prot · H80969 · 2021-01-22 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:312 Interpellation 2020/21:312 Regeringens åtgärder mot arbetslösheten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:315 Interpellation 2020/21:315 Förklaringar till arbetslöshet i hög- och lågkonjunktur av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:316 Interpellation 2020/21:316 Åtgärder för att minska arbetslösheten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:317 Interpellation 2020/21:317 Arbetslösheten i i förhållande till övriga EU av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:325 Interpellation 2020/21:325 Vägran att testa sig för covid-19 av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:326 Interpellation 2020/21:326 Uppehållstillstånd av humanitära skäl av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 2 Anmälan om uteblivna svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:282 Interpellation 2020/21:282 Miljöprövningen av övnings- och skjutfält av (SD) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är statsrådets planerade avgång och redan inbokade engagemang i tiden fram till dess. Interpellation 2020/21:283 Interpellation 2020/21:283 Skydd av skog av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är statsrådets planerade avgång och redan inbokade engagemang i tiden fram till dess. Interpellation 2020/21:299 Interpellation 2020/21:299 Handläggningstiderna för miljötillstånd av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är statsrådets planerade avgång och redan inbokade engagemang i tiden fram till dess. Interpellation 2020/21:302 Interpellation 2020/21:302 Efterlevnaden av svavelförordningen av (M) Interpellationen kommer inte att besvaras. Skälet till detta är statsrådets planerade avgång och redan inbokade engagemang i tiden fram till dess. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:3805, 3813, 3833 och 3834 till utbildningsutskottet COM(2020) 760 till näringsutskottet § 4 Svar på interpellationerna 2020/21:135 och 138 om vargstammens storlek 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder statsrådet har vidtagit, eller ämnar vidta, för att få ned vargstammen. Kopparklint har frågat landsbygdsministern hur statsrådet ämnar verka för att regeringen ska vidmakthålla beslut att utgå från intervallet 170–270 vargar och att säkra tryggheten på landsbygden, i synnerhet inom de mest vargtäta länen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna, och jag väljer att besvara båda frågorna samlat. Frågor om vargstammens storlek och hur många vargar vi ska ha i landet har ställts i kammaren. De har besvarats av både mig och landsbygdsministern. Jag ska återigen försöka förklara de beslut som fattats om hur många vargar vi minst måste ha i . beslutade att godkänna den dåvarande regeringens förslag i propositionen En hållbar rovdjurspolitik om att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus hos den svenska vargpopulationen skulle ligga någonstans mellan 170 och 270 individer. I propositionen framförde regeringen att efter behandling skulle bedöma vilket det exakta referensvärdet för varg skulle vara inom det av regeringen föreslagna intervallet och rapportera värdet till enligt art- och habitatdirektivet. Enligt riktlinjer kan det rapporterade referensvärdet inte vara ett intervall. Det måste vara ett exakt värde. I enlighet med beslut rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen i ska vara minst 270 vargar. Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus får sedan inte underskridas. Enligt art- och habitatdirektivet ska medlemsländerna rapportera referensvärden för alla de arter som anges i direktivets bilagor. Riksdagsbeslutet handlade om den rapportering av rovdjur som gjorde 2013. Den sårbarhetsanalys som låg till grund för referensvärdet i propositionen 2013 kritiserades för att inte beakta de genetiska aspekterna. Den svenska populationen av varg har haft en högre inavelsgrad än vad som ingick i analysen, och analysen stred därför mot riktlinjer om det vetenskapliga underlaget för referensvärdet. Regeringen gav därför i uppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera analysen och, med den nya analysen som grund, utreda vad som krävs för att populationen ska anses ha gynnsam bevarandestatus. Analysen visade att det behövs minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller behöver reproducera sig med en skandinavisk varg varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarandestatus. Enligt riktlinjer ska länderna, mellan de regelbundna rapporteringar som länderna ska göra enligt art- och habitatdirektivet, omvärdera bevarandestatusen. Rapporteringarna ska göras , och 2019 rapporterade till att referensvärdet för gynnsam bevarandestatus nu är 300 vargar. Jag uppfattar att bedömning av referensvärdet för gynnsam bevarandestatus för vargen i nu vilar på den vetenskapliga grund som riktlinjer kräver av medlemsländerna. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitik är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt naturvårdsdirektiven, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. ska vara förenlig med våra EU-rättsliga åtaganden och nationella mål. Det ska vara möjligt för människor att bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Det är viktigt att skapa förutsättningar för samexistens mellan rovdjur och människor. Staten ger därför bidrag till förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel, eller ersättning för skador orsakade av rovdjur. Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom detta område. Viltskadeanslaget har höjts med , och finns i anslaget. Regeringen förlängde giltighetstiden för den förordning som gör det möjligt för jordbruksföretag att få stöd för till exempel underhåll av rovdjursavvisande stängsel, flytt av betesdjur och vård av skadade djur. Regeringen kommer även att ta bort den nuvarande beloppsgränsen så att stöd kan ges av den faktiska kostnad som rovdjuren orsakar. 2 (M): Jag vill tacka ministern för svaret, även om det som sas är känt. Det var kanske mer inriktat på att diskutera hur vi kom hit och vilka rättigheter regeringen och övriga har tagit sig för att öka på vargstammen i . vargpolitik är på glid, och den nuvarande regeringen är mer noga med att skydda vargen än de människor och djur som drabbas av vargens framfart. Det är uppenbart att den här regeringen är beredd att offra såväl landsbygden som tamboskapen, hundarna och jakten. Den tycker tydligen att det är rimligt att människor på landsbygden ständigt ska vara oroliga för nya vargangrepp. I stället för att se till att mat produceras, att markerna betas och att vår landsbygd tas till vara tycker den här regeringen att vargen är viktigare än en levande landsbygd. I har man dessutom propagerat för att vargen är utrotningshotad, vilket är en stor lögn. Vi har cirka 200 000 vargar i världen, i huvudsak på den norra delen av halvklotet. I övriga länder jagar man varg. Man skyddar sin tamboskap och håller vargen borta från djur och bebyggelse. Det är fullt naturligt och nödvändigt, men här i har regeringen lyft upp vargen över landsbygden i prioritering. Här avsätter vi resurser, arbetstid, myndighetsbeslut och pengar; regeringen tillåter till och med att vargar fraktas och flyttas runt i landet. Vi har anställda vargspårare med mera, allt i syfte att försöka öka en vargstam i som är för stor. Allt detta betalas av samhället. Men när det gäller ersättning till drabbade är det långt ifrån tillräckligt. Vad kostar det att bli av med sina värdefulla djur? Vad kostar det att ständigt vara orolig för nya vargangrepp, ligga vaken och åka hem tidigare för att skydda sina djur mot vargangrepp? Vad kostar det att samla ihop renarna igen när de har skingrats och splittras på grund av vargangrepp? Vilken ersättning får djurägaren när en person från inte är säker på om tamdjuret verkligen är dödat eller rivet av varg? Djurägaren får stå där utan ersättning, och statistik över vargangrepp kan därmed hållas nere. ska ha en rimlig vargstam. är vargstammen i långt ifrån rimlig. har 160–180 vargar på en yta som är mycket större än den som har sina 400–500 vargar på. Ändå klagar finländarna. Det är klart att det blir problem i . befolkning tycker att dess vargstam är för stor, men vargtäthet är betydligt större. Regeringen tycker dock att vi ska tåla ännu mer. Om vi ska kunna producera mer miljövänlig mat, låta våra ängar och skogsmarker betas, skapa biologisk mångfald, skapa jobb på landsbygden och genom jägarna se till att vi har viltstammar i balans kan vi inte ha en vargstam som gör att människor slutar med tamboskap. Människor ger upp sin djurproduktion och tvingas flytta, och viltvården äventyras när jägarna inte vågar släppa sina hundar. riksdag har beslutat om 170–270 vargar. Vargstammen ska ligga inom intervallet. Så står det i beslutet. Mina frågor till ministern är därför: Är det beslut som har fattat det som gäller eller har ministern och regeringen en annan syn på detta? Är det beslut som gäller eller är det regeringen och som styr landet? har dessutom fattat beslut om en viltmyndighet som fortfarande inte har levererats. När kommer den? 3 KOPPARKLINT (M): Vargen skapar stor oro och skada. får vi höra om fårfarmare vars djur blir angripna, om tackor som kastar sina och inte blir dräktiga och om jägarkåren, som reglerar viltstammen, som får sina jakthundar dödade eller lemlästade. Förskolor håller barnen inne om dagarna av rädsla för att det stryker varg utanför. Hur långt ska det egentligen gå innan regeringen börjar sätta landsbygdens människor och tamdjur före vargen? Miljöministern började att berätta om riksdagsbeslutet . Jag tänker inte gå igenom det en gång till, men jag snubblade på ett par meningar i det som ministern sa. Det gäller följande: ”I enlighet med beslut rapporterade att referensvärdet för vargpopulationen i ska vara minst 270 vargar. Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus får sedan inte underskridas.” Säger vem? undrar jag, fru talman. Exakt vem omyndigförklarar riksdag på detta sätt och talar om att det beslut som har fattats är fel? Vi måste komma vidare i rovdjursdebatten – denna evighetslånga debatt – inte minst för att människor på landsbygden ska få förtroende för och för att vi sätter deras trygghet i främsta rummet. I ministerns svar tycker jag mig ana en lite raljant ton när hon talar om för mig och ledamoten att frågor om detta har ställts i kammaren och att dessa har besvarats lika av miljöministern och landsbygdsministern. Miljöministern säger att hon än en gång ska försöka förklara beslut som fattats om hur många vargar vi minst måste ha i . Jag undrar om miljöministern verkligen har stannat upp och funderat över varför alla dessa frågor ställs. Jag är hyfsat säker på att det beror på att ett stort antal människor tillika väljare upplever en enorm otrygghet och kontaktar oss förtroendevalda för att få gehör. De känner sig otrygga. Man kan räkna samman alla riksdagsledamöter som gång på gång har svarat på de frågor som de har fått. De ställer sedan frågor här för att få svar på hur man ska hantera situationen. Det är därför det blir många människor som driver frågan och kontaktar oss. Det är också därför som vi år står här i kammaren och försöker få gehör hos regeringen. Det tragiska i det hela är att regeringen inte förstår allvaret i frågorna. Vad blir konsekvensen när trygghetsfrågor inte tas på allvar? Det är en viktig fråga att ställa. Jag tycker att man ska titta på de sönderslitna lantbruksdjuren och tamdjuren, lyssna på föräldrar som inte törs släppa ut sina barn på gården för att deras mark korsas av flera vargrevir och på förskolor som inte törs låta barnen vara ute och leka. Man borde ta kontakt med dem. Jag undrar om miljöministern verkligen har varit i kontakt med dessa personer som finns runt om i landet. Frågan är vad det får för konsekvenser när högsta beslutande organ säger: Nej, vi behöver inte agera här. Ni vrider tvärtom på kranen lite till och släpper ut ännu mer. Jag vill påstå att proppen har gått ur helt efter att har fått sitta vid makten och påverkat hur rovdjurspolitiken ska formas. När man tittar på den värmländska kartan ser man verkligen att det är så. 4 (M): Kopparklint och har ställt ett antal relevanta frågor om varg. Därför valde jag att gå upp i debatten. Jag tycker dock inte att de har fått särskilt många bra svar från ministern på sina frågor. Vi i denna församling, i , har beslutat om ett högsta antal vargar som vi ska ha i . Ändå slingrar sig regeringen och hänvisar till något annat, till vetenskap och forskning. Vetenskap och forskning är jättebra, men det finns forskning som visar olika saker. I art- och habitatdirektivets bilaga 1 kan man läsa att vi ska främja forskning och vi ska lägga stor vikt vid hänsyn till ekonomiska, sociala och kulturella behov. Men denna forskning är, försiktigt sagt, ganska obefintlig. Art- och habitatdirektivet är det styrande dokumentet. Kommissionen har en kommitté som ska ge råd till medlemsländerna om hur direktivet ska tolkas. Här verkar ha fått fri tolkningsrätt från regeringen, förbi riksdag och regering. bortser verket från direktivets faktiska text. I stället väljer man att förhålla sig till ej bindande rekommendationer och vägledningar. Det är ganska lätt att gå vilse bland alla forskningsrapporter som produceras i strid ström. Några innehåller bra fakta, men många består också av tyckanden och farhågor. De rekommendationer som kommissionen har skapat går mycket längre än direktivets text. I har fått tolka rekommendationerna som bindande och använder dem som juridiska styrdokument. känner inte nationsgränser. Precis som direktivets beskrivning av territory måste utbredningsområdet definieras som naturliga område, det vill säga . Det gör vi inte . Låt oss tala om trygghet. Jag upplever att ministern glider på svaret om hur hon ämnar verka för att säkra tryggheten på landsbygden, i synnerhet i de mest vargtäta länen, som bland andra Kopparklint representerar. Man längtar inte efter att ha en varg inpå knuten eller att behöva vara orolig för sina barn när de ska gå till bussen. Man vågar kanske inte ens låta dem gå till bussen längre utan måste ta bilen och skjutsa dem. Att ha varg gåendes mot en när man är ute med hunden är inget man njuter av. Det är naturligtvis en fantastisk naturupplevelse att träffa på en varg i det fria. Men man får inte glömma, fru talman, att vargen är ett rovdjur. Vargen är det största vilda hunddjuret. En fullvuxen varg väger . Vargen är en typisk toppredator. Det är bara människan och tigern som utgör ett hot mot vargen. Vi har lite ont om tigrar här, men vi har gott om människor, speciellt ute på landsbygden där man ofta rör sig ensam. Man skickar barnen ensamma till skolan, bussen eller någon annanstans. Det problem som uppstår när det blir för många vargar är att de tar sig allt närmare samhällen. Jag har själv upplevt det runt radhusknuten i . Och tömde vargen en hel fårhage i . Man kan inte ha vargar kring skolor och förskolor. Därför återstår den fråga som Kopparklint har ställt: Vad ämnar statsrådet göra för att säkra tryggheten på landsbygden, i synnerhet i de mest vargtäta länen? Hur kan det ens vara möjligt att strunta i beslut? 5 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, ledamöterna, för frågorna om vargstammen i och hur lever upp till EU:s art- och habitatdirektiv. Jag vill börja med att zooma ut en aning. När jag var liten och gick på mellanstadiet fick jag lära mig att det fanns fyra vargar kvar i . Vargen var minst sagt utrotningshotad, inte bara i utan i hela . Det har skett en väldigt positiv utveckling. Vi har lyckats rädda den skandinaviska vargstammen, men den är långt ifrån ohotad. Vi behöver se till att vi upprätthåller ett av de främsta – och ett av de få – rovdjur som vi har i det vilda. Jag vill också peka på att vi har en kris för den biologiska mångfalden i världen. Ipbes, som är FN:s panel för den biologiska mångfalden, slog fast att 1 miljon arter är nära att utrotas på vår planet. publicerades i en väldigt skrämmande artikel som slår fast att biomassan på den här planeten till består av människor och människors boskapsdjur. av biomassan av däggdjur på vår planet består av vilda däggdjur. Jag tror att det ligger i allas vårt intresse att vi har fungerande ekosystem där vi har alla led i den näringskedja där rovdjuren är på toppen och behöver finnas där för att på många sätt vårda vår natur, ta hand om skadade djur i det vilda och se till att ekosystem fungerar. Man kan se effekterna när man tar bort rovdjuren ur ekosystemen – det kan bli väldigt skadliga effekter. Det är det första. Det andra är att det i frågorna antyds att det är ett ökat antal attacker och viltskador. Men tittar vi på rovdjursangreppen på tamdjur ser vi tvärtom en kraftig minskning av vargangrepp på tamdjur. Det skedde en liten ökning 2019, men var det en ganska stor och väsentlig minskning . Det hindrar inte att det finns enskilda fall där man upplever stora problem med vargangrepp på människors tamboskap. Närmiljön känns hotfull, och man blir av med sina tamdjur. Just därför har vi ökat viltskadeanslaget med . Det finns nu . Vi har också ändrat på förordningen, så att man nu kan få av den faktiska kostnad som rovdjuren orsakar. Det har vi gjort för att man ska känna sig trygg med sin egendom. Men vi måste kunna leva tillsammans med våra vilddjur. När det gäller EU-frågan: Enligt EU:s art- och habitatdirektiv är det inte möjligt att sätta ett tak för antalet rovdjur. Alliansregeringen försökte, men tog bort det tak man hade satt eftersom det inte var i enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv. Det tak, max 210 vargar, som man hade satt kunde man inte ha kvar. 6 (M): Först ska jag konstatera att ministern har präglats av sin barndom, när vi hade fyra vargar i . Vi har 200 000 vargar i världen. Vargen är inte att jämföra med några utrotningshotade djur i övriga delen av världen. Vargen är oerhört utbredd över hela världen. Det finns absolut inga bekymmer när det gäller graden av utrotningshot. Den andra del som ministern tog upp är den biologiska mångfalden. Då handlar det, precis som jag tog upp i min inledning, om att vi har betande djur och produktion här i landet. Under den här regeringen har lantproduktionen minskat till en självförsörjningsgrad på från att ha varit 1988. Vår djurproduktion minskar i landet, och vår självförsörjningsgrad sjunker. Vi ligger långt under när det gäller självförsörjningsgrad på mat. Ministern står här och pratar om att vi behöver mer varg i landet. Vi behöver mer mat. Vi behöver mer arbete och mer livsförsörjning i detta land. behöver vi inte, fru talman. Riksdagsbeslut är inga allmänna rekommendationer till regering eller myndigheter, utan riksdagsbeslut ska följas. har fattat beslut om en mängd tillkännagivanden som den här regeringen bara struntar i, vilket är helt oacceptabelt. Hade det skett i något annat land att en regering eller en myndighet struntat i riksdagsbesluten hade det fått stora rubriker. Men här i kan tydligen regeringen fortsätta som om ingenting hade hänt. Vi tog beslut om 170–270 vargar. skulle återkomma med en gräns inom det intervallet. Men kom fram till att det skulle vara minst 270 vargar. Enligt beslut skulle det vara inom intervallet 170–270 vargar – punkt. gav sedan regeringen i uppdrag att utöka det här och se över det igen. Man hänvisade till forskning och annat. Men när det gäller forskning är inte lika noga när både ekonomer och miljöforskare talar om att höghastighetståg inte är någonting som vi ska satsa på här i . Forskare och ekonomer i detta land säger att det är oekonomiskt och dessutom miljöförstörande. Ändå håller regeringen och på och jobbar fram höghastighetståg, tvärtemot detta. Forskning, fru talman, används av när man kan driva sin egen miljöpolitik. Då är den viktig, inte annars. återkom till regeringen med att 300 vargar är den nivå man ska ha. Men vi har inte 300 vargar , fru talman, utan kanske 400–500 vargar. Regeringen har släppt iväg detta. Vi får inte genom licensjakt skjuta ned vargstammen till en rimlig nivå. Vargarna är betydligt fler än vad både regeringen och angett och än det som har angett som miniminivå. I beslutet framgick det också tydligt att vi inte skulle ha någon vargföryngring i renskötselområden. Men just nu håller på att planera vargföryngringar i i renskötselområde. Jag vill gärna ha svar på det här, fru talman. Anser ministern att vi ska ha vargföryngring i renskötselområden i ? 7 KOPPARKLINT (M): Jag nämnde den värmländska kartan tidigare. Anledningen till att jag gjorde det är att det är en ganska viktig och talande karta, fru talman. På den kartan är det inte mycket som inte täcks av vargrevir. Det är inte rimligt att ha det på det sättet. Vi måste få ordning och reda på vargdebatten inom det här området. För att förvalta den gemensamma vargstammen effektivare måste det till fler åtgärder. Vi kan inte hålla på på det här sättet, som vi har gjort år . Vi behöver ett fördjupat samarbete med . Det gäller inte bara forskning och inventering utan även gemensam rovdjursförvaltning. På nationell nivå behöver riksdag och storting fatta beslut om hur stor den skandinaviska vargstammen ska vara. Problematiken kring delade gränsrevir försvinner då. Beslut om licensjakt ska fattas i nära dialog mellan berörda myndigheter på både svensk och norsk sida, givetvis med utgångspunkt i varje lands rätt till självbestämmande. Vi behöver också ett fördjupat och systematiskt samarbete mellan viltvårdsdelegationerna och de norska rovviltsnämnderna, vilket skulle stärka det lokala och regionala inflytandet i jakt- och viltvårdsfrågorna. Formerna för jakten ska ändras för att göra den effektivare. Jag tror att ministern har hört förslag på hur det skulle kunna vara. Det finns ett behov av ett tydligt regleringsbrev som väger in socioekonomiska hänsynstaganden och undviker att ge fritt utrymme för tolkning, vilket är det som vi ser och som gör att debatten blivit så virrig som den är. Sist men inte minst är det angeläget att en ny jakt- och viltvårdsmyndighet kommer på plats och tar över ansvaret för dessa områden från i samband med en genomgripande reform. Läget är kritiskt då förra vinterns inventeringar visade på cirka 365 vargar i . Till det har det också fötts ett stort antal valpar, varvid stammen just nu borde ha passerat över 400 vargar. Det kommer med den synnerligen begränsade jakten att innebära en ökning till närmare 450 vargar . Det är lite skillnad mot hur det har varit tidigare. Av dessa medges endast jakt på totalt 24 vargar trots alla rapporter på bekräftade och misstänkta angrepp. beslutade att ska ha 170–270 vargar för att uppfylla EU-direktivets krav om gynnsam bevarandestatus. Intervallet byggde på den vetenskapliga analysen om minsta livskraftiga population, MVP. Det skulle jag vilja att vi lägger på minnet. Det är 100 vargar som ska vara MVP. har låtit forskarna ta fram de siffrorna. Man har också tittat på det på flera områden. Trots att beslutade att koncentrationen av varg skulle minska finns det fler vargrevir än när beslutet fattades, i synnerhet i mitt hemlän , som är revirtätaste län.