prot · H90945 · 2021-12-14 00:00:00 — Skolan ska, utöver att utgå från läroplanen och kursplanen, lägga en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden och för det livslånga lärandet. Vi har stora utmaningar på svensk arbetsmarknad där alltför många människor inte har ett jobb att gå till och där företag har ett skriande stort behov av kompetens för att kunna fortsätta utveckla sina verksamheter. Där har utbildningssystemet en nyckelroll för att vi ska kunna svara upp mot den kompetensbrist som finns i många branscher. Det handlar såväl om gymnasiala yrkesutbildningar och yrkesvux som om den högre utbildningen för att vi ska klara detta och klara den svenska konkurrenskraften framåt. För att lyckas med detta behövs flera åtgärder. Vi behöver se till att yrkesutbildningarna, som har lockat för få elever, lockar fler elever för att möta de behov som finns. Vi behöver se till att samverkan med det omgivande samhället och näringslivet fungerar bättre så att utbildningarna blir mer relevanta för arbetsmarknaden. På kort sikt är det viktigt att vi också säkerställer att det finns möjlighet inom komvux att yrkesväxla och utbilda sig inom de bristyrken som finns, såväl inom offentlig sektor som inom privat sektor. För att stärka utbildningars koppling till arbetsmarknaden och möjligheten för människor att söka sig till utbildningar som leder till jobb behöver också studie- och yrkesvägledningens roll stärkas. har varit med och byggt ut både och i samarbete med den nuvarande regeringen inom ramen för januariavtalet. Det är viktiga utbildningar som möter arbetsmarknadens behov och utgår från företagen och från arbetsmarknadens behov av kompetens. Vi behöver se till, inte minst med anledning av det omställningsavtal som råder med bättre förutsättningar att kunna omskola sig senare i livet, att möjliggöra både korta och långa utbildningar inom . Jag vill i detta sammanhang passa på att lyfta den situation som uppkom under innevarande år med en ny rättstolkning gällande moms för inhyrda utbildare, som är en grund för utbildningarnas flexibilitet och möjlighet att vara arbetsmarknadsnära. Det är bra att regeringen och myndigheten har varit konstruktiva i detta och att det nu i budgeten finns resurser för en momskompensation. Det här är en fråga som har varit mycket angelägen för . Eftersom jag är den enda från som deltar i debatten vill jag avsluta med att även tala lite kort om forskning och högre utbildning. Det är ett spännande och vitt område som berör många områden, och jag tänkte peka ut några delar som vi ser som viktiga från sida. I det budgetförslag som vi lade fram fanns en satsning på ett nationellt centrum för kvinnofrid och ett kunskapsuppdrag för att stärka arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Vi hade också förslag på att ge mer långsiktiga förutsättningar för strukturerad samverkan inom högre utbildning med satsningar på lärcentrum så att högre utbildning av god kvalitet ska kunna komma fler människor till del. Att just stärka kvaliteten inom den högre utbildningen är den viktigaste frågan framåt inom den högre utbildningen för att stärka svensk konkurrenskraft och möjliggöra för näringslivet att få den kompetens som det finns behov av. Det är även nödvändigt för att fortsätta attrahera och behålla högutbildad kompetens. Därför tycker jag också att det är angeläget att regeringen agerar och går från ord till handling när det gäller det som pekades ut i den forskningspolitiska propositionen om att möjliggöra för fler doktorander att stanna i med anledning av den uppkomna situationen kopplad till just utländska doktorander. Vi vill från sida verka för att lärosätena ska bli mer autonoma och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter sina förutsättningar. Vi vill även stärka den akademiska friheten. Utan oberoende forskning och utbildning har vi svårare att identifiera, förstå och lösa samhällsproblem. Den akademiska friheten måste bevaras och stärkas. Utan den begränsar vi kommande generationers strävan efter kunskap. 15 (V): Vi är här för att debattera utgiftsområde 16 som handlar om statens budget för utbildning och universitetsforskning. I grundförslag fanns flera stora satsningar på utbildningsväsendet. Förskolan ska vara en rättighet och en möjlighet för alla barn. Därför menade vi att det behövdes reformer för förskolan som skulle ge ökad tillgänglighet och förbättrad kvalitet. föreslog därför en satsning på för att öka personaltätheten, förbättra kvaliteten, öka möjligheterna till fortbildning och minska gruppstorleken i förskolan och ytterligare till motsvarande insatser i fritidshemmen. Vi föreslog att det riktade statsbidraget till lärarassistenter skulle göras om till ett mer generellt stöd för personalförstärkning, för att betona att det behövs mer personal i skolan men att huvudmännen själva ska få avgöra och bedöma sina behov. Investeringar i läromedel har minskat . För att förbättra den situationen i varje fall något föreslog vi ett statsbidrag till läromedel som skulle uppgå till per elev i , till en sammanlagd kostnad för staten på . För att göra studier till en möjlighet för fler föreslog vi en satsning på kurslitteratur till vuxenstuderande på . Listan kan göras längre. På grund av budgethanteringen och det som hela befolkning kunde följa kommer inte heller vi att delta i beslutet. har gjort ett särskilt yttrande där vi framför våra synpunkter. Det är lägre löner, färre behöriga lärare, ökad skolsegregation, minskad jämlikhet, politisk vänskapskorruption och problem med att hitta skolors ägare. är enda landet i världen med detta system. Det är vinster, sämre tillgång till elevhälsa, färre skolbibliotek och lägre löner för behöriga lärare. Listan kan göras lång. Alla dessa saker har en sak gemensamt: och dess friskolesystem. Vi är världens enda land som har det här systemet. Vi är världens enda land som tillåter den här typen av laglig korruption. Vi är världens enda land som tillåter att jämlikheten minskar på våra skolor och att segregationen ökar. Anställning av obehöriga lärare sätts i system för att spara pengar och göra vinster. Vi är världens enda land där fyra enskilda koncerner kan ta ut i vinst . Då är det enbart vinstutdelningen och inte alla de vinster som har fördelats till andra bolag inom samma koncerner. Dem kan vi inte riktigt se. Vi har inte den möjligheten. Det är bland annat på grund av att vissa partier inte vill ha en offentlighetsprincip i svensk skola. När jag säger vissa partier menar jag samma partier som står bakom den servettskiss som ligger till grund för budgeten. Man kan undra varför ett system får fortsätta när det kritiseras av forskningen, lärare och övrig skolpersonal samt föräldrar och när en stor majoritet av samtliga partiers väljare är emot det. Svaret är till en början kanske inte så enkelt. Men när man börjar gräva i det blir det ändå inte så svårt att förstå. sålde man i ett antal skolfastigheter från , som styrs av borgerligheten plus , till ett byggnadsbolag som ägs av en före detta socialdemokratisk politiker. Personen som var sakkunnig för på under regeringen , och som var en av dem som skrev fram utkastet till friskolereformen, var senare med och bildade och blev senare en av grundarna för en av största skolkoncerner. En före detta centerpartistisk riksdagsledamot som satt i med ansvar för bland annat utbildningsutskottet, som ordförande, blev därefter segmentchef på en av största skolkoncerner. En före detta högt uppsatt miljöpartistisk riksdagsledamot med ansvar bland annat för skolfrågor tillträdde som vd för en av dessa skolkoncerner. En före detta socialdemokratisk minister blev styrelseledamot i skolkoncerner, hade aktier värda och berikade sig på det. En före detta folkpartist och liberal som hade högt uppsatta uppdrag i både och partistyrelsen var med och grundade en av dessa skolkoncerner. Är det någonting som folket undrar där hemma om varför systemet inte förändras har de en del av svaret här. Är det någonting som kostar är det den här typen av risktagande, som inte dessa bolag gör utan som vi gör med våra barns framtid när vi låter skolkoncerner förstöra det svenska skolväsendet. Det är ungefär som sa . Sida vid sida, tillsammans hjälps dom åt staten och kapitalet, dom sitter i samma båt fast det är inte dom som ror, som ror så att svetten lackar. kan ni som ror i svenska skolan så att svetten lackar välja en ny väg, en väg bortom kapitalets intressen, en väg bortom löften som vissa partier enbart kommer med när det närmar sig val. Det är en väg bortom new public management, en väg bortom det skolsystem som tyvärr särskiljer sig från dem i resten av världen på ett negativt sätt. Men då måste en ny politisk inriktning komma till. 16 (M) replik: berättar här inledningsvis om sitt budgetförslag. Vart fjärde barn i svensk skola klarar inte skolan. Vi har 45 000 utbildade lärare som har valt bort att jobba i skolan. Varannan lärare, enligt en rapport som kom för någon vecka sedan, är utsatt för fysiskt våld av elever. Sju av tio lärare upplever sig hotade av elever. Tusentals barn och familjer som har sina barn på resursskolor i är ständigt oroliga över att skolan ska läggas ned eftersom skolformen ännu inte har skrivits in i lagen. Slutligen, fru talman, lämnade 16 038 elever årskurs nio utan grundskoleexamen och möjlighet att gå på gymnasiet. Det var 16 038 elever. Jag måste fråga : Är detta friskolornas fel? Är det verkligen friskolereformen som är skyldig till att så många barn inte klarar skolan, att det är så stökigt i skolan att hälften av lärarna har blivit slagna under skoltid och att 45 000 lärare väljer att inte jobba i skolan? Jag måste fråga och : Är det friskolornas fel? Det stämmer att friskolesystem är unikt. Vi är nämligen det enda land i världen som inte tillåter skolavgifter utan ser till att alla skolor ska vara gratis för alla barn. Det gäller oavsett om man väljer , Waldorf, Engelska Skolan eller en skola. Min fråga till är därför: Är det friskolornas fel att det ser ut som det gör i svensk skola och att 16 038 elever inte klarar skolan? Vill och ta ut avgifter igen? 17 (V) replik: Många av de uppgifter som framförde här stämmer. Jag kan börja med den sista frågan. Är det friskolornas fel att det ser ut som det gör? Nej, det är bland annat och hennes partis fel att det ser ut som det gör. Vi har ett system där koncerner kan komma in i det svenska skolväsendet och slå ut de ideella friskolorna, de små friskolorna på landsbygden och de friskolor som drivs av stiftelser och av icke vinstdrivande aktörer. Det är vad som händer . Vi har ett system som tar elever från de kommunala skolorna, vilket medför enorma ekonomiska problem för kommunerna. Vi ska komma ihåg att dessa friskolor inte etableras på grund av att det finns ett behov i dessa kommuner; det kan man konstatera i kommun efter kommun. De etableras på grund av att lagstiftningen ser ut som den gör. Därför måste vi gå till grundorsaken. Vilka är det som ligger bakom att det ser ut som det gör? Självklart kan jag vara förbannad på dessa koncerner – och det är jag också – men i grunden är det ju deras politiska representanter som sitter framför mig här. Det är bland annat er i det blåbruna blocket som jag måste adressera. Vi kan konstatera att vi har en situation där före detta politiska företrädare en efter en går in i de här koncernerna, och liksom av en slump råkar dessa skolkoncerner etableras överallt. De råkar få elever som inte behöver lika mycket resurser i skolan, så att det går att göra större vinster, och de placerar pengar i nya bolag. Jag menar att detta är orsaken. Vi har ett ohållbart system. Vad gäller lärarna kan man för övrigt konstatera att de började färden bort från skolan då ni satt i regeringen, , så det är ingenting som är nytt. Barn som inte klarar är absolut ett stort bekymmer, men ska man lösa det måste också marknadslogiken bort. 18 (M) replik: väljer att inte svara på mina frågor. Vart femte barn i går i en friskola. är skyldig dessa familjer ett svar. Det är 240 000 familjer som står i kö till Engelska Skolan. Är besked att vi ska införa avgifter igen, eller ska alla friskolor stängas? Ska vart femte barns skola bara försvinna? Eller vad är lösning när det gäller friskolereformen? Jag tycker att är skyldigt att ge svenska folket ett svar på frågan: Tänker och införa avgifter igen i svensk skola så att det bara är de som har råd att betala som kan hitta en annan lösning för barnen? Det gäller till exempel de barn som går på resursskolor, som nästan allihop är friskolor. Ska de ha avgifter igen? Eller, fru talman, vad är det och menar att lösningen är? 19 (V) replik: Det är oerhört svårt att svara på en fråga när den som har ställt frågan inte vill höra svaret. När det kommer till frågan om Engelska Skolan eller friskolor överlag har en väldigt tydlig politik: Vi är inte emot friskolor. Vi är emot den marknadslogik som råder inom det svenska skolväsendet. Den gör inte enbart att friskolorna blir sämre, utan den gör också att de kommunala skolorna blir sämre. Den gör att de ideella aktörerna blir sämre och att de får sämre förutsättningar. Det är det vi ser . Det är lustigt att på något sätt skryter om Engelska Skolan, som är en av de skolor där flest elever anser sig vara otrygga i skolan. De anser sig till och med vara mer otrygga gentemot personalen än gentemot andra elever. Det kanske inte är någonting att skryta med när det kommer till frågan om trygghet i skolan, som nämnde. 20 (L) replik: Jag noterade att i sitt inlägg citerade och och kapitalet. Det finns en annan låt av som kanske skulle behöva lyssna på. Den heter Die Mauer. Jag läser ur texten: Halt! Här får ingen passera. Här kommer ingen förbi. Men med en k-pist är det svårt att diskutera. Om man går bakåt i tiden finns det en hel del för att se över. Partiet har ägnat sig åt att förtrampa den individuella friheten i landet, och inte bara i utan också i en vidare internationell kontext. Men under de senaste 20–25 åren, när ändå har varit ett demokratiskt parti, har man ägnat sig åt att systematiskt försöka förvrida skoldebatten till att enbart fokusera på de fristående skolorna. Låt mig säga, fru talman, att vi har här att hantera en situation där vi tycker att det är viktigt att föräldrar och elever får välja själva. Det tycker inte , men det tycker jag som liberal. behöver vi ett system för valfriheten som är rimligt och som inte är vilda västern. Vi har i vårt parti föreslagit till exempel en skärpt ägarprövning. Vi vill se över kösystemet för fristående skolor. Vi vill inte ha konfessionella skolor och så vidare. Men vi är inte beredda att gå fram med en politik som fullständigt skulle knäcka ryggen på detta system. Den fråga som måste svara på är varför han i praktiken vill tvinga en stor del av de 400 000 elever som har valt bort en skola tillbaka till exakt de skolor som de här eleverna och deras föräldrar har valt bort. Det är någonstans inte rimligt. säger att man står på de små människornas sida. Det är vanliga elever och föräldrar som har valt de här skolorna. Har ingen som helst förståelse för det? 21 (V) replik: Det är någonstans liberalism att på något sätt recensera musiker utifrån vad man tycker borde stoppas eller utifrån sina åsikter. Jag vet inte hur mycket det går ihop med de liberala värderingarna att göra på det sättet. Vad gäller konfessionella skolor, som ledamoten nämnde, stämmer det inte ens att Liberalerna vill stoppa dessa friskolor. Liberalerna vill stoppa nyetablering av friskolor som drivs på konfessionell grund. Om du inte visste det, , så vet du det . När det kommer till frågan om de 400 000 elever som går i de fristående skolorna har aldrig någonsin sagt att de ska tvingas in någon annanstans. Däremot är vi överens med Liberalerna om att vi behöver en statligt styrd skola. Om Liberalerna också är för det borde ni förstå att elever som går på skolor som drivs av Internationella Engelska Skolan också bör gå i den statliga skola som ni själva driver. Eller vad menar ni med en statlig skola – menar ni att det bara ska heta statlig skola och att det ändå ska finnas banker i som äger skolorna? Är ett förstatligande av skolan någonting som ni på allvar föreslår? Ursäkta om det här låter fel, fru talman, men när det kommer till beskedet om valfrihet är det bara floskler. Valfriheten är inte barnens. Den valfrihet som finns ligger i . Den ligger på börsen. Det är de som väljer barnen; det är inte barnen som väljer dem. 22 (L) replik: Jag vet inte om det är riktigt korrekt av att anklaga mig för att citera . Det var ju han själv som började göra det, och jag kontrade bara med en annan text. I sakfrågan måste man ändå kunna begära en viss rimlighet i debatten. har 4 805 grundskolor. Av dessa drivs 42 av Internationella Engelska Skolan, och drygt 800 drivs av olika andra fristående aktörer. Resten är kommunala skolor. Vi införde ett system som innebär att elever och föräldrar har möjlighet att välja en annan skola. Jag tycker att det är rätt viktigt. Man tillbringar ändå ungefär i skolan, och då borde man väl i alla fall kunna ha lite inflytande över var man vill tillbringa . Sedan ska vi självklart ha rimlighet i regelverken. 23 (V) replik: Om jag också hade tillhört ett parti som har en hel del ledamöter som har lämnat politiken för att göra pengar på våra barns utbildning kanske jag hade stått här och pratat som gör. Men tack och lov gör jag inte det eftersom jag tillhör ett av de få partier som inte är involverade i detta. Svaret är väldigt enkelt: lägre löner, fler obehöriga lärare, sämre jämlikhet och mer segregation. Svaret är också problem med att hitta skolans ägare, minskad insyn och världens enda land med detta system. Det är med andra ord ett misslyckat skolsystem, och det blir också det sista svaret på fråga. Vi står på barnens sida. Vi står på elevernas sida. Vi står för deras rätt till kunskap och bildning. I ett marknadssystem är inte detta möjligt, och vi kommer därför att göra allt för att sänka det här systemet. 24 (SD) replik: Man borde egentligen vara lite förvånad, men man blir ju inte det när ställer sig i talarstolen och än en gång börjar med sin gedigna klasskampsretorik, som hämtad från svunna tider. Det intressanta är att mitt i denna klasskampsretorik, där angrepp sker mot allt privat ägande, sitter kompisarna i Socialdemokraterna och klappar förtjust med. De rättigheter som springer ur ägandet måste begränsas och ägandet i sig övergå till gemensamma former. Så står det i partiprogram. Detta är ju superkommunism – ägandet ska övergå till gemensamma former. Det är inte konstigt att inte vill ha fristående skolor som drivs i aktiebolagsform. I värld ska det ju inte finnas några företag som drivs i aktiebolagsform. Allting ska ägas gemensamt, och detta sitter nu Socialdemokraterna här och applåderar och håller med om. I värld finns inte privata företag. Det är stat och kommun som ska äga och driva allting. Då är det inte konstigt att man för en skev debatt och har en skev utgångspunkt för debatten när det gäller fristående skolor. Det här står och säger är en attack mot alla som väljer. Det är inte så att skolorna väljer ut vilka barn som ska gå där. Det är ett självständigt, fritt, individuellt val av föräldrar och elever, och det är viktigt att det sker. Frågan till är: Varför säger inte som det är, att han inte vill se några som helst privata inslag på någon sektor i hela samhället? Vad vill se är att stat och kommun sköter allt, och därför får detta också konsekvenser för skolpolitiken. 25 (V) replik: Var ska man börja? Här har vi en ledamot som först företrädde ett parti som sprang ärenden åt och tillhör ett annat parti, som springer ärenden åt . Jag kan förstå att det ibland är svårt att sätta sig in i vad alla partier tycker i olika frågor. Det finns ju tusentals sidor att läsa. Men kanske borde göra det bättre än vad han gjort med sina kvitton tidigare i . Då handlar det bland annat om att läsa vad faktiskt har skrivit. Det vi har skrivit är att vi vill se bättre gemensamt ägande – absolut. Vi har skrivit att fristående skolor ska kunna finnas men att de inte ska drivas i aktiebolagsform. Vi har skrivit att vi vill värna de friskolor som drivs i icke vinstdrivande organisations- och bolagsformer. Detta, menar jag, är ingenting konstigt alls. Det är någonting som en majoritet av befolkningen håller med om. är företrädare för ett parti som gick till val på att stoppa vinster i välfärden. Kom ihåg det, ! Du kommer aldrig att kunna säga till väljarna att så inte var fallet. Ni gick till val på att ta bort vinsterna i välfärden. Därefter, fru talman, ändrade sig i den frågan med och några andra intresseorganisationer. Att låtsas som någonting annat blir bara märkligt eftersom den historien redan finns där ute. Det gör här , fru talman, är att företräda kapitalintressen som inte har någonting att göra i skolans värld. Det är inte landsbygdsskolorna som värnar. Det är inte de ideellt drivna skolorna och föräldrakooperativen. De som här försvaras av är de största aktörerna. Det är Internationella Engelska Skolan. 26 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna ledamöterna om tonen i debatten och ämnet för debatten. 27 (SD) replik: står på föräldrars och elevers sida, . Det vi försvarar i den här debatten är föräldrars och elevers rätt att välja sin skola. Det är föräldrars och elevers rätt att framför intressen från politiker och tjänstemän välja vilken skolgång som är bäst för dem. kan stå och prata om andra saker och försöka låtsas att det inte är så, men det är detta det handlar om. står upp för att det är stat och kommun som ska bestämma fullt ut. Föräldrar och elever ska inte ha något att säga till om. Vi sverigedemokrater står på föräldrars och elevers sida. Anfall är också alltid bästa försvar. När man saknar argument för sin sak, och när nu den egentliga meningen med anförande uppdagas, kommer man som vanligt med osakligheter och smädelser som inte är förankrade i någon verklighet. Jag tycker att det är oanständigt, . 28 (V) replik: Jag tar inte råd från , och därför kommer jag att bortse från vad anser vara oanständigt eller inte. I den här frågan vill jag dock vara väldigt tydlig. Jag är vänsterpartist, och jag har ingenting att dölja när det kommer till frågan om marknadsskolan. arbetar aktivt för att avskaffa det systemet, som flertalet politiska partier i denna riksdag är beroende av – av olika skäl. Vi kommer inte att tillåta att barn fortsätter att säljas på börsen, som . Vi kommer inte att tillåta att det är för många obehöriga lärare i skolan, att man har sämre och lägre löner, att jämlikheten minskar och att segregationen ökar. Det är den politiken som de blåbruna och företräder. Jag kan stolt säga att absolut anser att vinsterna måste förbjudas och att aktiebolag inte ska kunna bedriva skolverksamhet. Barn är inte varor, utan de har rätt till utbildning och kunskap. 29 (L): Vi har två talare från Liberalerna här . Det är dels jag, dels min kollega , som i sitt anförande kommer att ta upp det som rör den högre utbildningen – forskning, universitet och annat. Jag vill också instämma i det som flera talare har tagit upp och önska både vår eminenta ordförande och vårt mycket kompetenta kansli på utbildningsutskottet en god jul. har med sitt värmländska lugn skänkt en del julstämning över utskottet, vilket är väldigt positivt. Jag har bara tjänstgjort i utbildningsutskottet och ser framför mig att vi kommer att ha många debatter framöver. Detta är min första stora utbildningspolitiska debatt i . Vi har från Liberalernas sida en budgetmotion, givetvis, som den som tittar på detta kan googla fram för att läsa mer ingående om våra förslag och hur vi i dessa allokerar resurser i statens budget. Vi har också ett särskilt yttrande i det betänkande som vi nu har att debattera, eftersom vår budget inte vann majoritet vid voteringen i . Jag vill också inledningsvis, fru talman, tacka gymnasieelever för det enormt stora ansvar de har tagit under den pandemi som har plågat inte bara utan hela världen .