prot · H90948 · 2021-12-17 00:00:00 — Elektroniska och digitaliserade system är på väg att lösa problemet. Men det är inte någon tröst för dem som inte har fått sina pengar på väldigt . De har ju rätt till dem om domstolen har sagt så. Vi kommer att fortsätta följa ärendet väldigt noga. Eftersom interpellationen kommer från moderaten kan jag nämna en sak som jag är glad över. Länge hade vi en situation i där var väldigt tveksamma till att införa ett korttidsstöd. låter det som att det har blivit vardag också för att vi ska kunna skydda företag vid stora svängningar. Det välkomnar jag, för det tror jag att vi kommer att ha stor nytta av . 133 (M): Jag tackar ministern för det utvecklade svaret. Ministern behöver inte vara nervös – jag har ändå ätit några pepparkakor . ”Vi kommer att fortsätta följa ärendet väldigt noga” – det är en typ av uttalande som jag går igång på. Jag hade ändå hoppats att en ny minister hade kunnat visa lite mer handlingskraft än att säga att han ska följa saker. Att man följer saker brukar oftast inte leda till förbättringar. Många branscher är utsatta, speciellt hotell- och restaurangbranschen, som vi redan har varit inne på. Där har man svårt att gå runt i sina företag om ingen äter och ingen reser. Företagaren på Sigtunahöjden, en mötesanläggning i , berättar att avbokningarna rasar in, som räntor, amorteringar med mera krävs av banken. Hon vet nu att kvartal 1 i stort sett kommer att vara förlorat. Hon berättar att de fortfarande väntar på nästan 300 000 i permitteringsstöd från . De har tappat halva omsättningen mot ”normalläget” och tvingats halvera personalen. Det berättas från ganska många håll om hur krångligt allt är kring de stöd som regeringen har beslutat om. Det finns önskemål om att inte ska ha någonting med stöden att göra och att man ska lägga all stödadministration hos , samt om att all administration kraftigt ska minskas och förenklas. Det är någonting som vi moderater alltid strider för – vi måste förenkla regelverken, så att företagarna hinner vara företagare. Det är ändå där jobben skapas. En viktig del verkar också vara att man måste kunna få prata med sin handläggare. Jag pratade på lunchen med en företagare som berättade att hon inte har någon handläggare. Hon är en av dem som skulle ha fått pengar men fortfarande inte har någon handläggare på sitt fall som har kommit tillbaka. Ringer man dit hänvisas man till en allmän telefonsupport som inte har några befogenheter och heller inga kunskaper om ditt ärende. Därför vet de fortfarande inte när det här ärendet ska upp. En företagare berättar om hur svårt hon har det. Hon äger fastigheten där hon bedriver sin verksamhet, och då har hon inte rätt att ta upp hyran som en fast kostnad i omställningsstödet. Det tvingar fastighetsbolaget att ge orimliga hyresrabatter för att rädda driftsbolaget, medan fastighetsbolaget får stå tillbaka och skjuta på nödvändigt underhåll och renoveringar. Får fastighetsbolaget dessutom del av hyresstödet ska det dras av från driftsbolagets omställningsstöd, trots att driftsbolaget inte fått ta upp hyran som en fast kostnad från början. Det här är lite snurrigt. Man kan förstå att många företagare tycker att det är krångligt. Jag tycker själv att det är krångligt. Det blir ett moment 22 i många fall. Det är inte bara det här som är snurrigt. , som driver ett företag inom resebemanning, sökte stöd, fick avslag på grund av jämförelsemånaden, fick rätt i domstol, hamnade hos igen och bollas nu mellan nya olika handläggare. Så länge ärendet ligger ohanterat hos kan hon inte söka om fler stödperioder, och därför kan hon inte få ut sina utlovade pengar. Hon kan inte heller söka nya, detta trots att det är myndigheten som har gjort fel. Här straffar vi alltså duktiga företagare. Det är så att man baxnar! Jag vill ge en eloge till alla företagare som orkar jobba vidare trots alla dessa krångliga regler. Det här behöver verkligen ses över. Det är en stor utmaning med all administration kring stöden. Alldeles för många olika myndigheter som har varit inblandade verkar göra att det blir alltför trassligt. Jag undrar om inte ministern håller med om att det borde samlas på ett ställe så att ansökningsprocesserna kan samordnas. Vore det inte på sin plats att samla företagare och se hur detta kan lösas bättre? Som jag sa skapas fyra av fem jobb i små och medelstora bolag. Vi behöver dessa företagare. Vi behöver lyssna på dem, för de är kloka. 134 Näringsminister (S): Jag delar uppfattningen att vi måste göra detta i nära samarbete med branschen, och jag har redan haft möte med branschen som i huvudsak tycker att korttidsstödet har fungerat väl. Visst finns det enskilda fall som har kommit i kläm, och det har också varit, som vet, en stor debatt om fusk när företag har tagit ut korttidsstöd. in blev det också en skärpning av regelverket efter alldeles för många fall av fusk. Det måste vara rättssäkert åt båda hållen, och det är väl efter den skärpningen som det mesta av de problem som beskriver kommit upp. Återigen vill jag säga att det här är någonting som vi har pratat väldigt mycket med om. har kvitterat och återkommit med krav på nya resurser för att kunna öka bemanningen. Det har de också lyckats med efter hand. Precis som säger är pandemin långt ifrån över, och jag är väldigt glad att vi kunde presentera en överenskommelse mellan om att återinföra några av de stöd som har varit en väldigt stor hjälp för företag under pandemin. Omsättningsstödet har kanske varit det mest träffsäkra av alla stöd vi har genomfört. Tack vare att regering och riksdag i nära samarbete lyckades vara så flexibla i de här stödformerna har vi till skillnad från många andra länder lyckats rädda tiotusentals jobb, precis som tar upp. Men det är klart att om man tar fram ett nytt regelverk, en ny stödform utan ordentliga underlag och utan ordentlig beredning blir det inte alltid rätt. Jag blev i min tidigare roll ofta tillfrågad om detta , till exempel om möjligheten att ha korttidsarbete under uppsägning. För en facklig ledare, som jag var , var det en omöjlig tanke. Men det var helt enkelt för att rädda de här arbetsgivarna från konkurs. Som sagt, vi gör en utvärdering av hur korttidsstödet har fungerat . Jag tror att den kommer att visa att väldigt många jobb och väldigt många människor blev skyddade av det, och jag tror att det finns anledning att återkomma. Vi har redan aviserat nya regler så att vi kan ta tillbaka karensen på korttidsstöd för att kunna använda även detta om pandemin fördjupas igen, något vi hörde om här . Jag hoppas att vi kan fortsätta ett nära och gott samarbete. Naturligtvis ska vi se till att det blir rättssäkert så att ingen behöver vänta på sitt stöd längre än vad domstolarna säger. Det är självklart; det måste bli så. Om jag ska ge några starka ord att följa är det att jag ska se till att det blir så för de företagare som inte har fått sina resurser . 135 (M): Jag vet att flera företagare lyssnar på debatten. De kommer naturligtvis att höra av sig för att berätta huruvida det här har gått, att det här inte bara ska följas utan att det ska åtgärdas. För deras skull hoppas jag att det sker väldigt skyndsamt, för de sitter riktigt i klistret. Ministern berättar i flera anföranden att det nu är fler personer anställda på . Ändå är inte uppgiften löst. har vi hört att ministern ska säkerställa att det här ska gå skyndsamt. Det känns lite som om myndigheten sitter och tjuvhåller på de här pengarna, om man nu får säga så i kammaren, och inte vill betala ut dem. Eller finns det något annat fel i processen hos en myndighet som gör att det här tar ? Det är som sagt inte bara pengar eller personer som hjälper till i det här fallet. Jag har haft förmånen att ha en helt fantastisk praoelev, , som sitter här och lyssnar. En av de frågor hon ställer sig i detta är: Pandemin har pågått , snart två . Ministern säger att stöden har tillämpats och att praxis är under utveckling. Men är väl ändå nog med tid för att kunna utveckla och förbättra stöden, i alla fall för att få bort sådana här fundamentala problem? En kommitté för att göra en översyn av hur det har funkat är bra, men ibland behöver man lära sig här och och inte efter pandemin. Avslutningsvis vill jag fråga ministern hur tankarna ser ut för framtiden, exempelvis gällande vaccinpass som skapar möjligheter för människor att röra sig ute och för företagare att hålla igång sina verksamheter. Det här är ett omdebatterat ämne; det kan vi se inte minst i våra mejlkorgar. Men vore det inte enklare och bättre för att hindra smittspridning att införa covidpass generellt ? 136 Näringsminister (S): Jag ska hålla mig för god för att ge mig in i exakt hur skyddsåtgärder ska se ut för att bekämpa smittspridningen i . Det har vi experter som rådgör med regeringen om. Däremot kan jag säga att vår faktiskt väldigt lyckosamma strategi har varit att försöka hålla så öppet som möjligt. I min roll som näringsminister är det en sak jag slåss för , för jag tror att det har tjänat väldigt väl. När vi åker runt i och träffar kollegor hör vi att många har drabbats mycket värre av pandemin än vad vi har gjort i . Då tänker jag naturligtvis på att företagen har klarat pandemin på ett bra sätt tack vare alla de stödformer som talade om innan. Jag tror att det är en lärdom för framtiden: att göra allt man kan för att minska smittspridningen utan att stänga samhället. Det tror jag har fungerat bra. Sedan är det naturligtvis väldigt svårt att bedöma hur omikron kommer att slå , och jag tror att vi kommer att få återkomma med ytterligare stödformer för att se till att hålla näringslivet igång och rädda jobb också mer långvarigt. Ingen trodde att det här skulle pågå mer än några månader. Jag kommer ihåg första förhandlingen. Då förhandlade jag som LO-ordförande med regeringen, och vi sa att slutdatum för alla stöd skulle vara . Det var det vi trodde då. , , efter att pandemin började, har vi berättat om nya stödåtgärder. Vi ska vara glada att vi har klarat den perioden väl, och vi ska hjälpas åt i regering och riksdag. Vi har haft ett väldigt bra samarbete vad gäller covidbekämpning och att hålla samhället öppet så att vi kan fortsätta att ha en bra tillväxt i företagen och rädda så många jobb som möjligt. Jag vill också passa på att önska och talmannen en god jul. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:164 om kärnkraftens hållbarhet 137 Statsrådet (S): har frågat om han anser att svensk kärnkraft ska klassas som hållbar inom ramen för den så kallade taxonomin, vilka åtgärder han avser att vidta för att leva upp till och följa det mandat gett regeringen om att ”svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbart i taxonomin” samt om han avser att ingå partnerskap med fler länder, och i så fall vilka, för att gemensamt driva uppfattningen att kärnkraft ska klassas som hållbart i taxonomin. Interpellationen har överlämnats till mig. Det är viktigt att säkerställa en trygg omställning av energisystemet. De tekniska granskningskriterier som ska användas för att avgöra under vilka villkor kärnkraft ska anses hållbart i EU:s gröna taxonomi ska fastställas i delegerade akter till EU:s gröna taxonomiförordning. Förordningen ställer upp en rad krav för granskningskriteriernas utformning, bland annat att kriterierna ska respektera principen om teknikneutralitet. Regeringen anser att denna princip är viktig att bevara och bevaka. Alla fossilfria tekniker som har potential att bidra till att uppnå våra gemensamma klimatmål och uppfyller stränga miljö- och säkerhetskrav ska kunna ingå i taxonomin och omfattas av granskningskriterierna. På den grunden anser regeringen att kärnkraften kan inkluderas inom taxonomin. Det innebär inte att kärnkraften automatiskt ses som hållbar. Ett annat krav som förordningen ställer på kriterierna är att de ska baseras på entydiga vetenskapliga bevis och utgå från en försiktighetsprincip. Regeringen anser att det är viktigt att bevaka även denna aspekt. Regeringen har i olika sammanhang inom EU framfört syn på kärnkraft och vikten av att kärnkraftens villkor värnas i taxonomin, bland annat vid möten i . Regeringen arbetar såväl taktiskt som strategiskt för att maximera det svenska inflytandet över de processer som pågår inom ramen för EU:s taxonomi. Regeringen gör kontinuerligt bedömningar av den bästa vägen framåt för att få genomslag för de svenska ståndpunkterna, inklusive möjliga partnerskap. Regeringen har kontakter med flera andra länder i denna fråga, bland annat och . Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 138 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Välkommen till kammaren! Svaret renderar ett antal följdfrågor. Låt mig först säga några ord om varför vi diskuterar denna fråga , även om vi har gjort det tidigare. I min förra debatt med sa jag att kärnkraften står för en tredjedel av vår elproduktion. Elproduktionen kommer att fördubblas . Vårt gemensamma mål är att minska våra utsläpp med . Ytterligare en sak jag tror att vi kan komma överens om är att statsrådet, förvisso i sin tidigare roll, och regeringen vid ett flertal tillfällen har vidgått att kärnkraften är och kommer att förbli en viktig del av vår energiförsörjning. Jag tror att vi är överens så långt. EU arbetar med en mängd olika förslag om hur vi ska nå målen. Ett av redskapen är taxonomiförordningen, det vill säga hur man klassar olika investeringar. Den springande punkten för debatten är hur kärnkraften ska klassificeras. En del energislag är redan klassificerade inom taxonomin, och precis som statsrådet sa är det fråga om en delegerad akt. Enligt uppgift kommer en sådan , och vi får se vad den säger. Det har varit många turer i riksdag. Låt mig påminna om att aktiviteten hos regeringen inte har varit lika hög som i riksdag, eller milt uttryckt svag. har ihärdigt anfört att europeisk och svensk kärnkraft ska klassas som hållbar investering, och vi har vid ett flertal tillfällen uppmanat regeringen att göra gemensam sak med andra medlemsstater, till exempel och . sa statsrådet i sitt svar att man har kontakter med andra medlemsstater – gott så. Men vad betyder det? Det skickas dubbla budskap från regeringen. Jag undrar hur, i dessa goda relationer, de andra medlemsstaterna ser på vår uppfattning. Regeringen skrev inte under det gemensamma brev som tio andra medlemsstater gjorde. Jag menar att har misslyckats inom EU att driva frågor som är viktiga och relevanta för . Vad menas med kontakter? Kan statsrådet svara på varför man inte skrev under brevet? interpellation är än viktigare än när den skrevs. har jag försökt att begripa vad regeringen säger. Vi har haft en öppen utfrågning med statsministern och sedan en återrapport. Där har statsministern uttalat – vilket statsrådet säger här också – att kärnkraften kan tas med i taxonomin, men man kan inte säga hur den ska klassificeras. Jag får inte ihop de delarna, och det tror jag gäller många andra med mig. Interpellanten har skrivit i interpellationen att EU:s forskningscenter och två andra EU-institutioner har varit tydliga med att det inte finns vetenskapligt stöd för att kärnkraften inte ska klassas som hållbar – jag vet att många inte vill det – men jag tror att statsrådet förstår. Kärnkraften är inte mer skadlig än andra tekniker som enligt regelverket anses vara hållbara. Det råder inget tvivel om att kärnkraften ska klassificeras som hållbar. Jag tycker inte att regeringen är tydlig i sitt svar. Jag ställer därför frågan igen: Ska kärnkraften klassificeras som hållbar? 139 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för att vi får ha denna diskussion. Jag börjar i det jag sa tidigare. Regeringens uppfattning är att kärnkraften kan inkluderas i taxonomin, och taxonomin sammanställer verksamheter som är hållbara. Det är klart att det ligger i sakens natur att taxonomin kommer att fastställa ett antal tekniska granskningskriterier för de ekonomiska aktiviteter som är kopplade till kärnkraften. Dit räknas bland annat brytningen av uran, som är ett bränsle som är nödvändigt för driften av kärnkraften. Det inkluderar också hanteringen av avfall. De tekniska granskningskriterierna måste sättas på vetenskaplig grund och utifrån vad som är teknikneutralt. Därnäst får man avgöra om hela verksamheten är hållbar. Detta är en fråga som kommissionen just nu behandlar, och det finns många uppgifter om att de ska återkomma i ärendet. Då får vi ta del av hur de har sammanställt de tekniska granskningskriterierna. Det ser vi fram emot med stort intresse. Det är helt riktigt att regeringen har förfäktat de uppfattningar som har kommunicerats från bland annat finansutskottet i Europeiska unionens ministerråd. Inte minst har jag själv gjort det. , om jag inte misstar mig, var statsministern där och framförde denna uppfattning. Det är den kanal som finns för att föra fram uppfattningar. Därvidlag har aktiviteten varit mycket god. Med allt detta sagt kan vi konstatera – och det gjorde också Roswall inledningsvis – att vi är överens om vikten av att kärnkraften fungerar väl i . Det är en viktig källa till elektricitet och har en viktig roll att spela i omställningen. Det är en uppfattning som regeringen har fört fram . Med allt detta sagt tror jag att jag har besvarat de frågor jag har fått. Men jag kan tillföra en fråga. Jag delar Roswalls bedömning om att vi är överens i frågan. Vad är det vi inte är överens om? 140 (M): Vi är inte överens om själva ”kan” eller ”hur”. Mitt största problem efter de olika mötena med statsministern inför Europeiska rådets möte är att jag inte blir riktigt klar över vad det är regeringen säger. Man säger att man kan tänka sig att kärnkraften ska ingå i taxonomin, men precis som statsrådet säger betyder det inte att den kommer att klassas som hållbar eftersom det tillkommer ett antal tekniska regler. Från moderat sida säger vi – och det säger många andra medlemsstater – att kärnkraften ska klassificeras som hållbar. Frågan är hur. Hur tycker regeringen att kärnkraften ska klassificeras? Vi anser att den ska klassificeras som hållbar, tillsammans med flera andra expertmyndigheter. En annan problematisk del i hållning som tas upp i interpellation – tack för att jag får vara här, men det är tack vare som statsrådet får vara här – är att regeringen skickar de här dubbla budskapen. Det gör att andra medlemsstater inte får förtroende för åsikt, och det är i sig mycket illa. Att vi har kommit fram till detta är också därför att poängen med taxonomiregelverket är att klassificera vilka energislag som är hållbara och klimatvänliga. Regelverket utgår från ett livscykelperspektiv för produkter och produktion för att avgöra om den energi som används för att producera en produkt ska anses som hållbar eller inte. Jag undrar om regeringen ser denna koppling. Det är olyckligt om man inte gör det. Det kommer också många uttalanden från näringslivet som pekar på att den här politiska osäkerheten skapar en total osäkerhet. Lägg till det den förvirring som jag tycker att regeringen nu visar. Jag undrar alltså om regeringen ser kopplingen mellan livscykelperspektivet och energiproduktionen. Sedan hoppas jag att jag svarade på frågan vad som skiljer mellan och regeringen, det vill säga att vi anser att kärnkraften ska klassas som hållbar. 141 Statsrådet (S): Jag tackar för detta förtydligande svar. Det är emellertid inte så förordningen fungerar. Verksamheter tas med i taxonomiförordningen, men sedan måste man granska de olika aktiviteterna och huruvida de genomförs på ett hållbart sätt eller inte. För att vara väldigt tydlig: Det är ju inte entydigt så att all kärnkraft i hela världen är hållbar. Det kan vara så att den bedrivs lite bättre på vissa ställen än på andra ställen. Det är därför vi kommer att ha de här tekniska granskningskriterierna, som kommer att fastställa huruvida de aktiviteter som är förenade med kärnkraftsdrift är hållbara. Men regeringens uppfattning är entydig. Där skulle jag nog vara lite oenig. Här skickas inga dubbla budskap. Vi anser att kärnkraften är viktig, och vi anser att den kan inkluderas i taxonomin. Detta är en uppfattning som vi har framfört i Europeiska unionens olika organ . 142 (M): Det vi har sagt är att europeisk och svensk kärnkraft bör och ska klassas som hållbar inom ramen för taxonomin. Det är vi som sagt inte ensamma om att tycka. Som jag förstått det av medierapporteringen var det bland annat därför man inte kom överens i energifrågan. är det här inte någon återrapport, fru talman, men det var därför regeringscheferna inte lyckades komma överens om energin i går, , oklart vilken tid det var. Jag tycker att det är sorgligt. Att det är dubbla budskap vidhåller jag. Man säger en sak i men en annan sak här och dessutom lite dubbla saker på olika möten. Vi har en uppfattning i och en uppfattning i kammare. Det tycker jag också är problematiskt. Den andra frågan är varför regeringen inte kan säga detta. Man säger att kärnkraften kommer att behövas långsiktigt framöver – då måste man också kunna skapa konkurrenskraftiga, långsiktiga spelregler för dem som vill investera i kärnkraften. Jag skulle också vilja veta vad det är regeringen grundar sina beslut på. Jag sa ju vad har grundat sitt beslut på – bland annat att två olika EU-institutioner och EU:s eget forskningscentrum är tydliga med att kärnkraften kan klassas som hållbar. Avslutningsvis, fru talman, vill jag återgå till våra klimatmål. Även om vi är överens om vissa delar tycker jag att regeringen är svaret skyldig hur vi ska nå våra mål om vi inte möjliggör investeringar i hållbar fossilfri kärnkraft. Vi har en fantastisk industrisektor i , som ligger i framkant för vår omställning. Men det krävs också att politiken ger tydliga svar, och här tycker inte jag att regeringen har lyckats med det. Tack så hemskt mycket för debatten, statsrådet ! God jul, statsrådet och fru talman! 143 Statsrådet (S): Jag tar vid där vi började, då vi konstaterade att vi var överens i allt väsentligt. Den uppfattning från expertorganen som Roswall nu refererar till är också regeringens uppfattning, det vill säga att kärnkraften kan inkluderas i taxonomin. Det är den uppfattning vi driver, och emotser vi med stort intresse kommissionens analyser och de tekniska granskningskriterier som fastställts. Jag uppfattar i sak ingen större skillnad därvidlag. Att sedan kammaren och haft lite olika uppfattningar i den här frågan är tyvärr inget som regeringen kan lastas för, utan det utgår jag från att de som är aktiva i dessa organ hanterar själva. Jag har all respekt för den processen. Tack för denna diskussion! Det var mycket trevligt och roligt att vara här. Jag vill även passa på att önska och talmannen god jul. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Tack så mycket för den hälsningen! Jag vill önska er båda detsamma. Ett stort och varmt tack också till er som sitter här bredvid i denna, får vi väl ändå säga, sena timme! God jul och gott nytt år till er alla!) Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2021) 817 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /118/EG och direktiv (EU) 2020/262 (omarbetning) vad gäller skattefria butiker i tunneln under Engelska kanalens franska terminal med anledning av prop. 2021/22:65 En ytterligare förlängning av anståndstiden för att möjliggöra avbetalning av tillfälliga anstånd 2021/22:4343 av Per Åsling m.fl. (C) 2021/22:4345 av Gulan Avci m.fl. (L) 2021/22:4346 av m.fl. (KD) 2021/22:4347 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2021/22:69 Fortsatt beredskap genom förlängd giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen 2021/22:4344 av m.fl. (L) 2021/22:4348 av m.fl. (V) 2021/22:4349 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) 2021/22:4350 av m.fl. (M) 2021/22:4351 av m.fl. (SD) § 18 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:218 Bemanningsföretag av Ciczie Weidby (V) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:219 Kommande