prot · H809137 · 2021-06-09 00:00:00 — Man noterar förtryck av och godtyckliga handlingar mot vissa trosinriktningar och deras prästerskap i ockuperade territorier och förbud för vissa trosinriktningar att registrera eller förnya registreringen av sina samfund eller tjänster, utföra missionsarbete eller bygga nya kyrkobyggnader på grund av ogenomskinliga eller partiska ”zonstandarder”. Slutligen noterar man officiell stigmatisering av dem som konverterar till kristendomen, inklusive påtryckningar för att de ska avstå från sin tro, förverkande av biblar och annan religiös litteratur och begränsningar för utnämningen av kyrkoansvariga. I deklarationen uppmanar man deltagande stater att ta hänsyn till ökad diskriminering mot kristna och anhängare av andra trosuppfattningar i minoritet. Man erkänner den fulla suveräniteten i alla kristna trosinriktningar och deras kyrkliga organ, deras oberoende från politiska påtryckningar och deras rättigheter att fatta sina egna beslut oavsett politiska konflikter. parlamentariska församling rekommenderar därför att vidta åtgärder mot diskriminering. övertog ordförandeskapet i . När nu utrikesministern är här i kammaren vill jag gärna ställa frågan till henne hur det svenska ordförandeskapet har arbetat med den ökande diskrimineringen av framför allt kristna. Jag ställde en fråga till utrikesministern om hon avsåg att under ordförandeskap i enlighet med Luxemburgdeklarationen sätta särskilt fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa minoritetstrosuppfattningar inom deltagande stater. Hon svarade då att ett av de huvudsakliga skälen till att valde att ställa sig till förfogande som ordförande för – utöver önskan om att bidra till stärkt respekt för den europeiska säkerhetsordningen – var den viktiga roll som har i att bidra till det breda säkerhetsbegreppet, där länken mellan respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för säkerhet tydliggörs. Hon svarade vidare att som ordförande skulle arbeta nära institutioner som ODIHR och högkommissarien för nationella minoriteter samt att ordförandeskapet till sitt förfogande skulle ha tre personliga representanter som har i uppdrag att motverka antisemitism, islamofobi och intolerans mot övriga religiösa minoriteter, däribland kristna. Med tanke på att det är just kristna som är den mest utsatta religiösa gruppen i världen känns det något märkligt att man inte ens använder begreppet kristofobi utan klumpar ihop denna grupp med ”övriga religiösa minoriteter”. Men hur har arbetet gått? Min uppfattning är att man inte gjort särskilt mycket i detta ämne, deklarationen till trots. Det vore synd om det arbete som parlamentarikerna lägger ned under sina möten var förgäves och slutdokumenten endast blev hyllprodukter som inte beaktar. Av denna anledning, för att tydliggöra, har vi föreslagit att tillkännager för regeringen att regeringen under sitt ordförandeskap i aktivt bör verka inom tredje dimension för att sätta särskilt fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa minoritetstrosuppfattningar inom deltagande stater. Därför yrkar vi bifall till reservation 1. Jag vill också, precis som föregående talare , tacka OSSE-delegationens sekretariat för ett väldigt väl utfört arbete och ett bra stöd till oss som ingår i den svenska delegationen. Tack för det! 168 (V): Multilaterala organ är viktiga arenor där har ett guldläge att driva på för demokrati som sträcker sig utöver fria, rättvisa och transparenta val. Det är arenor där vi kan driva på för fred, mänskliga rättigheter, jämställdhet och en hållbar värld som även framtida generationer kan leva i. En sådan arena är , som jag i fortsättningen kommer att kalla eftersom namnet är en tungvrickare. Inom har det klarlagts att kopplingarna mellan säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen, ekonomi och klimat är grundförutsättningar för ett fredligt och konfliktlöst samhälle. Därför arbetar inom många olika områden, bland annat val, fria medier, jämställdhet, minoriteters rättigheter, vapenkontroll, demokrati, miljö och utbildning. ingår två skrivelser i utrikesutskottets betänkande. Den ena är regeringens skrivelse, som i huvudsak fokuserar på ordförandeskapet i . Den andra är skrivelsen från den svenska delegationen till parlamentariska församling. lyfte ju skillnaderna mellan och parlamentariska församling i sitt anförande, så jag låter bli att upprepa detta här. Då jag ingår i den svenska delegationen vill jag passa på att koppla ihop några av de saker vi i tycker är viktiga att arbeta med i med det vi som delegation gör och det jag som enskild delegat gör – viktiga punkter som är grundläggande för att skapa långsiktig fred och säkerhet så att vi förhoppningsvis kan få stopp på de konflikter som finns i OSSE-området, som lyfts i betänkandet. Låt mig börja med civilsamhället, som har en central roll i demokratiska system och för den demokratiska utvecklingen. Det fungerar som både vakthund och visselblåsare när övergrepp har begåtts, rättigheter kränkts eller utvecklingen är på väg att gå åt fel håll. Det fungerar som ansvarsutkrävare för utlovade reformer och beslut men också som informationskälla för såväl befolkningen inom ett land som omvärlden. I vissa fall erbjuder civilsamhället tjänster och funktioner som staten inte klarar av att leverera. Det är också i civilsamhället som människor går samman och gemensamt kräver förändring och att få sina rättigheter tillgodosedda och sina livsvillkor förbättrade. Civilsamhället utgör därmed en helt central roll och en bra motvikt till mäktiga politiska och ekonomiska intressen och är en viktig arena för att utjämna ojämlikhet och orättvisor världen över. krymper civilsamhällets utrymme i många länder, och därför är det så viktigt att vi i OSSE-delegationen på våra resor träffar civilsamhällesorganisationer, både för att vi ska lära oss mer om situationen i de länder vi besöker och för att visa organisationerna vår uppskattning för det oerhört viktiga arbete de utför. Rätten till hälsa och till sin sexualitet och rätten att bestämma över sin kropp är grundläggande mänskliga rättigheter. Men detta är rättigheter som kränks och inskränks i väldigt många länder. I stora delar av världen möter människor, oavsett kön, inskränkningar i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Miljontals kvinnor och flickor saknar exempelvis tillgång till preventivmedel. dör många kvinnor och flickor i samband med osäkra och illegala aborter och av graviditets- eller förlossningskomplikationer. Den absoluta majoriteten av de kvinnor som drabbas lever i låg- och medelinkomstländer. En tredjedel av alla kvinnor i hela världen upplever dessutom någon form av fysisk eller psykisk misshandel under sitt liv. Detta har förvärrats under pandemin. I parlamentariska församling finns både länder som kommit en bra bit på vägen och länder som ligger långt efter när det gäller SRHR. Eftersom resolutioner i parlamentariska församling antas med majoritet kan inget enskilt land obstruera när vi antar resolutioner som gäller frågor som de inte vill arbeta med. kommer att arbeta för att skrivningar om SRHR ska finnas med i de årliga resolutioner som antas i den parlamentariska församlingen. Jag anser att under ordförandeskapet i 2021 ska driva frågan om vikten av SRHR som en grund för säkerhetsfrämjande arbete och kvinnors demokratiska deltagande. Därmed, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nummer 3. Just nu när innehar ordförandeskapet är det såklart en balansakt utan dess like för ordföranden att leda och få med sig alla de 57 länder som ingår. I tider som dessa, då vi ser hur civilsamhällets utrymme krymper, oppositionella och journalister fängslas och uråldriga konservativa och patriarkala krafter motarbetar kvinnors rättigheter, är det svårt att få ett multilateralt organ som att utvecklas i en modern, demokratiskt öppen riktning. Jag tycker att det är väldigt positivt att utrikesminister i sina prioriteringar och i sitt inledningstal lyfte hur viktigt det är att följa och försvara de principer som grundas på och att alla har ett ansvar att upprätthålla de gemensamma åtaganden som antagits. Även vikten av jämställdhet kom med i inledningstalet, liksom behovet av att öka kvinnors roll i fredssamtal. Att civilsamhällets perspektiv och bidrag till säkerhet måste beaktas och säkerställas var också bra och typiskt svenskt. Hur stor genomslagskraft detta kommer att få i återstår att se, men det är positivt att regeringen åtminstone har ambitionen att försöka. I lyckades ju få till en ökad förståelse för och kunskap om resolution om kvinnor, fred och säkerhet, och är det åtminstone med i en del fredssamtal och även i en del av FN:s olika fredsbevarande uppdrag även om mer tyvärr behöver göras. Jag vill stanna kvar vid just resolution . För att uppnå hållbar internationell fred och säkerhet är det oerhört viktigt med kvinnors ökade deltagande i att förebygga, hantera och lösa konflikter, men även i fredsbyggande och återuppbyggande efter en konflikt. För att kvinnor ska kunna delta jämställt behöver de ha rätten att bestämma över sina egna kroppar. Därför är detta en så viktig fråga för oss i , därför kommer jag själv att lyfta det i parlamentariska församling. Jag hoppas att även utrikesministern under sitt ordförandeskap i kommer att trycka på för detta. Jag vill, i likhet med de andra delegaterna, passa på att tacka kansliet, RIK, för deras fantastiska arbete ihop med oss. 169 (KD): ska ha en värdebaserad utrikespolitik som syftar till att stärka fred, frihet, utveckling, förståelse, försoning och mänskliga rättigheter. Vår utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för varandra, något som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan aldrig någonsin relativiseras av geografiska gränser. Därför måste frihet, säkerhet och demokrati samt de mänskliga rättigheterna vara huvudmål för utrikespolitiken. I det instabila läge som råder i vår omvärld, med krig och konflikter, är det viktigt att fortsätter att bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och , som vi ju pratar om . Vi har en skyldighet att bistå människor i nöd med hjälp, oavsett var i världen de befinner sig, och vi i måste vara beredda att försvara de mänskliga rättigheterna. Utöver detta ska utrikespolitiken främja handel. Frihandel och marknadsekonomi är vägen framåt för ökat välstånd och för att lyfta människor ur fattigdom. Utifrån dessa grundläggande principer ska utrikespolitiken främja svenska intressen i omvärlden. ska vara en aktiv aktör inom de olika internationella samverkansorgan där vi verkar, från det nordiska till det globala. Vi ska bidra till att dessa samarbeten fungerar så effektivt och resultatinriktat som möjligt. Det gäller inte minst inom , där har ordförandeskapet. är en viktig organisation för säkerhet och samverkan, och ska vara aktivt under ordförandeskapet. Utmaningarna som är förknippade med detta är stora. Genom sin brokiga sammansättning har ju inte bara medlemmar som självklart delar våra värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. Där finns ju också autokratier som och , och där finns unga demokratier bland de forna . Men det ger också möjligheter. I kraft av organisationens grundläggande syfte, att arbeta med tidiga varningar, konflikthantering och återuppbyggnad, är det nödvändigt att fortsätta att hävda det fullständigt oacceptabla i att ockuperar och i , likaså och andra delar av östra . och övriga västvärlden kan inte och får inte resignera och se områdena som annekterade. Vi måste fortsätta att arbeta för och fulla rätt till sitt folkrättsliga territorium. Vi står upp för dessa staters suveränitet och territoriella integritet. Vi måste från svensk sida driva på för att få till stånd fredsövervakning i dessa områden, för att motverka att flyttar fram sina positioner, bit för bit. Utvecklingen i , med valfusket , det urskillningslösa våldet mot fredliga demonstranter, fängslandena och tortyren mot oliktänkande och den folkrättsvidriga flygplanskapningen över belarusiskt luftrum, för oss tillbaka till dagar och måste fördömas å det kraftfullaste. måste fortsätta att använda sitt ordförandeskap för att göra detta. behöver vi arbeta på alla upptänkliga sätt för att ge stöd till oppositionen och civilbefolkningen som lider av både förtrycket i sig och följderna av den isolering som sanktionerna västvärlden har satt in förorsakar. Vi följer händelseutvecklingen i med stor oro. Kriget var ett bakslag av stor magnitud. Ett nytt geopolitiskt läge har skapats, där och stärker sin närvaro i regionen. Den armeniska befolkningen lämnades åt sitt öde, stora mängder människor drevs på flykt från sina hem och har inte fått återvända och krigsfångar har inte släppts. måste driva på för att fred och återuppbyggnad ska komma till stånd. Utvecklingen i är mycket nedslående, med minskat demokratiskt utrymme. lär vara det land där det är allra farligast att vara journalist. har ju en representant för mediefrihet, som ska bevaka och ge tidiga varningar om kränkningar mot yttrandefriheten i medlemsstaterna. principer och föresatser gällande yttrandefrihet och fria medier måste också framhållas under det svenska ordförandeskapet. Det är för övrigt ironiskt att just för sedan drog sig ur konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, allmänt kallad Istanbulkonventionen. Även detta område ligger nära uppdraget för en OSSE-institution, for Democratic Institutions and Human Rights, som är aktivt vad gäller demokratiska utveckling, mänskliga rättigheter, tolerans och icke-diskriminering. Här förväntar jag mig att är med och trycker på. Slutligen vill jag ta upp ett annat område där jag saknar röst. Lika ivrigt som vi står upp för kvinnors rättigheter borde vi stå upp som försvarare och pådrivare för religionsfrihet och rätten att utöva sin tro, att byta religion men också att avstå från religion. I en lång rad av kränks dessa rättigheter. Vid ett möte med OSSE-ambassadör i utrikesutskottet för sedan nämndes att planeringen pågår för den dimension som rör de mänskliga rättigheterna, där religionsfriheten ingår. Det är hög tid , ministern. Det återstår bara av ordförandeskap, och här pågår omfattande och svåra kränkningar av mänskliga rättigheter. I deklaration om de mänskliga rättigheterna är religionsfriheten nämnd först av alla friheter och rättigheter. I väldigt många länder är religionen en av de djupaste identiteterna för människor. Det kan vara svårt att förstå i vårt sekulariserade . Men även om regeringen har svårt att ta till sig detta så borde , som den stora försvarare för mänskliga rättigheter vi är kända för att vara, reagera med största kraft mot den förföljelse, de trakasserier, den misshandel och ibland dödsstraff som drabbar enskilda människor oavsett orsak. I det här fallet är det religion. Kristna är den grupp som är utsatta för mest diskriminering och förföljelse för sin tros skull. Här behöver förändra sin inställning och aktivt stå upp till försvar för förföljda kristna världen över, men i det här sammanhanget i alla de där deras rättigheter kränks. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 170 (S): Vi behandlar nu utrikesutskottets betänkande 2020/21:UU12 om , . Som ordförande i den svenska parlamentariska OSSE-delegationen är jag stolt över att med utrikesminister i spetsen innehar ordförandeskapet för detta år. Den svenska delegationen i , som jag alltså ingår i och leder, består av de fem största partierna och är en engagerad delegation. Innan jag återkommer till såväl det svenska ordförandeskapet som lite om den svenska delegationens arbete vill jag först yrka bifall till utskottets förslag i det betänkande vi behandlar . är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 deltagande stater i , , och . verkar för att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationens särskilda styrka ligger bland annat i dess breda krets av deltagande stater, den konfliktförebyggande verksamheten, det breda spektrumet av institutioner och instrument som medger snabb och flexibel konflikthantering samt den utbredda fältnärvaron. är en organisation som likt FN arbetar i en inkluderande anda. Detta ställer särskilda krav på oss som värnar frihet och mänskliga rättigheter. Så länge ofrihet, förtryck, förföljelse, konflikt och korruption är en påtaglig del av vardagen i många av dessa länder måste den tuffa diskussionen men ändock respektfulla dialogen vara ständigt pågående vid alla delar av OSSE-församlingens möten. har trots den världsomfattande covidpandemin ett antal valobservationer genomförts, och den svenska delegationen har deltagit aktivt med ett flertal riksdagsledamöter. För egen del var jag med och observerade valen i , och . Om lite drygt reser några av oss till för att där göra en valobservation i . Det är något som jag ser mycket fram emot. Arbetet med valobservationer är en viktig del av verksamhet. Inte minst vid presidentvalet i blev det stort intresse från svenska medier, särskilt efter det att dåvarande president gick ut med anklagelser – felaktiga sådana, ska sägas – om ett utbrett valfusk. Som ett svar på detta intresse arrangerade OSSE-delegationen bland annat ett seminarium om vår valobservation i och om våra slutsatser, som sändes på . De valobservationer som långtids- och korttidsobservatörer genomför spelar förstås roll också i många andra stater, inte minst där demokratin är relativt ny eller där det råder utbredd korruption. Kanske är mediefriheten begränsad eller röstköp vanligt förekommande. I sådana lägen är det av förståeliga skäl extra viktigt att valobservatörer finns på plats som kan vittna om situationen och bidra med slutsatser och rekommendationer för framtiden och vars närvaro på plats förhoppningsvis dessutom kan bidra till ett bättre genomförande av de respektive valen. Det senaste verksamhetsåret har covidpandemin självklart påverkat den parlamentariska församlingens arbete inom . En hel del av den ordinarie verksamheten har fått ställas in. Men som i så många andra organisationer har digitala möten ersatt de fysiska. Formella kongresser och sessioner med resolutioner och personval har däremot inte kunnat äga rum. kommer i alla fall vårt sommarmöte äntligen att genomföras , och såväl jag som delegationens vice ordförande hoppas kunna resa till och medverka på plats. Vi båda kandiderar dessutom till posterna som president respektive rapportör i tredje kommittén med fokus på mänskliga rättigheter och demokrati. Många av länder har drabbats hårt av den ännu så länge pågående covidpandemin. Vi kommer att få leva med dess konsekvenser . måste frågor rörande demokrati, staters suveränitet, yttrandefrihet, mänskliga rättigheter, jämställdhet och klimat vara fortsatt i fokus i diskussionerna inom ramen för det breda säkerhetsbegreppet. Vi kan tyvärr, som har gjorts här i kammaren i dagens debatt, konstatera att den ryska aggressionen i alltjämt fortsätter. har nya stridigheter i regionen i trakterna kring och åter blossat upp. I slås demokratikämpar ned, och statsledningen drar sig inte ens för att i luftrummet dirigera och tvinga ned flygplan. De hamnar alltså med tvång på en ny destination, och det innebär sedan fängslande av oppositionella, som vi har sett . Utmaningarna inom och mellan medlemsländer förblir därmed stora. Den fria pressen, domstolsväsendet, yttrandefriheten och en hel del andra principer som vi ibland ser som självklara utmanas. Vi ser exempel på allt från hbtq-personer till etniska och religiösa minoriteter som diskrimineras och förtrycks. Skyddet för kvinnor, och i synnerhet våldsutsatta kvinnor, försämras. Istanbulkonventionen, som kom till just med syftet att skydda kvinnor från våld, har ironiskt nog frånträtts av staten , som ett exempel på denna destruktiva utveckling. Det nuvarande svenska ordförandeskapet i spelar roll. De svenska uttalade prioriteringarna handlar om att stärka säkerheten och demokratin, inte minst i vårt närområde. Det breda säkerhetsbegreppet och den europeiska säkerhetsordningen värnas, och arbetet länkar samman kopplingen mellan säkerhet och mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Såväl regeringens demokratisatsning som den feministiska utrikespolitiken kommer här att spela, och spelar, viktiga roller. Detta arbete fortsätter oförtrutet och är otroligt viktigt för vår gemensamma framtid. Jag vill även passa på att för OSSE-delegations räkning rikta ett tack till utrikesministern, som också deltar här i kammaren i dagens debatt. Jag vill tacka henne för ett gott samarbete. Utrikesministern har under ordförandeskapets år träffat delegationens presidium och ledamöter vid ett flertal tillfällen, och vi ser fram emot fler. Jag vill rikta ett tack även till OSSE-delegationens ledamöter, som har deltagit med engagemang i både möten och valobservationer, och ett tack till vid internationella kansli, som alltid stöttar och backar upp. Avslutningsvis vill jag bara säga att väntar fler intressanta val. Närmast till hands står bland annat , , och , som alla är länder som går till valurnorna och där jag hoppas på svensk närvaro under dessa val. återstår endast vi har formella sommaruppehåll, men arbetet för en bättre och säkrare värld med internationell solidaritet i fokus går ständigt vidare. 171 (C): Verksamheten inom är naturligtvis en viktig bas för oss i . Vi har erfarenhet av organisationen efter det att skrevs . tillhör de partier som bejakade att tog på sig ordförandeskapet för och som tyckte att det var viktigt för och för organisationen. Det är också en unik möjlighet att från ordförandeskapets position få en djup insikt i hur organisationen fungerar och i möjligheter och utmaningar. Det finns en i grunden inbyggd rivalitet i strukturerna. Den fanns också , och den finns alltså alltjämt. har aldrig riktigt ställt upp på grunderna så som vi har sett dem. Man såg snarare som en del i att säkra och dess intressepolitik. Sedan upplöstes och nya självständiga stater återuppstod i östra är detta en spänning som har blivit alltmer påtaglig. Vi har kunnat se hur med alla medel försöker destabilisera de nya staterna, bryter mot regler, annekterar illegalt och struntar i gjorda överenskommelser. Man tolkar helt enkelt inte regelboken på samma sätt som vi övriga har ansett att man ska göra. Eftersom organisationen i sig är en konsensusorganisation ger det här samma utmaningar för oss som vi har i när det gäller att utveckla organisationen och säkerheten. Vi har kunnat se denna bild också när det gäller , som ju aldrig fick sin helhet. Där fick vi de ryska så kallade fredsbevararna, som vi ju vet är en trojansk häst för att hålla liv i en konflikt så att man också har en säker möjlighet att påverka. Vi har sett det i med och , där inte bara utan också har ett finger med i spelet. Också detta är alldeles uppenbart en gammal konflikt där dessa båda har ett intresse av att försöka odla sina ambitioner utifrån sina perspektiv. Vi kunde se det tydligt i . Där fick respass efter konflikten och inmarsch i . I princip får man väl säga att det var en ockupation av eller Zjinvaliregionen och . Det är en utveckling som dessutom har pågått krypande . har inte givits någon roll i att lösa konflikten, kan man väl säga. Och så kom , den illegala annekteringen av och det pågående kriget i östra med rysk närvaro och tydligt ryskt intresse. finns där som en del i den fältnärvaro som förekommer, men man gör det inom väl avgränsade områden. Man har nämligen inte fullt tillträde till territorium. Det är återigen som har vetorätt. Det är inte heller så att är aktören för att lösa konflikten i östra .