prot · H809102 · 2021-04-06 00:00:00 — Vad kan vi dra för slutsatser av att vi inom alla olika områden i vårt samhälle, såväl inom det offentliga som inom det privata, får sämre livsmöjligheter? Vad kan vi koppla det till att vi aldrig någonsin har hört talas om att en polis har blivit fälld för att ha behandlat ungdomar rasistiskt? Vad kan vi dra för slutsatser när tusentals människor skickar in anmälningar till såväl som och andra institutioner i vårt samhälle, men det ändå inte händer någonting i praktiken? Då räcker det inte med sidouppdragen. Då räcker det inte att vi har en minister som står här och säger: Ja, det finns ett problem. Vi har inte samma situation och villkor, och det har vi vetat under hela vårt liv i det här landet. Vad krävs det då för förändring? Varför vill regeringen inte gå med på att ha jämlikhetsdata för att visa på vilka diskrimineringar som sker mest i vårt samhälle? Varför vill inte regeringen gå med på det som Momodou föreslår i interpellationen? Regeringen kan inte bara prata om att man står upp mot rasismen. Den strukturella rasismen bär regeringen själv också ett ansvar för. 75 Statsrådet (MP): Det har varit intressant att läsa den motion som interpellanten pekar på, inte minst det som man beskriver att kriskommissionen skulle göra: bland annat att ta vara på den omfattande akademiska kunskapen om diskrimineringsfrågor och arbetsmiljöfrågor, att lämna förslag på konkret och framsynt politik och att ha ett särskilt fokus på de sektorer som är ett direkt offentligt ansvar. Man vill också se över diskrimineringsärendena. Men det som föreslås i motionen är sådant som redan pågår. Jag är inte övertygad om att det blir färre utredningar eller färre dragningar i långbänk för att vi inrättar en struktur för detta. Jag tycker att vi ska komma vidare med de uppdrag som är påbörjade. Jag menar att vi ska komma vidare med det uppdrag till som kan stärka möjligheten att förebygga och motverka diskriminering på arbetsplatser. En sak som vi behöver ha klart för oss är att diskriminering inte är lagligt i . Det vi behöver få till stånd är ett tryck bakom den lagstiftning som finns. Det är inte lagligt med etnisk profilering av ungdomar, så då måste vi komma åt varför lagen inte följs. Det är inte lagligt att neka någon vård på grund av etnisk tillhörighet, eller av någon annan diskrimineringsgrund för den delen, och det behöver vi komma vidare med. Jag vill också samla den kunskap som finns. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi kommer vidare med diskrimineringsåtgärderna. Däremot är jag inte övertygad om att en kommission i den form som föreslår skulle göra att arbetet går snabbare framåt. 76 MOMODOU (V): Det är inte lagligt att diskriminera i , och det vet vi alla. Men diskriminerar man folk i ? Ja, det vet vi alla. Om vi har en lagstiftning som säger att man inte får diskrimineras men folk systematiskt missgynnas, vilket leder till att människor dör, då är det någonting som inte stämmer. Då är det någonting i lagstiftningen som inte räcker, som vi måste titta på och ändra. Det är ingenting som vi måste vänta på. När folk dör måste vi agera snabbt, för då är det akut. Det är därför vi står här, och det är därför vi inte vill vänta till efter valet. Vi vill inte vänta , för vi vet inte hur många människor som riskerar livet när vi står här på grund av att de ser ut som jag. Det är en verklighet. Precis som nämndes här har vi sett den här problematiken inom vården, inom polisen, inom skolan och på arbetsmarknaden. tog fram en rapport på uppdrag av . Den visar att afrosvenskar har lägre lön än övrig svensk befolkning med samma utbildning. Dessutom är det nära tio gånger så vanligt att personer ur den övriga befolkningen uppnår chefspositioner än att afrosvenskar gör det. Studien visar också på stora skillnader mellan afrosvenskar och övrig befolkning inom alla undersökta områden: arbetslöshet, bruttolön, disponibel inkomst, tillgång till låg- och högstatusyrken och möjlighet att göra karriär. Det här är en verklighet för många människor. Det handlar om grundläggande mänskliga rättigheter, värderingar och principer som borde vara självklara i all offentlig verksamhet. Tyvärr är det inte så. I möts detta ofta av tystnadskultur, förnekelse och färgblindhet. Det måste vi ändra på. skrev flera medarbetare inom under ett protestupprop, vilket de straffades för. Detta måste ändras. 77 Statsrådet (MP): Ja, ska vara fritt från rasism och hatbrott. Nej, den lagstiftning vi har räcker inte. Vi har inte kommit i mål. Det finns en tudelad utveckling i dagens . Å ena sidan visar undersökningar att stöd för öppenhet och inkludering har ökat . vittnar så många om ett mer hätskt samhällsklimat där rasismen visar sig allt tydligare. med coronapandemin har näthatet ökat lavinartat. Antisemitiska troper som vi inte har sett brett i samhället sedan sprider sig in i de rum som påstår sig vara icke-rasistiska. Vi ser hur antisemitismen, antiziganismen, afrofobin, islamofobin och rasismen mot samer ökar. Vi ser en kraftigt ökad rasism mot asiater, framför allt östasiater, i dagens , och världen. Dessa socialt konstruerade föreställningar om olika gruppers inneboende egenskaper har ingen plats i vårt samhälle. Vi måste därför komma i mål, och vartenda ett av de uppdrag som är lagda till varenda myndighet måste hållas i, komma fram och omsättas i praktiken. Om vi behöver ett paraply över dem när vi har kommit i mål återkommer jag gärna och diskuterar det. Men först vill jag ha det här på plats, för jag delar bilden av att det är bråttom, att människor dör och att vi behöver få detta snabbt i mål. Rasism är ett gift i samhällskroppen, och regeringen kommer att fortsätta att arbeta mot rasism hela vägen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2020/21:585 om definitionen av rasism i nationell plan 78 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag anser att definitionen av och exempel på vad som innebär rasism i regeringens nationella plan är ändamålsenligt utformade samt om jag kommer att verka för att definitionen utvärderas och eventuellt förändras. I den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, som beslutades , anger regeringen att när den använder begreppet rasism i planen avses uppfattningar om att människor på grund av föreställningar om ras, nationellt, kulturellt eller etniskt ursprung, religion, hudfärg eller annat liknande förhållande är väsensskilda från varandra och att de därmed kan eller bör behandlas på olika sätt. Att betrakta kulturer som oföränderliga och oförenliga och individers kulturella tillhörighet som oföränderlig och nedärvd såväl som att anse att olika kulturer inte kan samexistera har kommit att bli uttryck för rasism . Det kan ta sig uttryck i att såväl individer som grupper uppfattas som främmande eller oönskade i ett samhälle. Rasism kan leda till handlingar som hatbrott eller diskriminering. Ett viktigt perspektiv är att det finns strukturell rasism. Regeringen använder i den nationella planen begreppet strukturell rasism i betydelsen att rasistiska handlingar inte alltid baseras på en individs politiska övertygelse utan kan ske omedvetet. Det innebär att rasism, i olika former, finns som en del av samhällets strukturer. Det får till följd att människor får olika tillgång till rättigheter och möjligheter samt makt och inflytande på grund av andras medvetna eller omedvetna föreställning om en individs grupptillhörighet. Ett strukturellt perspektiv innebär också att individuella fall av diskriminering eller hatbrott inte ska ses som isolerade händelser utan ingår i ett större sammanhang. Det finns olika former av rasism, till exempel afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi och rasism mot samer. Rasism tar sig också andra uttryck. Regeringen använder i planen dessa begrepp i betydelsen ideologier, uppfattningar eller värderingar som ger uttryck för fientlighet mot afrosvenskar, judar, romer, muslimer eller samer. Planen omfattar alla former av rasism, det vill säga inte endast de former som uttryckligen nämns. Definitioner av begrepp som rasism är föremål för ständig utveckling och diskussion. Jag anser att den definition som regeringen anger i den nationella planen mot rasism är ändamålsenligt utformad för planens genomförande. Jag planerar inte att verka för att definitionen utvärderas och eventuellt förändras. 79 (SD): Till att börja med vill jag säga att jag verkligen önskar att regeringen tog den här frågan på allvar och att man hade en verklig ambition om att identifiera och motverka rasism och diskriminering. Men läser man dokumentet som heter Samlat grepp mot rasism och hatbrott – Nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott framgår det med all önskvärd tydlighet att så inte är fallet. Den här frågan är först och främst viktig ur ett ideologiskt perspektiv. Ingen människa kan rå för hur hon ser ut eller att hon pratar med en lite ovanlig dialekt, och att behandla människor sämre på grund av sådana egenskaper är givetvis en allvarlig orättvisa. För mig finns det också en lite personlig dimension. Jag har tre icke-vita barn, och i den mån blir mer rasistiskt kommer det i det långa loppet även att påverka mig. Problemet med hur regeringen hanterar den här frågan ligger dock i att man definierar begreppet rasism alldeles för brett, vilket leder till att rasismen finns överallt . Det gör att arbetet blir dels stötande för personer som helt utan grund anklagas för att vara rasister, dels helt verkningslöst vad gäller att faktiskt åtgärda denna typ av problem. Jag ska därför ta några konkreta exempel ur planen och ställa några enkla frågor. Jag hoppas att statsrådet gör ett ärligt försök att svara. Kapitel två i planen heter Rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i dagens . Det ska ge en lägesbild av hur allvarligt problemet är, bland annat genom att se på så kallade attitydundersökningar. Jag läser innantill: ”Ett sätt att få en indikation på hur utbredda olika attityder är i samhället och hur de utvecklas är attitydundersökningar. Det är viktigt att synliggöra rasistiska och fientliga attityder.” Ett exempel på sådana attityder hittar man på sidan 27. Där står att låg andelen som ansåg att det var ett bra förslag att ta emot färre flyktingar på . Den gruppen hade för övrigt ökat till vid senaste undersökningstillfället. Här måste man fråga sig två saker. Är det rimligt att påstå att alla som vill ta emot färre asylsökande är rasister? Jag företräder ett parti som har omkring 1 miljon väljare . Vi vill ta emot färre asylsökande på grund av att det innebär en enorm finansiell och kulturell belastning. Men det har inget med personernas utseende eller fysiska egenskaper att göra. Nästa fråga man måste ställa sig är om den här regeln gäller alla. uttalade sig statsminister så här i tidningen i en intervju angående just asylmottagandet: ”Vi ska visa att antalet asylsökande blir färre – rejält många färre.” Frågan man då måste ställa är denna: Hur påverkas regeringens trovärdighet i den här frågan av att statsministern enligt regeringens egen definition av rasism själv är en rasist? 80 Statsrådet (MP): Jag tror att interpellanten bör ställa frågor till statsministern till statsministern själv. När det däremot gäller hur definitionen av rasism är formulerad är det precis som interpellanten noterar så att den sträcker sig förbi hudfärg och brytning därför att det finns en uppfattning i samhället att kulturella egenskaper är oföränderliga och därmed obrytbara, vilket diskriminerar och till exempel innebär att kvinnor som väljer att bära slöja blir attackerade, får slöjan avriven och blir spottade på. Det innebär att judiska barn som inte nödvändigtvis ser ut på något annat sätt fortfarande blir utsatta för rasistiska hatbrott i skolan. Det innebär att samer möter rasism i sin verklighet. Det innebär också att vi nu ser en ökande rasism mot personer med ursprung i , till exempel. Jag har lite svårt att förstå varför , om han nu är ute efter att visa att han representerar ett antirasistiskt parti, i definitionen vill bortse från yttringar av afrofobi, antiziganism, antisemitism, rasism mot romer och rasism mot samer. Det är inte så att vi har skrivit in att attityder är en ensambärande faktor kring flyktingmottagandet, utan jag har precis läst upp hela den definition som finns. Däremot kan man konstatera att den diskurs som bland annat interpellantens parti driver när man pratar om kulturella belastningar, när man pratar om en religion som förskräcklig och när man målar ut grupper på grund av deras kultur, på grund av deras bakgrund och på grund av deras etnicitet skapar en ökande rasism i samhället. Dessa samband är väldigt tydliga, och jag har svårt att tro att kommer att stå i denna kammare och förneka dem. 81 (SD): Det är kanske inte mitt jobb att upplysa statsrådet om hur är organiserat. Man kan inte ställa interpellationer till statsministern. Om man gör det skickar han hit ett av sina statsråd, och det är därför statsrådet är här. Man kan inte slingra sig genom att säga att man inte kan svara för det som statsministern säger. Det är rent trams, men okej. Regeln är alltså sådan att om en vanlig människa säger att han vill att vi ska ta emot färre asylsökande är han rasist, men om statsministern säger exakt samma sak är statsministern inte det. Alla är jämlika, men vissa är lite mer jämlika än andra, som man brukar säga. Vi går vidare. Ytterligare en attitydundersökning som regeringen pekar ut som ett tecken på rasism är Mångfaldsbarometern . Jag läser i den att en av de större förändringar som framkommer i studien är att andelen tillfrågade som tycker att nyanlända ska ha samma sociala rättigheter som personer födda i har minskat från till . Sociala rättigheter syftar här på tillgång till de olika välfärdssystemen. Det kan vara intressant att kika lite i propositionen 2016/17:154 Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. I den föreslår regeringen bland annat att om en person bosätter sig i med barn efter att barnet har fyllt ska föräldrapenning lämnas under sammanlagt för föräldrarna, alltså betydligt lägre än för andra föräldrar, alltså en tydlig begränsning av nyanländas sociala rättigheter. Vilken brutal rasist är det då som har hittat på detta? Jo, propositionen beställdes av , tidigare statsråd för Socialdemokraterna. Propositionen fick dessutom stöd av hela riksdagsgrupp och de miljöpartistiska statsråden. En uppenbar fråga här blir: Om det nu är så att personer som tycker att sociala rättigheter för nyanlända ska begränsas är rasister, vilket planen slår fast, och om regeringen sedan lägger fram ett förslag som syftar just till att begränsa de sociala rättigheterna för nyanlända, innebär då inte detta att regeringen enligt sin egen definition är en rasistisk regering? Jo, det gör det. Ett uppenbart motargument från statsrådet är naturligtvis att miljöpartistiska statsråd eller riksdagsledamöter inte läser möteshandlingar och inte har någon aning om vad de röstar för eller emot och att det är därför man hamnar i denna situation. Men som vi fastslog i det förra inlägget är regeln om vem som är rasist och vem som inte är det uppenbarligen väldigt elastisk. Statsråden har själva möjlighet att göra sådana uttalanden, men om vanliga människor säger exakt samma sak är de rasister. Statsrådet måste någonstans förstå att hon genom att bete sig på detta sätt drar ett löjes skimmer över regeringens arbete på detta område, och det tycker jag är synd. Jag tycker att det är tråkigt att aldrig kan ta något på allvar. 82 Statsrådet (MP): Jag tänker nöja mig med att jag tycker att det är otroligt sorgligt att vi står i denna kammare under förespeglingen att vi ska diskutera rasism och definitionen av rasism och att interpellanten i stället ägnar sin värdefulla tid här åt att försöka förminska och förlöjliga de faktiska upplevelser som beskrivs i planen, de åtgärder som krävs och de handlingsplaner som vi behöver få fram för att minska rasismen. Han vill avgränsa innehållet till att handla om hur personer ser ut och låter. Jag undrar hur interpellanten, genom att föra fram och önska den definitionen och diskutera att detta borde vara den rätta diskussionen därför att vi annars inte tar frågan på allvar, tänker sig att han ska ta på allvar alla de berättelser som vi bara hörde i denna kammare och hur vi ska möta den rasism som finns i olika delar av vårt samhälle därför att det finns en strukturell rasism som är baserad på kultur och på etnisk bakgrund – alla parametrar, inte enbart de enstaka parametrar som interpellanten nu lyfte fram – och varför han i hela fridens namn inte i stället vill diskutera hur vi kan komma till rätta med den uppenbara strukturella rasism som förekommer i och som drabbar på långt fler diskrimineringsgrunder än enbart hudfärg och brytning. 83 (SD): Jag har satt mig in i detta i alla fall ytligt, och jag kan säga att det inte finns någon trovärdig undersökning som visar att strukturell rasism finns på riktigt. Det är en fiktion som man har uppfunnit för att bortförklara misslyckanden inom migrationspolitiken generellt. Interpellationen handlar dock inte om detta, utan interpellationen handlar om det som står i frågan. Jag önskar att statsrådet kunde försöka hålla sig till ämnet. En sista sak som jag skulle vilja anmärka på vad gäller planens definition av rasism är det som står på sidan 11: ”att anse att olika kulturer inte kan samexistera, har kommit att bli uttryck för rasism ”. Först och främst är det inkorrekt att beskriva kritik av kulturer som ett uttryck för rasism. Rasism syftar på fysiska egenskaper som människor har, medan kulturer syftar på värderingar, normer och livsmönster som människor har. En stor skillnad är att de ena är föränderliga medan de andra inte är föränderliga. I vanlig ordning vad gäller dokument från är det ganska slarvigt skrivet. Påståendet kan vara sant eller falskt beroende på hur det tolkas. Det finns naturligtvis kulturer som både kan och inte kan samexistera. Låt mig ta ett enkelt exempel. Islamiska staten har en egen distinkt kultur som finns på flera platser i . En grundpelare för denna kultur går ut på att har skrivit en bok med perfekta regler som omfattar precis allt, både privat och i samhället. Ytterligare en grundpelare är att den som tror på ska upprätta en stat som är baserad på dessa regler och som ska ersätta demokratin. Personen ska också använda alla tillgängliga medel, inklusive urskillningslöst våld, för att nå detta mål. För mig är det ganska uppenbart att denna kultur inte är förenlig med den kultur som vi i lever i– det demokratiska samhället – eftersom själva syftet är att förstöra detta samhälle. Jag skulle vilja höra vad statsrådet säger här. Är den kultur som kommer till uttryck i till exempel Islamiska staten förenlig med det demokratiska samhället i ? 84 Statsrådet (MP): Det är väldigt enkelt att svara på det. Jag ska först bara påpeka att det inte är dokument utan regeringens. Det kan vara bra att notera, eftersom interpellanten brukar vara noga med den typen av detaljer. Nej, det som Islamiska staten ger uttryck för är inte förenligt med den lagstiftning som vi har i och med den värdegrund som vi har i . är däremot en religion som tar sig uttryck på väldigt många olika sätt. Det finns ett stort antal muslimer i som lever fullständigt i linje med våra lagar och med våra värderingar och ändå utövar sin religion. När man däremot börjar uttrycka sig som att muslimer är på ett visst sätt, eller när muslimer blir attackerade på öppen gata därför att vi har politiska företrädare i vårt samhälle som eldar under bilden av att en religion inte är föränderlig och att människor som lever i en kultur eller i en religion inte skulle kunna samexistera med oss andra, är det väldigt fel. Detta är ett stort problem , och det är ett stort problem med . Jag tycker att detta är en viktig fråga. Någonstans hade det varit fint om jag trodde att faktiskt brann för att vara med oss i kampen mot rasismen och i kampen mot diskrimineringen . Jag skulle uppmuntra det, och jag skulle uppmuntra det ännu mer om det innebar att han till exempel verkade för att revidera sitt eget partis rasistiska program eller uppmanade sitt partis ledande företrädare att sluta hetsa mot invandrare för att de har en annan religion eller en annan kultur än majoritetssamhället. Om vi skulle se en sådan förändring välkomnar jag det. Jag ser inte det hända. Och regeringens linje är klar och tydlig: Vi kommer inte att backa en millimeter i kampen mot rasismen. Det innebär också ett avståndstagande från den typen av uttalanden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:158 Skärpt kontroll över explosiva varor 2020/21:161 Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet 2020/21:163 Förebyggande av våld i nära relationer 2020/21:165 Utvidgade möjligheter att utreda förlisningen av passagerarfartyget 2020/21:166 Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset 2020/21:168 Undantag från sekretess för beslut om stöd vid korttidsarbete 2020/21:170 Barn som bevittnar brott Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för prop. 2020/21:166 skulle förkortas . 2020/21:95 Barns och ungas läsning 2020/21:145 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2020 2020/21:146 om utgiftstaket 2020/21:162 om särskild löneskatt för äldre med anledning av prop. 2020/21:97 Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer 2020/21:3900 av m.fl. (SD) 2020/21:3912 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling 2020/21:3903 av m.fl. (SD) 2020/21:3906 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2020/21:112 En heltäckande tobaksbeskattning – för ökad tydlighet och enhetlighet 2020/21: 3915 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el 2020/21:3901 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2020/21:118 Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda 2020/21:3905 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2020/21:119 En ny fastighetsmäklarlag – förstärkt tillsyn över fastighetsmäklarbranschen 2020/21:3898 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2020/21:120 Ökad säkerhet för vissa identitets‑ och uppehållshandlingar – anpassning av svensk rätt till en ny EU-förordning 2020/21:3894 av i och (båda SD) med anledning av prop. 2020/21:123 Undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning 2020/21:3913 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2020/21:124 Transportstyrelsens olycksdatabas 2020/21:3882 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2020/21:125 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro 2020/21:3899 av m.fl. (M) 2020/21:3916 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2020/21:134 Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter 2020/21:3908 av m.fl. (V) 2020/21:3911 av m.fl. (M) 2020/21:3914 av m.fl. (SD) 2020/21:3917 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2020/21:136 Möjlighet för regeringen att tillfälligt frångå huvudregeln för fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid 2020/21:3884 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2020/21:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet 2020/21:3895 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2020/21:106 Verksamheten inom och 2020/21:3918 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2020/21:108 om arbete i utsatta områden 2020/21:3883 av m.fl. (V) 2020/21:3887 av och (båda C) 2020/21:3889 av m.fl. (L) 2020/21:3891 av m.fl. (SD) 2020/21:3892 av m.fl. (KD) med anledning av skr. 2020/21:116 om granskning av public service 2020/21:3904 av m.fl. (SD)