prot · H9097 · 2021-09-21 00:00:00 — Största möjliga försiktighet ska iakttas vid val av släckmedel och släckmetod för att förhindra att det uppstår en föroreningsskada. MSB rekommenderar räddningstjänsterna att i största möjliga mån förhindra spridningen av kontaminerat släckvatten och säger att passiv insats ibland kan vara det bästa alternativet när det inte finns någon risk för spridning eller farlig gasbildning. Men om det inte går att undvika kontaminerat släckvatten rekommenderar MSB att det samlas upp i efterhand för destruktion. 48 (M): står vi här igen och debatterar elbilar och elbilsbränder och hur de påverkar miljön. Det tycker jag är bra. Jag upplever verkligen att vi inte har tillräckliga kunskaper och riktlinjer i de här frågorna . Antalet elbilar i ökar, och med detta ökar också risken för elbilsbränder. Att släcka en vanlig bil kräver vatten, men att släcka en elbilsbrand kräver väldigt mycket mer. Jag har fått höra att de flesta räddningstjänster i faktiskt inte är dimensionerade för att släcka elbilsbränder med det antal liter vatten som behövs och den tid som det tar. Då är det ganska stor risk för att kontaminerat vatten läcker ut i vår miljö och i våra marker. I finns det inget explicit lagkrav på att en så kallad släckvattenutredning ska göras eller vad den ska innehålla. De görs, men i varierande utsträckning. En sådan utredning har ju som syfte att utreda mängden kontaminerat släckvatten som kan uppstå under en släckinsats. Men det finns alltså inte några lagkrav på att de ska genomföras, och än mindre finns det tydliga riktlinjer. Därför blir det väldigt stora skillnader i hur släckvattenutredningar görs av olika aktörer och vad de innehåller. Det blir ju en större risk för att vi får kontaminerat släckvatten i vår miljö. , som ministern också nämner, är tydlig med krav på kunskap och försiktighet när det är räddningsledarens ansvar att se till att det finns tillräckliga kunskaper om olika släckmetoder och att största möjliga försiktighet ska iakttas vid val av släckmedel och släckmetod för att förhindra att det uppstår en föroreningsskada. Jag snubblade i går över en fallstudie om släckvattenutredningar, Fallstudie om släckvattenutredningar – från vilda västern mot en branschpraxis, som kom i . Det är tydligt att det faktiskt är ganska otydligt kring de här frågorna. Det är lite vilda västern, faktiskt. I min interpellation tar jag också upp detta med otydligheten. Jag undrar vilka skäl som ligger bakom att det inte finns nationella riktlinjer för omhändertagande av kontaminerat vatten i våra kommuner. Jag frågade ju också om ministern avser att ta fram nationella riktlinjer. Jag vet inte om jag ska tolka svaret från ministern som att detta inte kommer att ske, för jag fick faktiskt inget svar på det. I så fall måste jag ju ställa följdfrågan: Hur ska vi säkerställa att vi inte får ett ökat inflöde av kontaminerat vatten i vår miljö? 49 Statsrådet (S): Tack, , för en fortsatt debatt på temat elbilar, den här gången med lite mer fokus på just kontaminerat släckvatten! Låt mig komma med en liten ingångskommentar: Vatten är ju det släckmedel som räddningstjänsterna i mest använder för att bekämpa bränder. Vatten hämtas från ledningsnätet eller pumpas från sjöar. Vatten som inte förångas när det används för att släcka bränder kan vara mer eller mindre förorenat, och det beror på vad som har brunnit. Det är detta som avgör vad som finns i det kontaminerade släckvattnet. Hur platsen för branden ser ut avgör hur komplicerat det blir. Kontaminerat släckvatten är på intet sätt ett nytt fenomen. Det är något som räddningstjänsten jobbar med . Det är inte heller unikt för elbilsbränder, men vid elbilsbränder är mängden kontaminerat vatten större och det finns fler olika beståndsdelar i det efteråt, vilket ställer krav. Oberoende av vilket slags brand det handlar om är MSB:s rekommendation till räddningstjänsterna att i största möjliga mån förhindra spridning av släckvatten, men när så ändå behöver ske bör det samlas upp i efterhand för destruktion. Denna rekommendation gäller alla typer av bränder där vatten används som släckmetod. Det är alltså inte unikt för just elbilsbränder. Om man går in och läser mer detaljerat i de rekommendationer som finns kan man se att MSB säger att den generella strategin vid bilbrandssläckning ska vara att minimera vattenanvändningen, kvarhålla så stor del av släckvattnet som möjligt på brandplatsen, välja det minst dåliga alternativet och slutligen på olika sätt försöka minimera skadans omfattning. Vid en släckinsats tipsar MSB om att till exempel täcka över brunnar, förhindra läckage till övriga rörgravar, valla in till en plats där det är tätt underlag, samla ihop släckvatten, suga upp släckvatten med slamsugningsbil och rena släckvatten med mobil rening. Det finns alltså väldigt mycket rekommendationer när det gäller detta. Sedan kommer ytterligare en vägledning om just detta som MSB tillsammans med har tagit fram. Jag menar att det är mycket kunskap på området. Det är mycket som har hänt . Man har arbetat med att finansiera projekt för att utveckla metoder och tekniker och med att ta fram utrustning för uppsamling. Det sker ett väldigt aktivt utvecklingsarbete både i den kommunala räddningstjänsten och kopplat till MSB som myndighet. Jag menar att det ska fortsätta. Jag har stort förtroende för att och tar frågan på största allvar. 50 (M): Tack, ministern, för svaret! Ja, jag har också stort förtroende för att detta ska genomföras eftersom det tas fram nya underlag. Men hur säkerställer vi sedan att det faktiskt finns kompetens ute i räddningstjänster och att detta verkligen genomförs, så att vi inte får kontaminerat släckvatten ute i vår miljö? Jag tänker att världen förändras. Vi får fler och fler elbilar. Det måste vi ta höjd för. Vi behöver mer kunskap och annat. finns det då metoder som används för rening av släckvatten, som MSB har tagit fram. På en del ställen i finns anläggningar som tar emot kontaminerat vatten för rening. På en del andra ställen är det lite längre att åka, och det ser lite glesare ut. Till och med här i vår huvudstad – detta har jag fått berättat för mig – är det väldigt svårt att bli av med kontaminerat vatten . Det är alltså svårt utanför kontorstid. Bränderna rättar sig dessvärre inte riktigt efter kontorstiderna. Kostnaderna är också ganska stora i en del fall. Det är alltså svårt att lämna ifrån sig detta, men det är också en kostnad som läggs på våra svenska räddningstjänster, vilket i sin tur belastar våra svenska kommuners budgetar. Jag ställde en fråga i min interpellation kring detta med pengar. Jag upprepar den: Har ministern och regeringen för avsikt att kompensera kommuner för risken att kontaminerat vatten ökar med anledning av hotet om fler elbilsbränder? har jag faktiskt fått er budget, och där fanns det inte med. Jag tolkar det som att man inte tänker ersätta kommuner för detta. Då undrar jag: Hur resonerar ministern egentligen kring det? Elbilarna ökar mer och mer, och det finns tydliga riktlinjer om ökad elektrifiering. De som sitter med svartepetter i detta är kommuner och räddningstjänster. Vad säger ministern till dem? 51 Statsrådet (S): är en uppgift. Uppgiften är att hantera bränder eller olyckor, så det är ingen förändrad ansvarsfördelning vi talar om här. Kommunerna måste ta höjd för en ökad risk för olyckor. Hur samhällsplaneringen ser ut påverkar verksamheten i en kommun, och det ser olika ut i landet. När det gäller just elbränder delar jag bilden att elbilsbränderna, generellt sett, kommer att öka . har vi i haft 34 rapporterade elbilsbränder. Det är inte jättemycket i förhållande till hur många bränder som räddningstjänsten hanterar i vårt land. Men jag delar bilden. Än så länge – detta hade vi en diskussion om förra gången – ser vi inte att det finns en ökad benägenhet för elbilar att brinna jämfört med de fossila bilar vi har . Men vi får se hur det utvecklar sig . Det kan vara så att äldre elbilar har en större benägenhet att brinna, som Anstrell påpekade. Det har vi inte sett . Men eftersom vi får allt fler elbilar finns det större risk att det brinner i elbilar – det är väl helt korrekt. Men när det handlar om kontaminerat vatten tror jag att man måste se att det är större än bara elbilar. Det handlar om alla typer av bränder. använder mycket vatten för att släcka bränder och kommer att behöva göra det också framöver. Då är miljöaspekterna viktiga, så att till exempel grundvatten inte påverkas eller försämras. Detta är en fråga vi jobbar med, men vi kanske kan återkomma till diskussionen efter det att vägledningen från MSB och har tagits fram. Jag tror nämligen att den kommer att påverka hur den kommunala räddningstjänsten kan jobba och göra att man får ett bättre beslutsstöd för det arbete som måste göras. Men ytterst finns det en lagstiftning som gör att räddningstjänsten måste ta hänsyn till miljön också när man gör sina räddningsinsatser. 52 (M): Ja, jag ser fram emot att vi kan fortsätta debatten när det underlaget kommer. När det gäller detta med att beräkna släckvatten handlar det både om förväntad brinntid och om brandvattenflöde. Som jag sa tidigare visar den fallstudie från som jag ramlade över i går, Fallstudie om släckvattenutredningar – från vilda västern mot en branschstandard, att det är en ganska stor otydlighet och att det finns stora skillnader mellan olika aktörer. Jag hade faktiskt inte läst den innan jag skrev min interpellation. Men jag kan säga att jag inte blev lugnad av att läsa den. Jag tänker: Kom igen , herr minister! Borde vi inte kunna få till lite tydlighet här? Det vore väl ändå bra för vår miljö med nationella riktlinjer när det gäller att omhänderta kontaminerat vatten på ett säkert sätt i alla kommuner. 53 Statsrådet (S): Jag tror att vi kan återkomma till den diskussionen . Men MSB har tillsammans med sagt att de just nu har tagit fram en vägledning som kommer att publiceras . Vägledningen är tänkt som ett generellt stöd vid bränder där vatten är kontaminerat och kommer att belysa vikten av att berörda aktörer arbetar tillsammans med hanteringen av det kontaminerade släckvattnet för att minska giftiga utsläpp och skador på miljön. De senaste årens kunskapsinhämtning på området kommer att redovisas i vägledningen, så det kommer nog att bli ett väldigt bra stöd för det utvecklingsarbete som måste ske på området. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:894 om utsläpp i svenska vatten 54 Statsrådet (S): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att säkerställa att beredskap i fråga om miljöräddning är modern och även klarar hybridoljor och hur jag planerar för att ska kunna genomföra sitt uppdrag, som innebär nya kompetenser, ny teknik och möjligen ny materiel. Vidare har hon frågat mig vilka arbetsuppgifter jag anser att kan prioritera bort för att kunna både hålla budget och genomföra sitt uppdrag. Det är ur miljö- och säkerhetsperspektiv av stor vikt att effektivt kunna övervaka och skydda hav, kustområden och större insjöar. är en central aktör inom området och har till uppgift att utföra miljöräddningstjänst och annan räddningstjänst till sjöss samt bedriva sjöövervakning. För sitt uppdrag har ett stort antal fartyg stationerade på ett tjugotal kuststationer längs , och samt flygplan stationerande på en flygkuststation i . analyserar löpande den förändrade hotbilden och vilken förmåga som behövs för en effektiv miljöräddningstjänst och miljöövervakning till sjöss nu och . Myndigheten har exempelvis identifierat att vissa nya typer av bränslen som transporteras eller används som drivmedel till sjöss medför att ny teknik och metodik behövs vid miljöräddningsoperationer. I detta arbete samverkar med andra ansvariga myndigheter och även med sina motsvarigheter i EU och i grannländer. Regeringen har tillfört anslag , med syfte att upprätthålla och stärka myndighetens verksamhet och förmåga. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget för ökas med och beräknar motsvarande tillskott 2023 och 2024. Anslagsökningen syftar bland annat till att stärka myndighetens förmåga till miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss samt att bidra till EU:s gränsbevakning och fiskerikontroll till sjöss. Inom ramen för sitt uppdrag utvecklar löpande sin förmåga i takt med omvärldsutvecklingen och vidtar de åtgärder som behövs för att bedriva en så effektiv verksamhet som möjligt. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen för att säkerställa förmåga till miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss. 55 (M): Jag besökte och fick reda på att det är ett problem med de nya hybridoljorna. De fäster inte på länsarna på samma sätt som så kallad gammal petroleumolja. De blir alltså kvar i vattnet. Man upplever det som att de kan bli vaxartade eller som att de helt enkelt blir kvar i vattnet. har miljöräddningstjänst till sjöss, och vid ett eventuellt utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen är det de som har uppdraget att ta hand om det. Det blir ganska svårt att ta upp någonting om man inte har verktyg eller materiel för det. En studie som norska gjorde 2017 visade att det även där fanns problematik i fråga om att ta upp hybridoljan. av handelssjöfarten använder sig av nya lågsvavliga bränslen, där hybridoljan utgör en stor del. Vi vet dock inte hur stor andel det är. Även här i har man konstaterat att hybridoljan är svår att ta upp, vilket gör att i sin helhet har en väldigt begränsad förmåga att utföra en effektiv miljöräddningsoperation om hybridoljorna skulle vara med i en olycka, eftersom våra upptagningssystem är anpassade för petroleumolja. Jag tänker att en fråga som skulle behöva belysas mer genom forskning är hur de löses upp även i vattenmassorna , hur stor risken är för kontaminering även där och hur den skulle se ut. Även i den här debatten är jag alltså ute efter att vi behöver ha tillräckligt bra skydd och kontroll av vårt vatten. Därför har jag frågat ansvarig minister vilka initiativ han har tagit för att säkerställa att beredskap i fråga om miljöräddning är modern och även klarar hybridoljor. Ministern blir mig dock svaret skyldig. 56 Statsrådet (S): Min poäng i svaret är att ständigt måste följa en förändrad hotbild, det vill säga när det kommer nya drivmedel eller annat kan förutsättningarna för arbete förändras. Det är det som sker just . Jag har ingen annan uppfattning än interpellanten. Det här är en ny utmaning för och inte bara i utan även i våra grannländer och i hela EU. Det finns inte någon riktigt effektiv teknik och metodik vid utsläpp av bränsle med lättare fraktioner. Myndigheten ser därför över sin förmåga att läktra och mellanlagra de här nya fartygsbränslena så att utsläpp i vatten kan begränsas. Man försöker titta på att utveckla den här nya förmågan i samarbete med EU och våra grannländer. Man deltar i projektet , som drivs av det norska och som syftar till att ta fram kunskap om hur de här nya bränsletyperna ska kunna omhändertas. Den här nya hotbilden är också huvudtemat på den nationella konferensen om oljeskadeskydd som arrangeras av Nationell samverkansgrupp för oljeskadeskydd. MSB är sammanhållande och är värdmyndighet för årets konferens. Man jobbar alltså hårt med frågan, men det är inte första gången som nya fenomen uppstår som och andra myndigheter måste hantera. 57 (M): Vi har haft ett flertal debatter om just där jag faktiskt också har sagt att jag inte tycker att regeringen har hörsammat rop på hjälp. De har alltså fått fler och fler uppgifter men inte mer pengar. De har heller inte fått några direktiv om vad som ska plockas bort från to do-listan. Ministern berättar nu att regeringen satsar 30,5 miljoner på . Det var jättebra, men de äskade ju 74 miljoner, varav 33 miljoner var till personalkostnader och 34 miljoner till fossilfri drift, till exempel. Med regeringens budgetsatsning på mindre än hälften av det som myndigheten har äskat kvarstår min fråga: Vilka arbetsuppgifter anser statsrådet att kan prioritera bort för att både kunna hålla budget och genomföra sitt uppdrag? Är det så att den rödgröna regeringen vill ge myndigheten ett free card vad gäller fossilfri drift, eller är det den fossilfria driften som är så viktig att myndigheten inte kommer att ha råd med personal? skriver i sitt äskande att för att kunna möta de krav som ställs på myndigheten behöver de utöka antalet årsarbetskrafter med 150 personer –2024. Frågan är, fru talman, om ministern och regeringen egentligen har någon plan eller om de smashar upp allt de kan på en onödig familjevecka i budgeten i stället för att på allvar ta ansvar för vår miljö och krisberedskap. 58 Statsrådet (S): Regeringen är väldigt tydlig med att vi måste gå mot fossilfrihet. Det måste gälla våra myndigheter. Men när det gäller just omställning till en fossilfri fartygsflotta är det en ganska omfattande omställning som kommer att ta väldigt att genomföra. Den omhändertas inte av de budgetsatsningar som är presenterade av regeringen , kopplat till myndigheten. Man kan alltid diskutera exakt hur mycket pengar en myndighet ska få i anslag. Jag kan väl bara avslutningsvis konstatera att regeringen ger myndigheten i ökade anslag, vilket var vad interpellanten hävdade att föreslog att myndigheten skulle få i vår förra debatt för bara någon vecka sedan. 59 (M): Mycket har hänt sedan vi hade den förra debatten. Till exempel har ju ni lagt fram en ny budget, och det har såklart även för avsikt att göra. Vi får väl återkomma till den delen. Som vi har varit inne på tidigare är personalsituationen inom ansträngd, vilket också har haft en direkt påverkan på förmågan. Under sammanlagt med för få miljöövervaknings- eller kombinationsfartyg har inte haft en tillfredsställande beredskap och närvaro till sjöss. De klarade heller inte målen för inställelsetid vid av årets miljöräddningsoperationer. Jag tänker att det kan få förödande konsekvenser om fel sorts olycka händer, om man kan uttrycka sig så, och vi får väldigt skadliga stora utsläpp. Det blir svårigheter när man inte kan genomföra planerad ordinarie verksamhet. Min avslutande fråga till ministern blir: Hur ska förväntas vara en viktig aktör i att bygga upp vårt totalförsvar när de inte ens ges förutsättningar att fullgöra sitt grunduppdrag? 60 Statsrådet (S): är en unik myndighet med en unik förmåga att agera till havs och till sjöss. Få andra myndigheter kommer ens i närheten. Detta innebär också att den här myndigheten får hjälpa till för samhällets bästa i ganska många olika avseenden och har flera viktiga ben att stå på. Ett av de benen är naturligtvis det civila försvarets utveckling men också stödet till det militära försvaret i händelse av krig. Regeringen har hjälpt till med stora ekonomiska satsningar på olika sätt för att rätta till en del av de stora underskott och problem som fanns i myndigheten. har vi annonserat att vi föreslår 30 nya till myndigheten, men det är rimligt att myndigheten tvingas till svåra avvägningar och till att bestämma sig för vilken typ av verksamhet som måste prioriteras inom ramen för det uppdrag man har. Jag har stort förtroende för att ledningen för hanterar detta efter bästa förmåga. Förhoppningsvis blir det lite lättare när man får 30 nya . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 12 Svar på interpellation 2020/21:816 om överskuldsättning 61 Statsrådet (MP): har frågat mig för det första vilka konkreta satsningar riktade till unga personer jag ser ett behov av med anledning av fördubblingen av skuldsaneringsansökningar från unga och överskuldsättning som växande samhällsproblem, för det andra om jag kan tänka mig att införa ett komplett skuldregister och för det tredje hur jag ser på behovet av att revidera lagen om högkostnadskrediter så att även fakturaköp som övergår till delbetalning omfattas. har konsumtionslånen ökat snabbt, och den här typen av lån kan få stora konsekvenser för människors privatekonomi. Jag håller helt med om att det är oroväckande att unga personer har omfattande skulder och att många hamnar i register. Regeringen tar frågan om överskuldsättning på stort allvar och har därför tagit en rad initiativ, som också framhåller, . Initiativen omfattar ändringar i lagstiftning, uppdrag till myndigheterna samt andra stödjande och förebyggande åtgärder. Regeringen har till exempel infört ett ränte- och kostnadstak för så kallade högkostnadskrediter. Reformen verkar enligt en analys från ha bidragit till att minska utbudet av högkostnadskrediter. infördes även bestämmelser om att ett kreditalternativ inte får vara förvalt eller presenteras före andra betalningssätt vid e-handel. Åtgärden bidrar enligt en nyligen publicerad rapport från till att minska riskerna för att konsumenter lockas till oöverlagda krediter vid e-handel. presenterande Europeiska kommissionen ett förslag till nytt konsumentkreditdirektiv. Regeringen välkomnar förslaget och avser i förhandlingarna att verka för ett högt och balanserat konsumentskydd. Det är också viktigt att företagen som lämnar konsumtionslån agerar ansvarfullt. En god kreditprövning bidrar till att minska riskerna som är förknippade med konsumtionslån. , och har uttryckt att branschen måste ta ett större ansvar för konsumtionslånen. har beslutat om nya allmänna råd, och även har föreslagit nya allmänna råd som ska klargöra hur kreditgivare bör agera för att leva upp till kraven på god kreditgivningssed och på kreditprövning. Med det sagt fortsätter regeringen att följa frågan om överskuldsättning och kreditprövning av konsumtionslån. Regeringen utesluter inte att ytterligare åtgärder för att motverka överskuldsättning behöver vidtas. 62 (SD): Problemen med överskuldsättning till följd av konsumtion hos privatpersoner är stora. Summan av de fordringar som svenska folket just nu har hos kronofogden och olika inkassobolag är ungefär 165 miljarder. Det är inte direkt småpengar. Förutom de problem de ger i privatekonomin med dålig kreditvärdighet, som kan leda till att man får svårigheter att erhålla lån eller att få och behålla en bostad, medför överskuldsättning även lidande och psykisk ohälsa. Enligt en rapport från har var sjätte skuldsatt person försökt att ta sitt liv. Ångest och depression är kraftigt överrepresenterat i gruppen skuldsatta jämfört med befolkningen i stort. Den här regeringen har haft makten i lite . är det faktiskt inte mycket som har blivit bättre. Inte heller när det kommer till överskuldsättningen har regeringen lyckats. Det är bra att och jag verkar dela problembilden av överskuldsättning, men jag saknar svar på vilka konkreta åtgärder som statsrådet ser behov av och har för avsikt att vidta – specifikt när det kommer till gruppen unga, där vi vet att problemen ökar kraftigt. Att nu kommer med ett förslag till ett nytt konsumentkreditdirektiv är kanske bra, men det är inte tillräckligt att bara sitta och vänta på nya EU-regler. Vi måste agera här och för att vända trenden, och nyckeln i det förebyggande arbetet är de unga. Det kan få förödande konsekvenser att som ung gå in i vuxenlivet med skulder. Allt fler unga personer ansöker om skuldsanering hos . Det har i många fall rapporterats att skuldsanering tycks ses som något man lättvindigt kan ansöka om och som en enkel utväg, men problemen mynnar egentligen ut i kunskapsluckor. Det här blir också en negativ spiral eftersom osund skuldsättning hos unga riskerar att leda till att färre barn kan tillgodogöra sig kunskapen från sina föräldrar. Unga personers kunskaper om privatekonomi behöver förbättras. Därför måste vi utreda hur skolan ska kunna ta ett större ansvar för att stärka unga personers kunskaper om privatekonomi och hur samarbetet mellan skola, berörda myndigheter och företag inom branschen kan utvecklas. Det här är något som har efterfrågats av exempelvis kredithanteringsbolag, ekonomer och även av initiativet Ung Privatekonomi.