prot · H809138 · 2021-06-10 00:00:00 —  ett hälsosamt arbetsliv som ska bidra till utveckling och välbefinnande  ett tryggt arbetsliv så att ingen ska riskera sin hälsa på grund av jobbet  en arbetsmarknad utan brott och fusk – en bristfällig arbetsmiljö ska aldrig kunna vara ett konkurrensmedel. Det är honnörsorden vi har i den arbetsmiljöstrategi som är framtagen. Vi har högre ambitioner i denna arbetsmiljöstrategi än i den som vi har haft . De behöver vara högre för att ingen ska skadas eller bli sjuk av jobbet. Arbetslivet bör erbjuda var och en som arbetar trygghet, utveckling och möjlighet till god hälsa. Att skapa friskare arbetsplatser är en viktig del i att främja hälsan och ska vara en central del i det dagliga arbetsmiljöarbetet. En god arbetsmiljö ger utrymme för människor med olika bakgrund och olika förmågor i arbetslivet. Regeringen utvidgar också nollvisionen för dödsolyckor till att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Det handlar om arbetsplatsolyckor som leder till döden men också om arbetsrelaterad dödlighet på grund av exempelvis sjukdom, ohälsosam stress, cancer och suicid. Det är viktiga delar i en fråga som vi kanske inte pratat så mycket om . Arbetsmiljöreglerna måste ge samma skyddsnivå för kvinnor som för män oavsett yrke, bransch och sektor. En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. behöver ses över. Där har man från regeringens sida aviserat att man framgent kommer att titta på hur vår lagstiftning ser ut. ska naturligtvis vara anpassat för dagens och morgondagens arbetsliv. Det är klart att vi alla blev ganska berörda när pandemin slog till och vi såg ganska många exempel på brist på utrustning, skyddsutrustning och annan, som behövdes för att kunna vårda dem som var i störst behov av vård. Det här är sådant som jag tror att man aldrig kan ha fullständig beredskap för. Men kan kanske ha planer för att på ett annat sätt jobba med pandemier, som vi kanske får se på ett helt annat sätt . Det har varit en period med mycket distansarbete. Vi ledamöter har upplevt det, men det har också väldigt många andra av dem som är yrkesverksamma i landet. Här vill jag slå ett slag för den rapport som Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, har tagit fram när det gäller hemarbete och hur viktigt och värdefullt det är att ha ett gott arbetsmiljöarbete även för dem som jobbar på distans. Arbetsgivaren har det fulla ansvaret för att så sker. Något som också är viktigt är att vi har en god arbetsmiljö som säkerställer kompetensen inom viktiga sektorer. Här har regeringen och samarbetspartierna satsat på väldigt mycket stöd till offentlig sektor när det gäller att säkerställa god kvalitet i vård och andra delar. Något annat som är viktigt är kampen mot arbetslivskriminaliteten. Det tänkte jag inte gå in så jättemycket på, för det kommer vi att debattera här . En viktig del för att kunna genomföra ett bra arbetsmiljöarbete är partsmodellen, det vill säga att man har arbetsgivare och arbetstagare som har bra kunskap om arbetsmiljöarbetet och värdet och vikten av detta. Det kan inte nog framhållas hur viktiga skyddsombuden är. ser vi dessvärre en trend att antalet skyddsombud ute på våra arbetsplatser sjunker. Det känns som en fråga där vi verkligen behöver ta krafttag för att se till att man utser skyddsombud och bevarar den partsmodell man har, som är så vedertagen på svensk arbetsmarknad. Vi pratar om partsmodellen i många andra situationer, när det gäller minimilön och andra delar. Den är minst lika viktig när det gäller skyddsorganisationen och arbetsmiljöorganisationen. pratade om de regionala skyddsombuden. Jag kan bara beklaga att det inte fanns stöd i denna kammare för att ge regionala skyddsombud tillträdesrätt till arbetsplatser där man har kollektivavtal men saknar en lokal arbetsorganisation. Det är en fråga som vi kommer att driva i kommande valrörelse. Vi kommer att söka mandat för att verkligen få till en skyddsorganisation som är värd namnet. Inte minst den tid som vi nu har genomlevt visar att det behövs i den här delen. genomförde de regionala skyddsombuden 56 000 besök på olika arbetsplatser, så de har verkligen ett viktigt arbete att genomföra. Med de orden, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget, bifall till strategin och avslag på samtliga reservationer. 95 (MP): En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. En god arbetsmiljö är helt nödvändigt för en välfungerande arbetsmarknad. Alla som arbetar i ska ha en arbetsmiljö som ger förutsättningar att både kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv. Det är viktigt för individen men även avgörande för hela samhället, inte minst i ljuset av den kompetensutmaning vi står inför. Att skapa friska arbetsplatser är en viktig del i att främja människors hälsa och kan bidra till lönsamhet för företag och samhälle. Ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet, och det är välkommet att regeringen fortsätter att prioritera och förstärka arbetet med att bekämpa dödsolyckor i arbetslivet. En dålig arbetsmiljö ska aldrig tillåtas vara ett konkurrensmedel för oseriösa företag. Här har den svenska arbetsmarknadsmodellen en viktig roll att spela. Men även tillsynsarbete behöver fungera på ett bra sätt. Arbetsmiljön är också en jämställdhetsfråga. Vi vet att undersköterskor och annan personal i hemtjänst och hemsjukvård och på äldreboenden är sjukskrivna i större omfattning än andra yrkesgrupper. Detta är en varningsklocka, och vi måste agera. Ett hållbart arbetsliv i de kvinnodominerade vård- och omsorgsyrkena är kanske en av våra viktigaste jämställdhetsfrågor. Vi pratar om sjuksköterskor, vårdbiträden och undersköterskor som alltför länge har offrat psykisk och fysisk hälsa för att ta hand om andra. En modern välfärdspolitik behöver ta detta på allvar. Vi kan inte ha en omsorg och en sjukvård som gör personalen sjuk. och regeringens återhämtningsbonus är en viktig del i att påskynda resan mot ett hållbart arbetsliv och i att öka personalens inflytande. Coronapandemin har varit otroligt tuff för de anställda i vården, men behovet av att stärka arbetsmiljön inom vård och omsorg har varit stort även tidigare. Att prioritera arbetsmiljön för dem som arbetar i vård och omsorg är därför viktigt på både kort och lång sikt. Färre ska behöva bli sjuka av sitt arbete och fler måste vilja jobba i dessa yrken om vi ska klara av välfärden framöver. Återhämtningsbonusen är inte en kortsiktig satsning. finns avsatta och därefter totalt . kommer att prioritera arbetsmiljö i vård och omsorg högt även framåt. På vill att fler människor ska få mer makt över sin egen tid. Vi vill få till stånd reformer som sänker normalarbetstiden och ökar människors möjligheter att påverka sin arbetstid och sina arbetsvillkor. Vårt mål är att vi tar ut vårt ökade välstånd i mer tid för varandra i stället för i prylkonsumtion. Som jag har lyft här i kammaren kan några steg på vägen mot sänkt normalarbetstid vara att låta äldre gå ned i arbetstid med bibehållen lön eller att erbjuda människor att ta ut sin löneförhöjning i mer ledig tid i stället. Ett annat kan vara sänkt arbetstid med bibehållen lön i tunga, kvinnodominerade yrken, som vård och omsorg. En god arbetsmiljö för framtiden – reger-ingens arbetsmiljö-strategi 2021–2025 m.m. Regeringen betonar i arbetsmiljöstrategin att kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning inte ska få förekomma på den svenska arbetsmarknaden. Detta tror jag att vi alla är överens om. Det är oerhört viktigt att arbetet mot diskriminering och trakasserier på arbetsplatser fortsätter. Därför behöver vi en stark diskrimineringslagstiftning samt tillräckliga resurser till både och . Regeringen har stärkt det arbetet, och mycket har gjorts på myndighetsnivå. Det finns dock anledning att återkomma till dessa frågor när Utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen kommer med sitt slutbetänkande . Arbetet utgör en stor del av våra liv. Det är viktigt att människor kan må bra och känna sig trygga genom hela yrkeslivet, inte minst i när arbetsmarknaden är under förändring. Därför är regeringens strategi både välkommen och nödvändig. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft § 12 om statens insatser mot exploatering av arbetskraft betänkande 2020/21:AU12 om statens insatser mot exploatering av arbetskraft (skr. 2020/21:169) 96 (SD): Vi ska här debattera om statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Det är glädjande att se att utskottet ställer sig bakom och yrkande gällande ändrade sekretessregler då detta är ett problem och något som begränsar möjligheten att utföra gemensamma kontroller mot arbetslivskriminalitet. Men hade önskat att man ville gå lite längre. Det handlar om samordning, kartläggning av arbetskraftsexploateringens omfattning, tydligare direktiv till våra myndigheter samt utredning av hur lagen ska utformas så att det framgår att det är otillåtet att ta betalt för en anställning eller att kräva tillbaka lön från en arbetstagare. noterar att majoriteten i utskottet hänvisar till uppdrag inom ramen för regeringens nya arbetsmiljöstrategi, vilket vi inte anser räcker då det är en strategi och en vision som saknar skarpa förslag. Vi har här ett problem som är eskalerande, och då krävs det skarpa förslag och inte visioner. Utländska arbetare som tvingats betala för sina arbeten och som utnyttjas på svensk arbetsmarknad hjälps inte av visioner, utan här krävs handling. 97 (V): Vi debatterar ett betänkande som rör om statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Själva temat, alltså exploatering av människor som arbetar i , är stort – dessvärre alltför stort – och mycket viktigt. om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft På svensk arbetsmarknad förekommer nämligen en utbredd arbetslivskriminalitet. Resultatet av det arbete som genomförs under sådana villkor kan ibland vara högst synligt. Ändå är de människor som utför arbetet och de människor som exploaterar dem och profiterar på deras arbete ganska osynliga fenomen i svensk samhällsdebatt. Det är nog rätt många i som inte känner till att detta är en del av verkligheten här hemma. I en artikel i det senaste numret av tidskriften beskriver fackföreningsaktivisten det som händer i första hand migrantarbetare i . Jag citerar ett litet stycke: ”En medelålders kock som kom till från uttryckte det så här: ’Jag har arbetat i , jag har arbetat i och i . Det är bara i jag har träffat arbetare som jobbar för mat och ett sovutrymme. Det är ovanligt i de flesta .’ En håltagare från arbetade med bygget av of . Arbetslaget borrade på femtio meters höjd och kördes sedan direkt till ett nytt objekt . Hans längsta arbetspass var i sträck. – är ett av de värsta länderna att arbeta i, men många tror fortfarande att det är bra här, säger han.” Detta är inte en verklighet för alla som arbetar i , men det gäller en tillräckligt stor grupp människor i vårt land för att det ska vara uppenbart att det är ett stort samhällsproblem. Även vid sidan av den här typen av extrem exploatering finns det tyvärr oseriösa aktörer som dumpar löner och villkor och systematiskt bryter mot lagar och regler i syfte att skaffa sig konkurrensfördelar. Arbetslivskriminaliteten påverkar därmed arbetstagare, företag och i förlängningen hela samhället. Arbetstagare utnyttjas och tvingas arbeta till låga löner och usla villkor, vilket även pressar ned löner och villkor för övriga löntagare i utsatta branscher. Företag som följer lagar, avtal och regler konkurreras ut av oseriösa aktörer. Samhället går miste om miljardbelopp via uteblivna skatter och avgifter. För att stoppa den här utvecklingen krävs det kraftfulla insatser från statens sida. En central del i det arbetet är förstås att motverka att arbetskraftsexploatering över huvud taget sker på svensk arbetsmarknad. Man kan notera att majoriteten som exploateras är utländsk arbetskraft, varav många är arbetskraftsinvandrare från länder utanför EU, så kallade tredjelandsmedborgare. Det här är inget överraskande, tyvärr, därför att nuvarande regelverk för arbetskraftsinvandring som infördes av den borgerliga grupperingen, tidigare känd som Alliansen, plus är riggat för att arbetsgivare ska kunna utnyttja arbetstagare med låga löner och dåliga villkor. Det var förväntat att det skulle få de här effekterna när regelverket kom på plats. För att förhindra att arbetskraftsinvandrare exploateras på svensk arbetsmarknad behöver regelverket för arbetskraftsinvandring förändras i grunden. har länge krävt att så ska ske. Det behöver finnas en koppling mellan arbetskraftsbrist och arbetskraftsinvandring i olika branscher. Arbetskraftsinvandrarnas ställning måste också bli starkare för att fler ska kunna och våga säga ifrån, så att det blir möjligt att komma till rätta med problemen. I nämns regelverket för arbetskraftsinvandring som en av flera faktorer som har potential att motverka att arbetskraft exploateras. Men väljer av utrymmesskäl att inte beröra regelverket för arbetskraftsinvandring inom ramen för granskningen, trots att det utgör en huvudorsak till den arbetskraftsexploatering som präglar delar av svensk arbetsmarknad. Det är lite anmärkningsvärt. En genomgående förändring av nuvarande regelverk för arbetskraftsinvandring torde vara en av de mest centrala åtgärder som staten kan vidta på området. om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Dessvärre har frågan gått lite grann i baklås på grund av det olycksaliga januariavtalet, där regeringen har förbundit sig att inte åtgärda problemen eftersom det skulle göra de nyliberala samarbetspartierna ledsna. Det är ett beklagligt förhållningssätt till ett mycket allvarligt samhällsproblem. Även om en viktig aspekt alltså saknas i granskningen är det likväl en bra och intressant granskning som har genomfört. Man har ett antal rekommendationer till regeringen, och några av dem tycker vi att regeringen borde ha hanterat annorlunda. Det gäller bland annat rekommendationen att regeringen ska se till att lämpliga myndigheter tar fram information som är tillgänglig för alla riskgrupper om arbetstagares rättigheter och skyldigheter, information om vart man kan vända sig och hur man kan få hjälp och stöd om man är utsatt för arbetskraftsexploatering samt en process för skydd och stöd som är anpassad till offret för arbetskraftsexploatering. Det är en väldigt viktig ingång att det är de som drabbas som måste få starkare möjligheter och stöd för att säga ifrån. Det är bara så vi i grunden kan komma åt problemen, inte genom att massvis med poliser och andra myndighetspersoner springer runt och försöker lösa de här problemen på den myriad av arbetsplatser som finns. Här finns det alltså en förbättringspotential, och det är något som regeringen bör ta tag i. rekommenderar också regeringen att utreda hur riskgrupper för arbetskraftsexploatering kan få bättre möjlighet att utkräva en avtalad eller innestående lön, hur krav på boendestandard och boendekostnader kan ställas på arbetsgivaren när en anställd erbjuds boende som en del av anställningen samt om myndigheterna bör utöva tillsyn över arbetsvillkoren för utländsk arbetskraft i branscher med ökad risk för arbetskraftsexploatering. Just när det gäller myndigheternas möjligheter och rättigheter finns det saker att diskutera. Men man måste absolut stärka rätten för den som drabbas av exploatering att utkräva sin innestående lön. Det finns också internationella regelverk som säger att om man har genomfört ett arbete spelar det till exempel ingen roll vilken migrantstatus man har, utan man ska i alla fall ha rätt till sin lön. Och det måste finnas strukturer som gör att de människor som är i en mycket utsatt situation kan få stöd för detta. Regeringen väljer att inte heller gå vidare med den rekommendationen, och det är beklagligt. har därför en reservation nummer 2 i betänkandet, vilken jag yrkar bifall till. Jag konstaterar också att det finns ett enigt utskott om ett yrkande från och som också ställer sig bakom. Det är en fråga som bland andra har uppmärksammat. Det handlar om att ändra sekretessreglerna för att underlätta myndighetssamverkan i arbetet mot exploatering av arbetskraft. är det, glädjande nog, ett enigt utskott som riktar ett tillkännagivande till regeringen angående detta. Annars har det ofta i de här politiska sammanhangen suttit långt inne med förslag som utmanar företag, som sägs ha behov av affärssekretess, medan integritetsfrågor som rör individers rättigheter i stället tenderar att hanteras ganska lättsinnigt i debatten. Det är i alla fall en glädjande enighet i det här fallet. om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Det finns också en mängd andra saker som man kan göra mycket mer brett för att komma till rätta med exploatering av arbetskraft. Det handlar om att stärka fackliga rättigheter, att stärka skyddsombudens ställning med mera. Men det är ju breda samhällsfrågor som vi lär återkomma till i många andra sammanhang. 98 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna 1 och 2. Det här är ett väldigt angeläget betänkande och en angelägen rapport som har tagit fram när det gäller insatser mot exploatering av arbetskraft. Precis som föregående talare kan jag tycka att kanske kunde ha tittat lite mer på de delar som gäller exploatering av arbetskraft. har vi den lagstiftning som vi har. Det har skett en hel del arbete just när det gäller arbetslivskriminaliteten. Det känns bra att det finns en bred samsyn kring detta i kammaren. Sedan får vi se hur det kommer att se ut när vi framöver kommer till skarpa förslag. Jag tänker bara ta upp några saker som har skett när det gäller det här arbetet och som vi ibland kanske glömmer snabbt. Det blev nya utstationeringsregler, som gav möjligheter att kräva svenskt kollektivavtal. Det var en del i ett förbättrat klimat i arbetslivet. Vi har gett 30 miljoner mer när det gäller möjligheten att arbeta med arbetslivskriminalitet, och har uppgiften att samordna arbetet. Det innebär att det har blivit fler kontroller och tillslag. Över 4 000 kontroller har genomförts . I fokus för kontrollerna har de mest riskutsatta branscherna varit, som byggsektorn, skönhetsindustrin och restaurangbranschen. valde ett av tio kontrollerade företag att stänga hela eller delar av sin verksamhet på grund av de brister som hade hittats. Och har dömts ut i sanktionsavgifter. Man har också sett människohandel, riskfyllda arbetsmiljöer, farliga och oskyddade arbetsmaskiner, bristande säkerhetsutrustning och bidragsbrott. Inget av detta hör hemma på svensk arbetsmarknad, så vi har verkligen anledning att gå vidare med att genomföra åtgärder för att stävja detta. Det lämnades en utredning från , Myndigheter i samverkan mot arbetslivskriminalitet. Det kan låta ganska torrt, men det är en väldigt läsvärd utredning som jag kan rekommendera er som inte har tagit del av den. Där finns rekommendationer som man har överlämnat till regeringen och som bereds i för att sedermera komma för ställningstagande i den här kammaren. Jag kan lova er som lyssnar på debatten att vi kommer att göra allt vad vi kan från Socialdemokraterna för att få bukt med ofoget med arbetslivskriminalitet. Jag yrkar än en gång bifall till utskottets förslag och avslag på de två reservationerna. 99 (M): om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft behandlas som sagt om statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Exploatering av arbetskraft är ett allvarligt och välkänt problem på den svenska arbetsmarknaden och därtill ett allvarligt samhällsproblem, och tyvärr går utvecklingen i helt fel riktning. Det handlar om att arbetstagare inte erhåller någon lön alternativt en låg sådan. Det handlar även om för långa arbetsdagar, undermåliga boendemiljöer, farlig arbetsmiljö med mera. Det innebär också att företag som efterlever lagar och förordningar missgynnas i konkurrenshänseende, vilket är illa. I regeringens skrivelse 2020/21:169 om om statens insatser mot exploatering av arbetskraft redogör regeringen för sina bedömningar och åtgärder med anledning av rapporten. gör iakttagelsen att statens insatser mot exploatering av arbetskraft har – hör och häpna – stora brister. Bristerna finns i alla delar av systemet och beror enligt framför allt på att regeringen inte har gett myndigheterna mandat och tydliga uppdrag att motverka problemet. Regeringen rekommenderas att ge myndigheterna på området tydliga uppdrag och mandat för att kunna genomföra åtgärder. Exploatering av arbetskraft är som sagt ett allvarligt och växande samhällsproblem, och vi anser att regeringen bör ta kritik på yttersta allvar. Att endast inte hålla med eller säga att man gör mycket och avser att fortsätta på den inslagna vägen är inte tillräckligt. Regeringen kan inte undvika den skarpa kritik som framförs om att regeringen inte har gett myndigheterna mandat på området och tydliga uppdrag för att motverka problemet. Regeringen talar varmt om mer samverkan i sin skrivelse men gör inte tillräckligt för att ta bort de hinder för samverkan som finns. Ett sådant hinder är sekretessen mellan myndigheterna. I Ds 2021:l Myndigheter i samverkan mot arbetslivskriminalitet föreslås att sekretessen utreds. instämmer i utredarens förslag att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att identifiera det ur juridisk synvinkel lämpligaste sättet att möjliggöra för samtliga eller en delmängd av de samverkande myndigheterna att inom ramen för arbetet med myndighetsgemensamma kontroller kunna delge varandra information. Detta borde vara en självklarhet, fru talman. Det gäller information om vilka arbetsställen som anses lämpliga att kontrollera myndighetsgemensamt, information som är en förutsättning för kontrollers praktiska genomförande, exempelvis avseende adresser till arbetsställen, information om huruvida företag på ett visst arbetsställe är mottagare av arbetsmarknadspolitiska stöd och liknande samt information som framkommit under genomförda kontroller. I sammanhanget föreslås även att utredningen särskilt ska överväga ändamålsenligheten i och möjlig utformning av en sekretessbrytande bestämmelse i lag för ändamålet samt bedöma möjligheterna till avsedd informationsöverföring inom nuvarande regelverk. Utredningen bör vidare bedöma om åtgärder behövs för att öka myndigheternas reella möjlighet att dela information med stöd av lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, vilket är en viktig fråga. om statens insatser mot exploa-tering av arbetskraft Regeringen nämner väldigt kort och försiktigt i sin skrivelse att man anser att det är viktigt att de samverkande myndigheterna kan utbyta den information som krävs för en effektiv och ändamålsenlig kontrollverksamhet. En utökad informationsdelning måste alltid vägas mot den personliga integriteten. Regeringen avser att se över de behov av förändringar av regelverket om offentlighet och sekretess som kan krävas för att möjliggöra en förbättrad myndighetssamverkan. Men detta är inte tillräckligt. och följdmotion i betänkandet lyder enligt följande: Vi menar att regeringen senast den l bör återkomma med förslag på hur sekretessreglerna kan förändras för att motverka exploatering av arbetskraft och förbättra möjligheten till myndighetssamverkan i frågor som dessa. Det är oerhört glädjande att vår följdmotion i en sådan viktig fråga också blev utskottets tillkännagivande till regeringen. 100 (C): Jag vet att vi ofta debatterar svåra frågor här och att det är viktigt att alternativen är tydliga. Men ibland är det faktiskt också tydligt när vi är ense.