prot · H809142 · 2021-06-16 00:00:00 — Minns jag rätt var det jag sa att en av de viktigaste sakerna i denna typ av ekonomisk kris är att se till att vi inte får en grupp som fastnar i utanförskapet i form av långtidsarbetslöshet – kanske inte exakt men någonting i den stilen. Och det menar jag verkligen. Det är en oerhört viktig sak. En sak som jag när jag tittar framåt tror att vi behöver göra bättre i är att individualisera etableringsinsatserna mer. Jag anser att vi hanterar människor som kommer till för schabloniserat, som om de vore lika. Det är de inte. Det är en heterogen grupp som bör få olika bemötande. har verkat för att insatserna för nyanlända ska komma tidigare, till exempel insatserna för språk. Vi vill fortsätta den typen av reformagenda där vi riktar åtgärder till individen på rätt ställe. Vissa ska ha ett snabbspår rakt in i akademin, för det är där de har bäst förutsättningar. Andra behöver lära sig alfabetet, för det är där de står. De har en längre väg till egenförsörjning, och det måste vi erkänna och ta tag i. Det är en av sakerna som vill reformera när vi ser på arbetsmarknaden och insatser för de grupper som står längst från denna. 25 (V) replik: ska gå till val på att bekämpa barnfattigdomen. Det är väldigt bra. Det behövs verkligen. Hundratusentals människor i lever i ekonomisk utsatthet. Många av dem är barn. Runt om i varje stad och varje kommun finns det människor som inte ens har råd med det mest relevanta, det mest väsentliga, det vill säga mat och hyra – familjer där barnens dröm om nya kläder till skolavslutningen förblir bara en dröm och där en ny cykel är något man aldrig kommer att få se. Barn som lever i ekonomisk utsatthet påverkas av det hela livet. Det påverkar deras skolresultat, och det påverkar deras hälsa – även i det vuxna livet. För mig blir det då obegripligt att vill införa marknadshyror. På vilket sätt skulle chockhöjda hyror bekämpa barnfattigdomen? 26 (MP) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – Jag blir både bedrövad och glad av fråga. implicerar här någonting och hittar på en agenda som inte finns. Dock blir jag glad eftersom det ger mig möjlighet att vara tydlig. Jag har också en väldigt tydlig bostadsminister i ryggen. tror inte på marknadshyror. kommer inte att införa marknadshyror. Bostadsministern har lovat att så länge hon har den posten kommer inte marknadshyror att införas i . Anledningen är såklart att vi helt enkelt inte tror på den modellen. Vi tror att den i längden skulle leda till högre hyror. Vi ser tvärtom att den offentliga styrningen på bostadsmarknaden i stort behöver öka. Jag måste ändå markera mot sätt att förvanska andra partiers agenda och därmed också skrämma upp många hyresgäster i . Jag är övertygad om att många nu sitter hemma och faktiskt tror och är rädda för att deras hyra kommer att höjas. Då är det ändå bra att vi nu får möjlighet att vara tydliga: Ingen kommer att få en chockhöjd hyra. Det finns en punkt i januariavtalet som handlar om att förändra hyressättningen i nyproduktion. En utredning har gjorts som ska ut på remiss. 27 (V) replik: Det är ju inte vi som skrämmer hyresgästerna; det är ni som gör det med det här förslaget. Menar ni att och alla hyresgäster som ser igenom förslaget är helt fel ute? Vilka belägg skulle ha för att försöka lura sina hyresgäster, dem de företräder? Kan tala om det för mig vore det bra. Jag tror nog att vet att såväl och Liberalerna som Fastighetsägarna ser detta som det första steget i att införa marknadshyror i hela beståndet. Det är ganska självklart, för vad jag vet har inget land kunnat upprätthålla två så separata system. I exempelvis , som jag berättade om tidigare, innebar det hyreshöjningar på . I skulle det innebära 1 500–mer . Inte kommer de personer som vi talar om när vi säger att barnfattigdomen ska bekämpas att få höjda löner med 1 500–. Inte kommer barnbidragen och bostadsbidragen att höjas. Jo, bostadsbidragen måste man ju höja. Det var ju det som hände i . efter det att fri hyressättning i nyproduktion infördes hade man marknadshyror i hela bostadsbeståndet, och kostnaderna för bostadsbidragen skenade. Skulle vi översätta till skulle kostnaderna öka med åtta gånger per hyresgäst. Det innebär ungefär 35 miljarder rakt ned i fastighetsägarnas fickor. Det skulle inte göra det bättre för barnen som tvingas leva i lägenheterna med dessa chockhöjda hyror. De kommer kanske inte ens att kunna bo kvar. Det är ju det marknadshyror handlar om: att chockhöja folks hyror helt i strid mot folks vilja. 28 (MP) replik: Vi har en grön bostadsminister i som har gett ett väldigt tydligt besked: Så länge hon innehar posten kommer inte marknadshyror att införas i . Det som övergår mitt förstånd är hur och kan få för sig att om man avsätter den ministern och öppnar upp för kanske en borgerlig regering som ska arbeta med stöd av skulle det ge ett tydligare lugnande besked till hyresgäster om en bättre bostadsmarknad där stat och kommun är mer aktiva för att förbättra bostadsmarknaden. För mig går inte det ihop på något sätt. 29 (KD) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – Om man landade här i riksdag från yttre rymden i någon av de farkoster som amerikanska myndigheter i olika rapporter påstår finns och lyssnade på anförande skulle man kunna få för sig att vi har mycket begränsade problem i – förutom i kollektivtrafiken. Där har vi stora problem, som ska lösas med en app. Jag delar bild att vi har problem med kollektivtrafiken, och den här appen tror jag säkert är jättebra. Men verkligheten pockar på uppmärksamhet. Vi har en långtidsarbetslöshet som riskerar att växa kraftigt och bita sig fast på skyhöga nivåer. Den leder till att människors gardiner inte dras upp ; i stället hamnar man i ett mycket långt utanförskap. Den ger sociala problem och fysiska och hälsomässiga problem som kan vara och påverka hela familjens livssituation. Vi har en vårdsituation där vårdpersonal inte vet när de ska få återhämtning och där regeringen uppenbarligen inte har en plan för hur vi ska hantera alla uppskjutna behandlingar och operationer och all den vård som inte har sökts under pandemin. Det finns inga svar på detta i regeringens vårproposition, eller i budgetpropositionen för den delen. Vi har en trygghetssituation där människor känner en oro och där människors liv begränsas av organiserad brottslighet som sätter skräck i hela bostadsområden. Vad är svar på de här utmaningarna och de här problemen? Det finns inte ett enda nytt grepp i den här vårpropositionen för att möta exempelvis långtidsarbetslösheten. Det är mer av samma politik som inte har fungerat. 30 (MP) replik: Det är uppenbarligen svårt att vara så tydlig i talarstolen att alla hör. Jag är orolig för risken att vi ska hamna i det läge som vi var i då en borgerlig regering hanterade en ekonomisk kris, för det ledde till att vi fick grupper som hamnade väldigt långt ifrån arbetsmarknaden. Det är grupper som faktiskt än präglas av den tafatthet som fanns och de felaktiga prioriteringar som gjordes då. Det har jag haft för ögonen under hela den här krisen, och det är en av anledningarna till det fokus som har varit på att rädda så många jobb som möjligt under krisen men också satsa framåt. För det är faktiskt det som jag på riktigt tror på, att vi vågar se mot framtiden och se de jobb som kan finnas i . Det är det ledarskap som behöver och som gör att företag växer, satsar och anställer fler, bland annat i gruppen långtidsarbetslösa. Jag är helt övertygad om att det är det viktigaste för . Det är också det som lägger grunden till att vi kan ha råd att ha välstånd på den nivå som vi förväntar oss – den vård som vi förväntar oss och den äldrevård som våra gamla är värda. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – Det finns stora behov i välfärden, och vi satsar på välfärden. Vi kommer att behöva ännu större satsningar. Jag har inget nytt recept, för jag tror nämligen att det är pengar till kommuner och regioner som kommer att funka. Jag tror på att det är det offentliga som ska äga och styra vård och äldreomsorg, och då behöver de medel till det för att kunna anställa fler. Jag tror faktiskt inte att det är mer komplicerat än så. 31 (KD) replik: För mig är det uppenbart att vi behöver använda långt fler verktyg än de som presenterar här i replikskiftet om vi ska komma till rätta med den höga arbetslösheten. Alliansregeringen tror jag gjorde flera misstag under sin period, men det blev också så att utvärderade alliansregeringen, och företrädare för sa efter finanskrisen att det är svårt att se att man hade kunnat agera bättre än vad alliansregeringen gjorde. Jag ger gärna beröm för en del av den krispolitik som den här regeringen har stått för. Vi hade inte ett permitteringssystem på plats under förra finanskrisen. Alliansregeringen tog initiativ till att vi tog fram ett sådant, och regeringen har infört detta. Det har varit oerhört betydelsefullt. har jag pekat på att det inte har gett samma skydd för dem som har svagast förankring på arbetsmarknaden, de tillfälligt anställda. Det är till följd av en regel som tillförde till det här systemet, som inte fanns ursprungligen och som jag menar har varit mycket skadlig och också har gjort det svårare och vägen tillbaka längre för en del på svensk arbetsmarknad. Satsningarna som pekar på – var finns evidensen för att de ger effekt? Vi vet att om vi fördubblar subventionerna till nystartsjobb kommer fler att få de jobben, och de jobben kommer att leda till fler riktiga anställningar . Det är prövat , och vi vet att det funkar. Varför väljer då regeringen att inte använda sig av den typen av verktyg utan i stället satsa mer på extratjänster som inte ger de effekterna? Jag tycker att ofta signalerar pragmatism, och det tycker jag är väldigt bra. Men pragmatism handlar också om att ompröva, pröva nytt och lägga det som inte har fungerat åt sidan när det gäller arbetslöshet, brottslighet eller vad det nu kan vara. Det handlar om att pröva nya saker och framför allt om de stora, riktiga reformer som krävs. Jag frågade om arbetslöshetssidan, och frågar jag i stället om trygghetssidan. Vilka är era stora reformer för att komma till rätta med den svenska organiserade brottsligheten? 32 (MP) replik: Hela lösningen för hur vi kommer till rätta med arbetslöshet eller trygghet får söka svar på i andra debatter än här i riktlinjedebatten. Jag återkommer gärna till detta, för vi har väldigt mycket att säga i de delarna. När det gäller arbetslösheten menar jag att den grupp som vi behöver fokusera mycket på är de nyanlända kvinnorna. Där fungerar extratjänsterna bra. De är ett bra insteg för den gruppen, och det är därför vi håller fast vid den reformen. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – När det gäller trygghet vill jag svara att utöver det som görs för fler poliser och starkare myndigheter behöver vi fokusera mer på att kriminalitet faktiskt handlar om pengar. Vi behöver följa pengarna och stärka myndigheters möjligheter att samverka och följa pengarna till kärnan för att bryta ned möjligheterna att kunna tjäna pengar, för det är det som är kriminalitetens kärna. Där kan vi göra mycket mer genom effektiv myndighetssamverkan och genom att involvera fler myndigheter i arbetet. Polisen är viktig men kan inte lösa detta själv. Vi behöver ha ett bredare arbete för att knäcka den organiserade brottsligheten och därmed mycket av det grova våld som drabbar alldeles för många . 33 Finansminister (S): Vi har ägnat av den ekonomiska politiken åt krishantering, och börjar vi se ljusningen, inte minst tack vare vaccinerna. kunde fira första sprutan i går, och jag har under debatten fått möjlighet att boka min andra vaccinspruta. Ännu finns inte några lediga tider, men det väntar vi på. Faran är inte över, så det är viktigt att vi håller ut ännu ett tag. Men spruta för spruta återvänder nu känslan av att vi kommer att ta oss igenom den här pandemin. har regeringen fortsatt förlänga och förstärka krisåtgärder i ett stort antal extra ändringsbudgetar. Jag vill än en gång understryka hur viktigt det har varit att samarbeta för bästa över partigränserna och mellan arbetsgivare och arbetstagare för att få krisåtgärder på plats så snabbt som möjligt. Det visar på en underliggande styrka i för svensk demokrati och för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Från regeringens sida vägleds den ekonomiska krishanteringen av några enkla principer. Den första har varit att säkerställa nödvändiga resurser för att bekämpa smittan, vårda sjuka och skydda riskgrupper. Självklart kan mer pengar inte lösa allt, men när pengar kan göra skillnad ska de finnas där. Den andra principen har varit att rädda svenska jobb. För att ge livskraftiga företag en möjlighet att övervintra har skattepengar ställts till förfogande i en omfattning som saknar motstycke i svensk historia. Med åtgärder som korttidspermittering, omställningsstöd, omsättningsstöd, hyresstöd och likviditetsstöd via skattekontot har många företag tagit sig igenom den här krisen. Över en halv miljon löntagare har kunnat vara korttidspermitterade i stället för att riskera arbetslöshet. Stöden har kostat skattebetalarna enorma belopp, men de har också räddat hundratusentals löntagare från arbetslöshetsrisken. Redan när krisen bröt ut var jag tydlig med att ingen ansvarsfull politiker kan lova att rädda alla jobb och alla företag i en så här djup kris. Den tredje principen har därför varit att säkra trygghet och omställning för den som ändå blir av med jobbet. I ska den som blir av med jobbet ha en trygg försäkring som skyddar mot en privatekonomisk katastrof oavsett om det beror på pandemin, en fabriksbrand eller att arbetsgivarens verksamhet är lönsam. Den som blir arbetslös ska naturligtvis möta både tydliga krav och goda möjligheter att ta sig vidare till nästa jobb. Därför har vi förstärkt a-kassan men också fortsatt den kraftiga utbyggnaden av utbildningsplatser. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – Krisåtgärderna har gjort skillnad. Att bnp minskade var oundvikligt, men tappet är klart mindre än i många andra länder. Handlingsutrymmet i statsfinanserna är fortsatt stort tack vare att vi höll emot kraven på att lägga 100 miljarder till företag som, många av dem, inte alls var i kris men också tack vare att vi har sparat i ladorna under de goda åren så att vi kunde gå in i krisen med den lägsta statsskulden . Tittar vi på antalet konkurser ser vi att det var lägre än normalt , även om det förstås ökade i de hårdast drabbade branscherna. Vi ser också att kommunernas andel av kostnader för ekonomiskt bistånd har stått i stort sett still under den här krisen. Det gör att de mycket stora tillskott som regeringen har gett till skolan, sjukvården och äldreomsorgen har kunnat användas till just det och inte till att försörja människor som har blivit av med jobbet. På arbetsmarknaden är bilden tudelad. Å ena sidan har andelen sysselsatta trots en historisk kris förblivit på en historiskt hög nivå. Den är högre än när regeringen tillträdde. Tittar vi på arbetskraftsdeltagandet ser vi att det till och med har ökat under krisen. Å andra sidan har grupper som har en svagare ställning på arbetsmarknaden – ungdomar, utomeuropeiskt födda, den som saknar gymnasiekompetens eller har ett funktionshinder som gör det svårare på arbetsmarknaden – fått det ännu svårare sedan krisen slog till. Här får jag tyvärr konstatera att det cirkulerar en märklig syn på jobben. Många tycks tänka att svensk arbetsmarknad ska bli mer lik andra EU-länders. Det visar att man inte riktigt har förstått utmaningen, vare sig på svensk eller på europeisk arbetsmarknad och framför allt inte hur de skiljer sig åt. När jag träffar mina europeiska finansministerkollegor får jag veta att de kämpar med att få människor att komma igång med att söka jobb. Många, inte minst kvinnor, har lämnat arbetsmarknaden. Även om ländernas arbetslöshetstal ser bättre ut beror det alltså just på att man har gett upp. Man blir i stället försörjd av sin partner eller sina föräldrar. Den sortens arbetsmarknad – där arbetslösheten hålls nere genom att kvinnor lämnar arbetsmarknaden eller att vuxna barn sitter hemma och försörjs av sina föräldrar – ska inte ta efter. Om vi skulle ha en genomsnittlig europeisk arbetsmarknad skulle det dessutom innebära att en halv miljon färre svenskar skulle gå till jobbet . Sedan blev statminister har regeringen i stället bedrivit en politik som har bidragit till att 350 000 fler kom i arbete före pandemin, varav 100 000 i välfärden. Det är den politiken vi nu ska fortsätta med. Vi ska se till att fler människor kommer i arbete. Vi ska bekämpa arbetslösheten genom att få fler i arbete, inte genom att gömma människor i statistiken. Hur ser då vägen till jobb ut? Det första och mest akuta är att vi inte ska rulla tillbaka krispolitiken för snabbt. Vi ser nu en ljusning i ekonomin. Men läget är fortfarande osäkert, och många branscher har det oerhört tufft. Regeringen och samarbetspartierna har därför kommit överens om att förlänga krisåtgärderna till oktober. Och självklart fortsätter vi att följa läget mycket noggrant för att se vilka åtgärder som är väl avvägda. Det andra är att vi ska investera där jobben kan och ska växa fram. Vi ska tidigarelägga och snabba på så många investeringar det bara går – i järnvägar, vägar, bredband och annan form av infrastruktur. Vi ska rusta upp och bygga ut välfärden för att möta framtidens behov, inte minst det stora behov som vi kommer att se i äldreomsorgen de kommande decennierna. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – Vi ska också bejaka den gröna industriella revolution som pågår i . Det finns beräkningar på att kommer att investeras i grön industri, bara i norra delen av . Vi står inför en historisk möjlighet att lämna över inte bara världens första fossilfria välfärdsland till våra barn utan också en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier. Den möjligheten ska vi ta vara på och bejaka för framtidens svenska jobb. Och de jobben är gröna. Det tredje är att rusta de arbetslösa för de jobb som växer fram. Några behöver hjälp att hitta till branscher och yrken som man kanske inte har tänkt sig tidigare. Man kanske behöver komplettera sina yrkeskunskaper eller till och med lära sig ett helt nytt yrke. Andra behöver hjälp för att få in en fot på arbetsmarknaden och lära sig svenska genom en praktikplats eller extratjänst. Med tydliga krav, goda möjligheter och många vägar till jobb utifrån individuella förutsättningar, det är så vi får människor i arbete, inte med sänkta löner och skatterabatter för personer som redan har jobb. Vi ska inte glömma varför jobben är så viktiga. Jobben är grunden för i stort sett alla andra problem vi vill lösa. När fler jobbar och betalar skatt kan vi anställa fler poliser, fler socialsekreterare och fler lärare. Vi kan rusta upp och bygga ut vägar och järnvägar, bygga bostäder och säkra en trygg pension för alla dem som har jobbat ett helt långt yrkesliv. Och vi kan fortsätta snabba på klimatomställningen. Fler i arbete gör inte minst att vi kan stärka både sjukvården och äldreomsorgen. Här har pandemin visat att det finns mycket att göra. Arbetsvillkoren måste bli bättre. Kollegorna måste bli fler. De delade turerna och ofrivilliga deltiderna måste bort. Det är grundläggande rättvisefrågor för alla välfärdsarbetare. Bättre villkor och fler kollegor är dessutom helt avgörande för att fler ska vilja söka sig till välfärdsyrkena. Och det kommer att behövas. börjar den stora 40-talistgenerationen fylla 80, och de ska självklart ha en trygg ålderdom. Det har de rätt till efter att ha byggt detta land som vi är så stolta över. ser vi att 90-talisterna, som också är stora kullar, börjar komma upp i åldern då man skaffar barn. Och de ska såklart kunna gå till jobbet utan att ha ont i magen över att barngrupperna i förskolan är för stora. När vi nu börjar se slutet på pandemin börjar allt fler fråga sig vilket vi vill ha efter pandemin. En sak är säker: ska inte gå tillbaka till att vara samma land, utan vi ska bygga starkare. Här befinner vi oss i ett helt nytt politiskt läge. Oavsett vilket av de problem vårt samhälle står inför – låt vara arbetslösheten, bristerna i välfärden, den ojämlika skolan, kriminaliteten eller klimatkrisen – har de två saker gemensamt. Det första är att det inte går att lösa med hjälp av fler marknadsexperiment, ideologiska avregleringar eller stora skattesänkningar. Det andra är att det är problem som vi måste lösa tillsammans, med gemensamma lösningar. Och det vill den här regeringen göra. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgift-erna för 19–23-åringar – I ett komplicerat parlamentariskt läge har vi valt brett samarbete i stället för ändlösa konflikter och handlingsförlamning. Under den värsta krisen sedan har gått samman för att lösa problem i stället för att prioritera kortsiktiga politiska poänger. Det visar på styrkan i att samarbeta även när det är svårt. Och fortsätter vi att ta framåt tillsammans och bygga ett starkare och grönare land. Avslutningsvis vill jag ta tillfället i akt och önska alla i en riktigt glad sommar, om än med reservation för att läget är osäkert. fortsätter att bevaka utvecklingen noga och skulle om det behövs inte tveka att återkomma med ytterligare åtgärder. 34 (SD) replik: Vi har som gått fått ta del av en del besynnerliga utspel från Socialdemokraterna. Man vill försämra för dem som pensionssparar inom ramen för ett investeringssparkonto, man vill riva upp 3:12-regelverket för att kraftigt öka beskattningen för landets alla småföretagare och man vill återinföra förmögenhetsskatten. Den här regeringen är inte känd för att fästa särskilt stor vikt vid konsekvensanalyser, i den mån man över huvud taget gör sådana. Min fråga till finansministern är helt enkelt: Har man gjort någon som helst konsekvensanalys av de här förslagens effekter? Fördelningspolitik i all ära, men det är ändå ganska enkelt. Tar man pengar från person A och ger dem till person B kommer B att bli relativt rikare medan A blir relativt fattigare. Jag menar alltså inte konsekvensanalyser av fördelningen utan konsekvensanalyser av investeringar, företagande, jobb och sysselsättning. Har man över huvud taget gjort någon sådan? Vi har haft förmögenhetsskatt i det här landet. Det fanns en anledning till att den avskaffades. Andra länder som har haft motsvarande har också avskaffat det, just därför att kapital, investeringar, företagande och jobb tenderar att försvinna någon annanstans. 35 Finansminister (S) replik: Jag vill börja med att välkomna tillbaka till kammaren. är en den enda av oss som debatterar som har varit tvungen att frånvara under stora delar av den här debatten. Han har tyvärr missat många intressanta inlägg och replikskiften. Han har säkert goda skäl för sin frånvaro. Men det har varit en spännande och intressant debatt. Fördelningspolitik i all ära, säger . Det sammanfattar syn på den ekonomiska politiken. Man har tagit en oerhört tydlig ställning långt ut på högerkanten i den ekonomiska politiken och försvarar gång på gång dem som har de största förmögenheterna och de högsta inkomsterna. Man försöker att använda vanliga småsparare eller en målerifirma i och skjuta dem framför sig och hävda att det är deras intressen man talar för.