prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Det är med andra ord inte lika enkelt som vi har kunnat få för oss när vi läst diverse ledarsidor . Liberalerna står bakom förtydligandet av det ord – värdegrund – som har orsakat mycket av denna debatt. Vi tycker att det är bra att det förtydligas på det sätt som görs. Från vår sida vill vi se en parlamentarisk utredning för att föra in den akademiska friheten i grundlagen. En sådan utredning skulle också göra det möjligt att tydligare definiera vad som är akademisk frihet och hur den bäst värnas. Möjligheten till en sådan utredning öppnas det för i propositionen, och vi vill med detta understryka att vi från Liberalernas sida gärna ser att en sådan utredning kommer till stånd i närtid. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Räddhågsna lärosäten sviker sin uppgift. Detsamma gäller riksdag och regering om dessa statsmakter inte aktivt och tillräckligt slår vakt om den akademiska friheten. Jag vill lyfta fram några delar i propositionen. För det första vill jag lyfta fram satsningar med inriktning mot kvalitet och excellens. Vi vet av erfarenhet att högkvalitativ forskning inte kan stampas fram ur jorden. Den förutsätter en mångårig process. Den börjar med en god grundutbildning, fortsätter med goda villkor för doktorander, internationella samarbeten, tillgång till den bästa forskningsinfrastrukturen och så vidare. Vi ser fram emot det nya system för fördelning av forskningsmedel enligt kvalitetsindikatorer som kommer att utformas till 2023. Vi ser också fram emot och välkomnar att processen för beslut om benämningar för universitet förtydligas för att förstärka kvalitetsaspekten och för att högskolor ska bli bedömda på likvärdiga grunder. Vi är också stolta över att det i propositionen avsätts medel till så kallade excellenscentrum. Det är någonting som liberaler ofta har talat varmt om. Det handlar om långsiktiga satsningar inom områden där svensk forskning är eller har förutsättningar att bli stark i ett internationellt perspektiv. För det andra skulle jag vilja lyfta fram praktiknära forskning inom offentlig sektor. Utnyttjar äldreomsorgen tekniska landvinningar som kan innebära ett bättre liv för årsrika? Hur får elever med en neuropsykiatrisk diagnos den bästa möjliga utbildningen? Det är två exempel på ämnen som står i centrum för så kallad praktiknära forskning. Forskning med direkt anknytning till olika professionsområden är central för kvaliteten i de verksamheterna. Vi är glada att det nu avsätts medel både till forskarskolor och till forskning kring äldreomsorg. För det tredje vill jag lyfta fram bildningslyftet. Humanistisk forskning lär oss mer om vår historia, om vår omvärld och om oss själva. Men klassiska bildningsämnen på lärosäten har länge varit styvmoderligt behandlade. Anslagen har urholkats och så vidare. Hur viktigt begreppet anställbarhet än är ligger det i den fria akademins väsen att det också måste undervisas om sådant som inte kan omsättas i någon lönsam yrkesverksamhet. Samhället berikas med ett djup och en långsiktig motståndskraft mot såväl förenklingar som fördumning om vi satsar på humanistisk forskning. För det fjärde vill jag lyfta fram forskningsinfrastruktur och ESS-anläggningen. Neutronvetenskap, eller neutron science, är på många sätt vetenskapen om vardagen. Den är grundläggande för nya och bättre datachips, kosmetika, textilier, livsmedelsteknologi och läkemedel. Forskning och utveckling av denna neutronvetenskap sker bland annat vid ESS-anläggningen i . Med detta sagt: Modern forskning blir alltmer beroende av avancerad utrustning. Det handlar om stor datakapacitet, renrum, avancerade teleskop eller acceleratorer. Detta är forskningens infrastruktur. Under alliansåren startade just ESS i . Och vi är glada för att det inom ramen för denna proposition avsätts medel både till forskningsinfrastruktur och till en långsiktig finansiering av just ESS. Avslutningsvis, fru talman: Det är fantastiskt att vi har möjlighet att lyfta fram både behovet av bildning för ett samhälle och betydelsen av neutronvetenskap. Betydelserna är olika, men ett samhälle behöver likväl båda delarna för att kunna utvecklas. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 88 (MP): har en lång tradition av att vara en framstående forskningsnation. Den traditionen tar vi vidare när vi ska besluta om den forsknings- och innovationspolitiska propositionen som har lagt fram. Det är en stor och viktig dag för svensk forskning, för akademin och lärosätena, men också för näringslivet, civilsamhället och alla dem som berörs när vi tar ett samlat grepp om forskningens inriktning, villkoren, finansieringen och hur innovation och samverkan ska se ut. Jag känner mig glad och genuint stolt över regeringens proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för . Det är en produkt, en proposition, som tar ansvar och som möter behoven från forskningen och forskarsamhället men också från samhället, industrin och näringslivet, som möter de utmaningar som vi står inför och som bidrar till att föra forskningen i framåt. Propositionen tar flera av de långsiktiga satsningar som initierades i den förra forskningspropositionen vidare. Det gäller inte minst den ökade ambitionen kring samverkan, men också de långa – tioåriga – nationella forskningsprogrammen. De har varit framgångsrika och tas vidare. Några av dem kommer att förstärkas, och ytterligare några tillkommer i denna proposition. De utgår från de stora samhällsutmaningar som vi ser. Här är hotet mot klimatet, miljön och den biologiska mångfalden naturligtvis oerhört viktigt att möta. Vi har stora kunskaper på detta område men också väldigt stora och besvärande kunskapsluckor. Det nationella forskningsprogrammet om klimat har naturligt nog vuxit till att bli det största av dessa tioåriga forskningsprogram. Vi behöver veta mer om hur och när klimatförändringarna drabbar oss och våra samhällen, hur vi kan ställa om för att i någon mån motverka klimatförändringarna med tekniska lösningar, ändrad livsstil och minskad konsumtion. Men här finns också satsningar på det vi kallar klimatanpassning, det vill säga forskning kring vad vi behöver göra för att möta konsekvenserna av det förändrade klimatet. Vi vet att klimatförändringarna är här. Vi ser effekter i form av torka, bränder, översvämningar, starka vindar, katastrofer i det stora men också försämrade förutsättningar för den enskilde i sitt jordbruk och skogsbruk. ser vi att människor globalt behöver flytta på sig för att det förändrade klimatet omöjliggör försörjning eller rent av liv på vissa platser i världen. UNHCR och IOM räknar med att 200 miljoner människor kommer att ha tvingats på flykt på grund av klimatförändringarna fram till seklets mitt – alltså 2050, om bara tre decennier. Man skulle nästan kunna se detta som en början på en ny folkvandringstid när det är så många människor som måste flytta på sig. Hur möter vi det och bibehåller idén om fred i världen? Det är en stor fråga. Hotet mot vår försörjning, här i och globalt, av mat och dricksvatten är andra stora ödesfrågor. Ett nytt tioårigt program om hav och vatten inrättas för att få mer kunskap kring det. Den biologiska mångfalden i våra vatten är hotad, och arter dör ut. Stora vattenreservoarer djupt ned i marken töms i en allt annat än hållbar livsmedelsproduktion världen över. Plast och föroreningar av ämnen som inte bryts ned är ett annat hot mot våra vattendrag. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Hälsoutmaningen är en annan del som bemöts i propositionen. Pandemin har visat att vi har brister i hälso- och sjukvården, men den påminner oss också om att vi behöver leva mer hälsosamt. En återgång till den livsstil som vi kommer från kommer sjukvården inte att klara, och det kommer inte heller till exempel sjukförsäkringssystemet att klara. Vi behöver mer forskning om exempelvis folkhälsa. Vad gäller hälso- och sjukvården finns stora behov av kunskap om antibiotikaresistens, precisionsmedicin och psykisk hälsa, men också om särskilda diagnoser, ovanliga diagnoser och sjukdomar – liksom om pandemier, naturligtvis. Alla de här delarna finns med i propositionen, med tilldelade medel. Detsamma gäller primärvården. Vi behöver också veta mer om vårdskador. Det är något jag själv har drivit som politiker. Det skrämmer mig oerhört att 1 000–2 000 dödsfall sker på grund av misstag i vården. En vän till min familj, en äldre kvinna, gick bort i julas efter att ha hamnat på sjukhus i en mindre allvarlig åkomma. I sjuksalen smittades hon med covid-19, och hon avled kort därefter. Sådant ska ju inte få hända. har tagit fram en nationell handlingsplan kring patientsäkerhet som till stora delar handlar om att vi behöver utvidga vår kunskap. Det finns medel avsatta till forskningsrådet Forte för preventiva åtgärder och folkhälsa, där också patientsäkerhet omnämns och bör komma in. Ett annat område där har varit pådrivande är alternativa metoder till djurförsök. Det har lyfts tidigare här i debatten, och det har ägnats ett helt eget avsnitt i propositionen. Djurförsök är dyra, tidskrävande och oprecisa, men behöver vi djurförsök för att ta fram till exempel säkra mediciner och läkemedel. Samma resultat kan dock fås genom alternativa metoder – i datorgenererade simuleringar, genom material som liknar mänsklig vävnad eller genom organ på chip, till exempel. Det finns ett EU-direktiv som säger att vi ska fasa ut försöksdjur. Det finns absolut en etisk aspekt på det här området, men genom alternativa metoder kan man även minska både kostnader och tider för forskningen. Mycket finns alltså verkligen att vinna på en sådan här satsning, och vi tillför medel via och 3R-center vid för detta. I sammanhanget kan jag väl också nämna att nu har fått ett uppdrag i regleringsbrevet att kartlägga åtgärder för att minska användningen av försöksdjur. Det är helt klart att vi behöver en handlingsplan, med tidsgränser. Finns det då några brister i propositionen? Ja, på några områden tycker jag att vi kanske kunde ha kommit lite längre. Vi gör stora satsningar på medicinsk forskning och på innovationer, teknik och naturvetenskap, men vi behöver även fortsätta göra satsningar på humaniora. Det är ett stort område med väldigt många studenter och många forskare, men tyvärr tappar det finansiering. Det gäller både riktade satsningar och fria forskningsmedel. Vi kan till exempel se detta i att andelen avslag i forskningsansökningar inom humaniora och konst är betydligt större än för andra discipliner. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Här hade jag önskat att vi hade kommit något längre i propositionen, även om vi gör vissa satsningar på till exempel bildningslyft – vilket förtjänstfullt har lyfts tidigare i debatten – och forskningsskolor inom humaniora. För är humaniora väldigt viktigt, och vi arbetar vidare för att stärka humanistisk vetenskap och finansieringen av den. Vi behöver också göra mer för att trygga universitetslärares och forskares anställningar samt skapa karriärvägar och kreativa forskningsmiljöer. ser vi att lärosätena har en orimligt stor andel tillfälliga anställningar, timanställningar, visstidsanställningar och staplade anställningar. Här behöver vi ställa krav på lärosätena, och det gör vi i propositionen i form av lärosätesspecifika mål för karriärtjänster och för rekrytering av kvinnliga professorer. Vi har dock autonoma lärosäten som själva måste bli bättre på de här delarna, och i förlängningen behöver vi nog också avsätta mer medel till det här området. Här kommer vi nämligen också in på den akademiska friheten, som ju har debatterats ganska mycket – och även tidigare här i debatten. Ska forskningen vara fri behövs möjlighet att fritt utveckla idéer. Det behövs miljöer med trygga forskare och en nära koppling mellan undervisningen och forskningen; det tycker jag också är viktigt. I propositionen höjer vi basanslagen till lärosätena, och jag hoppas få se att de medlen används till anställningar och kreativa forskningsmiljöer. Den akademiska friheten stärks också genom en ny formulering i högskolelagen: Det ska stå att ”den akademiska friheten ska främjas och värnas”. Det är viktigt och bra – och påkallat, får jag väl också säga. Hot och hat mot forskare måste verkligen stävjas. Det är en arbetsmiljöfråga men också en fråga för forskningens och undervisningens frihet. Vi ser även att de grundläggande friheterna i länder runt omkring oss minskar. Demokratin är globalt på tillbakagång. Yttrandefriheten, och däri även den akademiska friheten, är en del av det som begränsas i ett tidigt skede i avdemokratiseringen. Här i kommer hotet med all tydlighet från . Vi ser det i de kommuner där är med och styr men också i uttalanden och i politiska förslag här i . Kulturyttringar begränsas, den fria journalistiken ifrågasätts och stödet till folkbildningen skärs ned. När det gäller den högre utbildningen och forskningen hör vi attacker mot utpekade teoribildningar och metoder på ett sätt som jag tycker tydligt bryter mot principen om armlängds avstånd. Regeringen öppnar i propositionen för en eventuell framtida grundlagsändring. Den svenska konstitutionen är dock inte riktigt anpassad för att skydda mot regeringar som vill peta i de grundläggande rättigheterna. Det enda säkra skyddet är, fortsatt, att inte rösta fram en regering som stöder sig på eller är beroende av den här typen av partier. Avslutningsvis, eftersom jag har pratat lite för länge: Det är en stark forskningspolitisk proposition som har att besluta om . Regeringen har verkligen gjort läxan, lyssnat in sektorn, remitterat delar i förväg, gjort justeringar där det har behövts och lagt fram ett förslag till forskningspolitik som så här långt har bemötts mycket väl. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet och till regeringens forskningspolitiska proposition. 89 Statsrådet (S): Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Jag är stolt över det svenska forskarsamhället och över svensk forskning. Jag är stolt över hur den bidrar till att bygga vårt samhälles styrka. Forskning är en angelägenhet för oss alla. Forskning behövs för att förbättra samhället och våra gemensamma liv. Forskning krävs för de nya stora genombrotten. Den pågående pandemin prövar oss alla fortfarande hårt, men den visar också med all tydlighet på vikten av ny kunskap genom forskning, innovation och samarbete. Så skapas vaccin och medicinteknik, liksom kunskap om beteendeförändringar – sådant som behövs för att vi ska kunna ta oss ur den här krisen och bygga samhället starkare för framtiden. Behovet av forskning och innovation är inte unikt för den här krisen; även andra stora samhällsutmaningar kommer att kräva ny kunskap, och det kommer att vara centralt med mer forskning och innovation. Vår tids ödesfråga, klimathotet, är ett exempel på detta. Ny teknik, nya genombrott och nya vetenskapliga samarbeten krävs för att vi ska kunna ställa om samhället utan att någon hamnar efter. Med mer kunskap kan vi genomföra den rättvisa klimatomställningen, öka vår konkurrenskraft och stärka samhället inför kommande utmaningar. Investeringar i forskning och ny kunskap lägger grunden för ett starkt samhälle och möjliggör viktiga genombrott och innovationer. Det skapar jobb från norr till söder, och det skapar välstånd och utveckling. debatterar nu och ska besluta om regeringens proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för . Jag vill passa på att från regeringens sida tacka och Liberalerna för ett mycket gott samarbete. Det här är en proposition som är viktig för som ledande kunskapsnation. Vi ökar resurserna till forskning och innovation med och med 13,6 miljarder. Det här är en 10-procentig nivåhöjning av det statliga forskningsanslaget för att stärka den fria forskningen, för att möta fem breda samhällsutmaningar som ligger i linje med de samhällsutmaningar som också och EU har identifierat och för att skydda den akademiska friheten. För att möta samhällsutmaningar som rör hälsa och välfärd gör vi satsningar inom två helt avgörande områden. Dels inrättar vi ett nytt långsiktigt nationellt forskningsprogram om virus och pandemier. Vi satsar på förstärkt labbkapacitet, primärvård och life science. Dels gör vi satsningar för en bättre folkhälsa, med bland annat ett nytt nationellt forskningsprogram som ska motverka psykisk ohälsa. När det gäller samhällsutmaningen klimat och miljö gör vi en avsevärd förstärkning av det nationella forskningsprogrammet om klimat, som blir det största nationella forskningsprogrammet. Vi inrättar ett nytt långsiktigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. ska gå före på miljö- och klimatområdet. Arbetet ska baseras på forskning och vetenskap, och detta är en omfattande förstärkning av svensk klimat- och miljöforskning. När det gäller kompetensförsörjning och arbetsliv, som är den tredje samhällsutmaningen, stärker vi arbetslivsforskningen. Vi föreslår en lagändring som förtydligar lärosätenas ansvar för det livslånga lärandet, och vi satsar på forskarskolor inom vård och skola och på ett bildningslyft. Vi annonserar en rad åtgärder för bättre kompetensförsörjning och trygga villkor inom universitet och högskolor, som är den största statliga arbetsgivaren. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för För samhällsutmaningen ett demokratiskt och starkare samhälle lanserar vi – återigen som med alla nationella långsiktiga forskningsprogram – två nya nationella forskningsprogram som är långsiktiga och tioåriga för att minska brottslighet och segregation och som innebär en särskild satsning på säkra samhällen. För den sista samhällsutmaningen, digitaliseringen, inrättar vi avslutningsvis ett nytt nationellt forskningsprogram om hur digitaliseringen påverkar samhället. Vi gör också en satsning på cybersäkerhet. Det är särskilt viktigt nu när pandemin gör att digitaliseringen accelererar. Vi gör också satsningar på digital teknik som artificiell intelligens. Vi ska såklart ta vara på digitaliseringens möjligheter för en bättre välfärd, nya jobb och stärkt konkurrenskraft, men utan att människor hamnar på efterkälken. Utöver dessa områden vidtas en rad ytterligare åtgärder för stärkt forskning och innovation, bland annat ett förtydligande av samverkansuppgiften i högskolelagen och stora satsningar på forskningens infrastruktur. Vi meddelar att blir . Ett nytt universitet i med kraftigt ökade forskningsresurser är en strategisk satsning för att stärka regionens utvecklingskraft och som ledande forskningsnation. har en framstående position bland landets högskolor. Det ger en stark grund att stå på. Det är den högskola som har störst antal doktorander och flest examenstillstånd på forskarnivå. Man har också en hög andel extern forskningsfinansiering. Allt detta är kvalitetsindikatorer. Investeringar i forskning och utbildning är självklara för framtid. Kunskap bygger starkare. Till skillnad från i de tidigare forskningspolitiska propositionerna gör vi nu nästan hela nivåhöjningen i fyraårsperioden. Det är viktigt för att stärka upp det som redan görs och för att få fram nya innovationer men också för att möta pandemins effekter. ökar vi resurserna med , en ökning som är nio gånger större jämfört med i den föregående propositionen. Denna snabba ökning är viktig, inte minst när privat investering i forskning och innovation riskerar att minska till följd av pandemin. Staten tar ansvar för att upprätthålla satsningarna på svensk forskning och innovation när såväl samhället som ekonomin och forsknings‑ och innovationssystemet utsätts för särskilda påfrestningar. Vi värnar den fria forskningen både med resurser och genom lagändring. Akademisk frihet är en viktig grund för ett demokratiskt och starkt samhälle. Den säkrar rätten att ta fram och sprida kunskap i ett samhälle. Den friheten behöver skyddas och försvaras. Vi ser flera exempel i världen där universitets och högskolors roll som en självständig och kritisk kraft i samhället och forskarens rätt att fritt sprida och söka kunskap hotas. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Vi ser hur högerauktoritära krafter attackerar forskning om vissa ämnen som ett sätt att påverka utvecklingen i landet. Det är extrema krafter som förnekar fakta om vår historia och om hur vi ska hantera stora utmaningar, till exempel klimathotet eller pandemin. Detta hotar samhällsutvecklingen och i längden hela demokratin. Det ska inte vara väg. Den fria forskningen och den fria akademin ska stärkas. Regeringen föreslår därför att vi i högskolelagen slår fast att den akademiska friheten ska främjas och värnas inom samtlig verksamhet som högskolorna bedriver – detta för att markera vikten av det fria kunskapssökandet och den fria kunskapsspridningen. Det är en stark signal om att utbildning och forskning ska fredas. Att det finns möjligheter att fritt söka och sprida kunskap och för forskare att granska det som sker i samhället är av absolut största vikt för samhället och för hela demokratin. Mot en ökande faktaresistens och desinformation i samhället och omvärlden finns en tydlig motkraft: forskning och vetenskap. I propositionen beskrivs den redan gällande värdegrunden för statsanställda precis som andra redan gällande lagar beskrivs, till exempel lagen om etikprövning av forskning och lagen om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet, fusk, i forskning. Det här är av stor vikt. Forskningens och akademins frihet är en frihet med ansvar. Ingen ska kunna gömma sig bakom fri forskning eller en fri akademi för att hota, hata eller bete sig illa. Värdegrunden bottnar i regeringsformens grundläggande krav: demokrati, legalitet, objektivitet, fri åsiktsbildning, respekt, effektivitet och service. Det är den redan gällande värdegrunden, och jag hoppas verkligen att inget parti i vill se ett avskaffande av principer som fri åsiktsbildning eller demokrati. Jag är mycket stolt över den ordning som vi har i , där all forskning kvalitetsgranskas. Jag är stolt över den vetenskapliga granskning som vi har i på våra lärosäten och i våra forskningsråd. Det är det här vi ska värna. Det är inte politiken som ska styra forskning eller bedöma vetenskaplighet. Det är vetenskapssamhället som ska göra det med den vetenskapliga metoden som grund. Det är forskarna som formulerar sina forskningsfrågor. Det är den här friheten som ska värnas och förstärkas med principen om den akademiska friheten i högskolelagen. Detta är vad vi gör, och det är viktigt i när vi ser runt om i världen att de här friheterna hotas. Det är också rimligt när vi har ett parti i riksdag som , som gång på gång ifrågasätter hela vetenskapliga forskningsfält. Regeringen stärker även den fria forskningen genom ökade forskningsresurser till universitet och högskolor i hela landet samt en förstärkning av medlen till . Kraftigt ökade strategiska forskningsanslag till universitet och högskolor gör det möjligt för dem att planera långsiktigt, anställa forskare med rätt kompetens, finansiera viktig utrustning som laboratorier och bedriva forskarutbildning och andra viktiga faktorer som krävs för en forskning av hög kvalitet. Vi gör därtill en satsning på den konstnärliga forskningen, som liksom konsten står för en del av det demokratiska samtalet genom att debattera, ifrågasätta och gestalta komplexa frågor. Och som av en händelse är det just den konstnärliga forskningen som inte vill finansiera. Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Vi gör avslutningsvis en mycket stor satsning på svensk forskning och innovation med sammanlagt 13,6 miljarder . Det här lägger inriktningen för , det stärker den akademiska friheten och det möter stora samhällsutmaningar. Det är en politik som läggs fram i mitten av svensk politik. Det gör att kan byggas starkare. Vi kan möta kommande kriser, vi kan stärka grundforskningen och vi kan genomföra en klimatomställning där ingen lämnas efter.