vi ser hur järnvägen redan är bra. Från vårt håll skulle vi gärna se exempelvis vätgas på .