prot · H80984 · 2021-02-25 00:00:00 — Vi har från departementet löpande kontakt med och med folkhögskolornas olika organisationer. Jag vill också påminna om att många folkhögskolor har möjlighet att ansöka om en hel del av de stödåtgärder som regeringen har vidtagit. Det kan till exempel handla om omställningsstödet till företag som fått minskad omsättning. Vi har också aviserat en förstärkning om av folkhögskolornas verksamhet. Dessutom vill jag peka på att vi har vidtagit åtgärder för att tidigarelägga olika former av insatser. Jag följer denna situation mycket noga av det enkla skälet att våra folkhögskolor spelar en så viktig roll, inte minst för de många unga människor som kommer att behöva en nystart efter pandemin. 82 HANS (KD): , alltså , skulle vi enligt regeringen ha EU:s lägsta arbetslöshet. När man tog över 2014 låg vi på 10:e plats. hade vi halkat ned till 18:e plats. Och låg vi på en föga imponerande 23:e plats. Oförmågan att infria mål är en sak. Men det som jag oroas mer över är de nya siffror som jag har fått ta del av och som väcker en väldigt stark oro i alla fall hos mig. förväntas exempelvis antalet personer som är inskrivna som arbetslösa och med en svag konkurrensförmåga att uppgå till nästan 300 000 personer. Långtidsarbetslösheten är , och var femte utrikes född är arbetslös. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad ska ni göra för att bryta denna utveckling och sänka trösklarna in till arbetsmarknaden? 83 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för mycket viktiga fråga. Under förra mandatperioden tjänade arbetslöshetsmålet som en viktig styråra för regeringens politik. Och jag kan konstatera att sysselsättningsgraden har ökat. Det finns ljuspunkter, men vi har självklart ett mycket allvarligt läge på svensk arbetsmarknad och också ett mycket osäkert läge till följd av pandemin. Vi måste ha fullt fokus på de långtidsarbetslösa därför att det finns risk för att människor fastnar i långtidsarbetslöshet. Det är därför som vi vidtar så kraftfulla åtgärder, när det gäller budgeten som sådan, arbetsmarknadspolitiken men också utbildningspolitiken. I grunden handlar det om att se till att människor får rätt utbildning. Utan gymnasieutbildning är det väldigt tufft på svensk arbetsmarknad . Därför är utbildning en viktig del också av arbetsmarknadspolitiken. Jag hoppas att vi kan fortsätta att arbeta tillsammans för att bryta denna väldigt oroväckande utveckling. Det är ingen tvekan om att det är ett allvarligt läge, men vi satsar väldigt hårt och ska skapa de bästa förutsättningarna för människor. De värnpliktigas situation under pandemin 84 (S): Jag vill ställa en fråga till försvarsminister . Vi socialdemokrater vill ha ett effektivt och folkligt förankrat försvar. Att återaktivera värnplikten var därför en mycket bra grej för att förstärka Försvarsmakten och trygga personalförsörjningen på lång sikt. Hemma i finns det just nu drygt 300 värnpliktiga som är uppskattade och välkomna både av Blekingeborna och av Försvarsmakten. Min fråga gäller hur de nu drabbas av pågående pandemi. Hur kan man försäkra sig om att hålla smittspridningen borta när de ligger ute i fält? Kan de få sina hemresor och permissioner, och hur påverkas de över huvud taget av pandemin? 85 Försvarsminister (S): Tack för frågan! När det gäller de värnpliktiga har man anpassat utbildnings- och övningsverksamheten inom Försvarsmakten till de förhållanden som råder. Man har ställt in, skjutit upp och planerat om övningsverksamhet. Men man genomför ändå en omfattande och anpassad utbildnings- och övningsverksamhet för att kunna genomföra grundutbildningen på ett tillfredsställande sätt. Man har också reducerat antalet hemresor. Inskrivningen blev något minskad. Man hade planerat för 5 000, men det blev 4 900 till följd av pandemin. Men jag får ändå säga att mitt intryck är, efter att jag under pandemin ha talat med värnpliktiga vid ett flertal tillfällen, att de värnpliktiga tycker att grundutbildningen generellt sett genomförs på ett tillfredsställande sätt utifrån rådande omständigheter. 86 (M): Jag har en allmänpolitisk fråga som går till utbildningsminister . Vi har blivit väldigt påverkade av pandemin; det är inget tvivel om det. Vi har fått lära oss nya ord som vårdskuld och kunskapsskuld. är jag rädd för att det blir även en högskoleprovsskuld. Det är bekymmersamt att blev vårens prov inställda, och höstens prov genomfördes till slut efter många diskussioner men med begränsningar. ser jag med stor oro på hur det blir med vårens prov och förstås även med hela årets prov. Många studenter är väldigt oroliga. Detta är en andra chans och en möjlighet att komma in på högskolestudier. ser förstås att det finns ett smittläge. Men vi anser också att man nu är mycket mer förberedd än vad man var när man sa att man till exempel inte hade bra lokaler. är det många lokaler som erbjuds, till exempel i och i . Min fråga är därför om vi inte borde kunna lösa detta på ett så lämpligt sätt som möjligt. Jag vill fråga ministern: man se att båda proven kommer att genomföras ? 87 Utbildningsminister (S): Som vet är det UHR som är ansvarig myndighet och som slutligen, i samråd med och de regionala smittskyddsläkarna, kan fatta beslut om huruvida högskoleprovet kan genomföras på ett smittskyddssäkert sätt. Vi har fått hjälp av en särskild nationell provsamordnare som bistår myndigheterna i detta arbete. Universitets- och högskolerådet planerar att genomföra två högskoleprov , ett och ett . Möjligheten att delta har av smittskyddsskäl begränsats, vilket något förenklat innebär att de som går i gymnasiet eller är äldre än så får skriva provet. Samtliga knappt 60 000 personer som har anmält intresse och som uppfyller villkoren har fått plats vid något av provtillfällena. Som vi alla vet är dock smittspridningen fortfarande på en hög nivå, så några garantier kan inte utfärdas. Men regeringen har vidtagit åtgärder så att det finns så goda förutsättningar som möjligt för att genomföra dessa två prov, och jag hoppas – av många olika skäl – att de ska kunna bli av. 88 (SD): Min fråga är också allmänpolitisk och går till statsrådet . En pensionär som har arbetat och slitit hela sitt liv får ut skamligt lite av sin lön i pension. Det kan vara så illa att en person som har arbetat får ut av sin slutlön. Det är oacceptabelt. Regeringen har försökt lappa och laga ett trasigt pensionssystem med pensionstillägget, men besvikelsen har varit stor då regeringen gett sken av att det handlar om när det i själva verket innebär mer för dem med sämst pension. Det motsvarar alltså mjölk. har lagt fram förslag till regeringen om att utreda möjligheten att stärka pensionsavsättningarna och växla detta mot lägre löneavgift, men det röstades ned och kommer att röstas ned även av samtliga övriga partier i . Trots detta har statsrådet gått ut med löften om att göra en översyn av och stärka pensionsavsättningarna. Hur ska ni ha det i Socialdemokraterna och regeringen? Vill ni stärka pensionsavsättningarna eller inte? Det blir ganska otydligt när ni säger en sak i medierna och röstar på det motsatta i . 89 Utbildningsminister (S): Jag kan försäkra och alla andra om att regeringen prioriterar arbetet med att höja pensionen för breda grupper av löntagare. Det ska löna sig att arbeta, och det ska löna sig att ha arbetat. höjs pensionen för dem som har jobbat ett långt arbetsliv. Höjningen sker genom ett tillägg till inkomstpensionen med . Regeringen ser det också som nödvändigt att höja pensionsavgiften för att öka inbetalningarna till systemet. Det är, som påpekar, det som är regeringens ståndpunkt. Anledningen är att det är en viktig åtgärd att höja pensionsnivåerna, och för att vi ska kunna göra det långsiktigt behövs en höjd pensionsavgift. Inom kommer samtalen om en långsiktig lösning för högre pensioner nu att intensifieras, och vi vet alla att Pensionsgruppen är förmögen att fatta beslut. Det visade man så sent som . 90 PER SCHÖLDBERG (C): Min fråga riktar sig till utbildningsminister och handlar om privatekonomi, men inte om min privatekonomi utan om ämnet kopplat till undervisning i och gymnasieskolan. kom i går med sin årliga konsumentskyddsrapport. Där beskriver man att unga personer med låg inkomst löper störst risk att hamna i skuldfällan. Det kanske inte är en särskilt överraskande slutsats, men handelsmönstren ändras nu snabbt: De flyttar över till nätet, och betalning och skuldsättning blir en integrerad del i handeln. säger att det är ungdomar upp till som hamnar i dessa problem och som löper störst risk att göra det. Den privatekonomiska undervisningen sker, som utbildningsministern naturligtvis vet, på högstadiet och gymnasiet. Det görs en del ; Ung Privatekonomi är ett exempel, och Kronofogden med flera myndigheter har jobbat med på cashen. Min fråga är: Hur ser statsrådet på skolans roll i arbetet att förstärka kunskapsområdet privatekonomi? 91 Utbildningsminister (S): Tack för en väldigt viktig fråga, Per Schöldberg! Jag har ett glädjebudskap: Inom ramen för de nya kursplaner som regeringen beslutade om – vi har tagit fram dem tillsammans med och Liberalerna – kommer privatekonomidelarna i ämnet hem- och konsumentkunskap att förstärkas. Det är av en anledning, nämligen att de som är elever i skolan ska ha de kunskaper med sig ut i livet som de behöver för att klara sig på en svår marknad med lånelöften och annat som kan locka unga människor. Även andra ämnen som är viktiga för att man ska kunna navigera på de här svåra marknaderna, till exempel matematik och samhällskunskap, får nya och bra kursplaner. Tyvärr måste kursplanerna skjutas upp på grund av pandemin, men tillsammans ska vi nog se till att stärka ungdomarnas möjligheter att lära sig mycket om det de behöver. Dit hör den typen av kunskap som Per Schöldberg mycket klokt pekar på, så jag tackar för frågan. Försvarets intressen och vindkraften 92 (V): Min fråga går till försvarsministern. Vi lever som alla vet i en allvarlig och hotande klimatförändring. Ett område där åtgärder skulle behövas är produktionen av fossilfri energi, och där spelar vindkraften väldigt stor roll. Tyvärr går det långsamt med utbyggnaden av vindkraft, framför allt den havsbaserade, bland annat för att Försvarsmaktens riksintressen går före och därmed stoppar projekt. minskades även möjliga utbyggnadsområden i havsplanerna på grund av just försvarets intressen. Min fråga till försvarsministern är därför: Hur planerar regeringen att arbeta för att kombinera försvarets verksamhet och utbyggnaden av den havsbaserade vindkraften så att man kan utöka antalet vindkraftverk och få en samexistens mellan Försvarsmakten och vindkraften? 93 Försvarsminister (S): Det ligger ett grundläggande intresse i att de fossilfria energikällorna kan expanderas på olika sätt i vårt samhälle. Men det är också så att vi måste värna Försvarsmaktens möjligheter att verka på ett relevant sätt, framför allt i ett läge där man behöver verka operativt. Det ska verkligen gå, och då kan vi inte genomföra planer som på ett allvarligt sätt inskränker de möjligheterna. Det handlar nämligen ytterst om försvaret av . Däremot är det så att vi har särskilda regelverk för detta, som jag tidigare hänvisade till. Det finns miljödomstolar och olika typer av regler och ansökningsförfaranden som styr hur man hanterar detta rent myndighetsmässigt i förhållande till gällande lagar och regelverk. Det är i de sammanhangen som även Försvarsmakten har att yttra sig och hävda sitt intresse. Demokrativillkor för offentliga medel till organisationer 94 AMINEH KAKABAVEH (-): kom regeringens utredare i med förslag på ett nytt demokrativillkor för bidrag till samfund och ideella föreningar. Men regeringen har ännu inte lagt fram något förslag om detta i . meddelade att de drar tillbaka sitt bidrag på till det islamiska studieförbundet . Beslutet är grundat på tillämpningen av just . Det finns alltså redan ett färdigformulerat förslag som går att tillämpa nationellt. Men både Ibn Rushd och några av de demokratiomstörtande organisationer som de samarbetar med fortsätter att få statsbidrag och andra skattemedel. Till exempel får det islamiska centret i som har imamer som är direkt anställda av den turkiska regimen bidrag från SST. Hur länge ska vi behöva vänta innan vi på nationell nivå ska kunna dra in bidrag till organisationer och samfund som sprider hat mot judar, kvinnor och hbtq-personer och som faktiskt bidrar till flyktingspionage åt diktatoriska regimer? 95 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, Amineh Kakabaveh, för frågan! Vi har pratat om det här tidigare också här i kammaren. Vi har fått frågor om hur det kommer sig att det dröjer lite med de förtydligade och förstärkta demokrativillkoren. Under beredningen framkom det att vi behöver titta vidare på frågan om personuppgiftsbehandling. Det hade såklart varit bra om detta hade upptäckts tidigare, men vi måste se till att när vi väl får de förtydligade demokrativillkoren på plats ska det också gå att tillämpa dem på ett bra sätt. Därför behöver vi klara ut frågan om personuppgiftsbehandling. Det som är bra, och som vi också presenterade under beredningen, är att vi har lagt till ett tilläggsdirektiv att utreda möjligheten att inrätta en stödfunktion – något som har efterfrågat. Då kan vi också få mer information så att vi säkrar att offentliga medel inte går till extremistiska aktörer eller sådana som helt enkelt inte ska ha de här pengarna. Det tycker jag är en viktig fråga. Vi har sagt från regeringen att vår ambition är att vi ska komma fram med detta och lägga ett förslag till . Frågestunden var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 2 (Bolagsmålvakter) 2. res. 1 (S, V, MP) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L 1:16 S, 4 V, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Kapitalkravet och tvångslikvidation) 2. res. 2 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 2:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD,16 L, 13 MP, 1 - Punkt 5 (Företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy m.m.) 2. res. 5 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 7 (Kooperativt företagande) 2. res. 6 (C) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FöU8 Militära frågor och frågor om Försvarsmaktens personal Punkt 2 (Medinflytande för totalförsvarspliktiga) 2. res. 1 (M, V, KD, L) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 3 MP 1:11 M, 4 V, 3 KD, 3 L, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 4 (Veteraner och veteranstöd) 2. res. 3 (M) 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 6 (Svenskt veterancentrum) 2. res. 5 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 5:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD,16 L, 13 MP, 1 - Punkt 8 (Villkor för civilanställda i internationell tjänst) 2. res. 7 (M, KD, L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 MP, 1 - 7:11 M, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 10 (Vind- och vågkraft) 2. res. 9 (C) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 12 (Miljötillstånd) 2. res. 10 (M, SD) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - 10:11 M, 10 SD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Kvalitet och förutsättningar i förskolan) 2. res. 1 (M, SD, KD) 28 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 MP, 1 - 1:11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 2 (Pedagogisk personal i förskolan) 2. res. 3 (L) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Språkfrågor m.m.) 2. res. 5 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 MP, 1 - Avstod:11 M, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 4 (Rätt till förskola) 2. res. 8 (V) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP 8:4 V, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD,16 L, 13 MP, 1 - Punkt 5 (Annan pedagogisk verksamhet) 2. res. 11 (KD) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - Avstod:11 M, 10 SD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU14 Covid-19-pandemin och därmed sammanhängande frågor Punkt 1 (Allmänna frågor om smittskydd) 2. res. 1 (M, KD) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 1:11 M, 3 KD Avstod:10 SD, 5 C Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Hälso- och sjukvårdens beredskap) 2. res. 10 (V) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 3 MP 10:4 V, 1 - Avstod:10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 4 (Läkemedelsberedskap) 2. res. 14 (C) 3. res. 17 (L) 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 3 MP Avstod:10 SD, 4 V, 3 KD, 3 L, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 6 (Effekter av pandemin) 2. res. 23 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SkU32 Tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda Kammaren biföll utskottets förslag. MJU6 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning Punkt 2 (En kompetent och likvärdig offentlig kontroll) 2. res. 1 (M, KD) 3. res. 2 (SD) 14 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 1:11 M, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU43 Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Punkt 1 (Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset) 2. res. 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 – Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 – Kammaren biföll utskottets förslag. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet § 12 (forts. från § 7) Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet (forts. SkU16) 96 (SD) replik: Jag har först en liten reflektion över föregående replikskifte när det gäller att det inte finns några bonusalternativ för lätta lastbilar. EU har medgivit höjd totalvikt för elektriskt drivna lätta lastbilar, från till , för att man förutom batteriet ska kunna ha med lite last. Dock har denna möjlighet fastnat någonstans i den svenska lagstiftningsprocessen. är ett parti som har sagt sig vara ett landsbygdsparti som värnar landsbygdens intressen. Jag vill fråga ledamoten i vilken utsträckning hon anser att detta förslag inte gynnar utan missgynnar landsbygd och glesbygd. Visst är vi medvetna om att personer som bor på landsbygden sällan har samma möjlighet som jag själv eller ledamoten att ta sig till jobbet med väl utbyggd kollektivtrafik. Ofta är det snarare bilen som gäller. Ju längre norrut man kommer, desto längre blir pendlingssträckorna och desto mindre funktionellt blir det med en elbil. Enligt utbetalades bonusdelen i bonus–malus-systemet till till någon storstadskommun. Även om det tas hänsyn till befolkningsmängd, nybilsförsäljning och fler bolag och leasingbilar konstaterar de att det är en ojämn geografisk fördelning av bidragen där landsbygden missgynnas. Ledamoten nämnde det i sitt anförande. Men jag skulle ändå vilja höra henne utveckla sina synpunkter när det gäller att bonus–malus-systemet missgynnar lands- och glesbygd. 97 (C) replik: Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Tack, ledamoten ! Ledamoten nämnde att inte alla har det så bra som vi, som kan ta oss till jobbet med väl utbyggd kollektivtrafik. Jag kan inte göra det med mindre än de dagar jag är i . Jag är en utpräglad landsbygdsbo och har inte möjlighet att använda kollektivtrafik. Jag är alltså beroende av bilen. Jag vill reflektera lite över den synen på boende och företag på landsbygden. Generellt i debatten framstår det ofta som att företag på landsbygden och människor som bor på landsbygden är näst intill socialt utsatta, fattiga och lever i ekonomisk misär. Så är det ju inte riktigt. Alla landsbygdsföretagare jag känner är stolta över sina jobb. De har innovativa verksamheter, jobbar bra och är ganska framgångsrika. Men det är klart att det finns utmaningar. Jag vänder mig dock lite mot den debatten. Så sent som för bara någon vecka sedan kunde vi läsa en artikel i , tror jag att det var, om en landsbygdsföretagare från en mindre ort i som fått pris för en innovation. Reportern frågade varför han inte flyttade till . Varför skulle han göra det? I mitt inlägg har jag berört de saker som ledamoten frågar om. Det här med visste jag inte om. Det får vi ta med. Men återigen, det nuvarande systemet är krångligt. Mamma och pappa till den konstruktionen är regeringen. Vi har i förhandlingarna velat förenkla och förbättra men har inte nått ända fram. Konstruktionen för lätta lastbilar, som många företag använder, är en av de saker som vi kommer att driva på otroligt mycket för inför nästa revision. 98 (SD) replik: Jag kommer själv från landet, , och har inte heller särskilt mycket kollektivtrafik att förlita mig på. Jag vet alltså att vi inte på något sätt är mindre förmögna att klara oss där. En annan sak jag vill ta upp är att campa är ett klassiskt svenskt sätt att semestra på. Det är faktiskt ett av de mest klimatsmarta sätten att semestra på, enligt ett flertal forskningsinstitut.