prot · H809119 · 2021-05-05 00:00:00 — När det till exempel gäller havsbaserad vind ska man stå för vad det kostar att föra elen från produktionen dit där den används. Detta ska alla energislag göra. Det är inga konstigheter. frågar om försäkringskostnaderna. Märk väl att inte är teknikneutralt i sin syn på olika energislag. Jag gav just ett exempel på det. Det finns många till. Men det är återigen så att det handlar om principerna. Vilka principer gäller när man försäkrar någonting, vad det än handlar om? Det kan gälla ett kärnkraftverk, en bil, ett hus eller någonting annat. Vi har principer för hur de riskerna ska fördelas. Riskerna skiljer sig såklart åt mellan olika energislag. Det är naturligt. Det är inget konstigt. De skiljer sig förmodligen åt mellan olika hus och olika bilar också. Det viktiga för oss är att principerna bakom är teknikneutrala. Principen är att alla ska stå för sina egna kostnader. Principen är att man ska få betalt för det som man gör för energisystemet som helhet. Men i det här fallet, såklart, och i alla andra fall finns också principen att vi har en stat som är en del av försäkringssystemet. Så är det i alla andra försäkringar också. Det är inget konstigt. Det är märkligt, fru talman, att använda en retorik där man försöker få det till en riktad subvention när det är en princip som gäller för precis allting som vi försäkrar i det här landet och, vad jag vet, i de flesta andra länder. 97 (S): debatterar vi näringsutskottets betänkande NU21 Energipolitik. I betänkandet behandlas 170 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i alla delar av betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag kan konstatera att energipolitiken har tagit stor plats i debatten . Det avspeglas också av antalet motioner. Energipolitiken berör många i allmänhet, och det verkar vara lätt att hamna i att man är för eller emot ett visst kraftslag eller en viss teknik och glömmer bort helheten och långsiktigheten. Energipolitikens inriktning och mål ligger fast. Den ska syfta till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. står nu på tröskeln till nästa generations elektrifiering, vilket kommer att innebära stora förändringar i samhället. Därför tar nu regeringen fram en elektrifieringsstrategi i nära samarbete med representanter från näringslivet, myndigheter, miljöorganisationer och andra aktörer som kan bidra i det fortsatta arbetet. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. I det pågående arbetet har man nu identifierat ett antal frågor. Jag tänkte nämna några som ett svar utifrån motionshanteringen. Det handlar bland annat om att ta fram en planeringsram som tar höjd för en möjlig fördubbling av elanvändningen till 2045. Roller, ansvar och samordning behöver utvecklas så att det offentliga och näringslivet drar åt samma håll. Man ska identifiera åtgärder som kan halvera ledtiderna för elnäten till 2025, så att utbyggnaden från idé till ledning går i takt med samhällets utveckling. Man ska även identifiera åtgärder som kan möjliggöra sektorkoppling mellan el, fjärrvärme, vätgas och andra energibärare så att energin kan flöda och användas där den är bäst lämpad. Det ska vara fokus på systemnytta vid utformning av styrmedel och regelverk. Vi behöver också öka fokus på driftssäkerhet, elkvalitet, beredskapsfrågor och totalförsvarets behov under elektrifieringen. Och elmarknaden behöver utvecklas på både kort och lång sikt på ett kostnadseffektivt och leveranssäkert sätt. Strategin ska vara klar . Vi har hört om kärnkraften i debatten, och vi har hört kärnkraften debatteras mycket . Det handlar ofta om att man är för eller emot något eller om att man vill förlänga driften eller om att man vill ge , i det här fallet, ägardirektiv. Det kan gälla slutförvar, och det kan gälla nya små reaktorer som ska drivas på kärnbränsleavfall. Jag roade mig med att se hur kärnkraft nämndes i betänkandet och kom fram till att det var 278 gånger. Man kan snudda vid att tro att kärnkraft för vissa partier är en religion. Målen för energipolitiken ligger alltså fast, och det har sagts i denna talarstol. Målen ska inte ses som ett stoppdatum då kärnkraft förbjuds, och de innebär inte en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. Vi har låtit titta på ett antal frågor när det gäller små modulära reaktorer, så kallade SMR, eftersom det finns flera motioner om detta. Hur många reaktorer behövs för att ersätta dagens kärnkraftverk? Hur många reaktorer kommer att behövas utifrån senaste långtidsscenario? Och var i elsystemet ska dessa reaktorer byggas? Var passar de bäst in? Tekniken är inte mogen . Tekniken väntas lanseras . Men det råder osäkerhet om tekniken då är färdig och om den blir konkurrenskraftig. finns det sex sådana anläggningar i världen. De finns i . De finns i . De finns i . Och de finns i . har tre stycken. Det krävs 146 stycken små modulära reaktorer med en storlek på för att ersätta dagens kärnkraft. Hur många till skulle man då behöva i långtidsscenario? Ja, vi får nog lägga till ytterligare 80 reaktorer. När det gäller frågan om var i de ska byggas och placeras kan vi konstatera att vi har stora elöverskott i norra som vi har brister i . Det bör innebära att alla dessa reaktorer ska byggas i elprisområde 3 och 4, alltså söder om . Sammanfattningsvis: Det finns många frågetecken runt dessa små modulära reaktorer. Men det är helt klart att det behövs väldigt många reaktorer för att ersätta befintlig kärnkraft eller för att ta höjd för ett ökat elbehov. Var ska de då byggas? Är det i ? Är det i ? Är det i ? Jag vet inte, men med denna politik får nog alla kommuner i elprisområde 3 och 4 räkna med att ha kärnkraftsreaktorer. Vi vet inte mycket om priset för konsumenterna för detta, och det är en teknik som utvecklas i och . Lägger man till den säkerhetspolitiska aspekten på detta tycker i varje fall jag att detta låter som en riktigt dålig idé. Men vill jag tacka partierna som driver frågan om mer kärnkraft, för jösses vad intressant det kommer att bli i valrörelsen när väljarna får klart för sig att en röst på den politiska högern innebär att de riskerar att bli granne med en kärnkraftsreaktor! Tack för att ni har gett oss den valfrågan! En konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är nödvändig för att vi ska klara de regionala kapacitetsutmaningarna. I arbetet med elektrifieringsstrategin finns kraft- och fjärrvärmesektorn med som en viktig del. Vi behöver ta till vara alla hållbara energigaser som kommer att spela en allt större roll i energimixen. Regeringen avser att återkomma med förslag. har fått ett antal intressanta uppdrag. Man ska ta fram en strategi för vätgas, man ska lämna förslag på ett system för driftstöd till bio-CCS och man ska utreda ytterligare behov av styrmedel för att främja ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Satsningarna på att främja hållbara biobränslen för flyg förlängs, och uppdraget har utvidgats och gäller alla förnybara bränslen. Flera har i denna debatt tagit upp vattenkraften. Den står för nästan hälften av svensk elproduktion. Av bara det skälet är den oerhört viktig för det svenska kraftsystemet. Det är nu viktigt att ansvariga myndigheter vidtar de åtgärder som behövs för att prövningarna av moderna miljövillkor går så smidigt som möjligt. Regeringen avser att ge berörda myndigheter ett samlat uppdrag att genomföra en uppföljning av den nationella planen. Vindkraftens utveckling har varit explosionsartad. Vindkraften är den klart billigaste elproduktionen som kan byggas ut snabbt och i stor skala. Det är viktigt att ha med sig att produktionen från vindkraften är som störst , när behoven också är som störst. 22 000 nya solcellsanläggningar installerades . Det är en helt otrolig utveckling. Solelen har åttadubblats . Avslutningsvis har vi alltså mycket goda förutsättningar att ställa om till ett förnybart energisystem jämfört med många andra länder. Vi har också gott om el. nettoexporterade vi , vilket motsvarade konsumtionen i , och tillsammans. Vi ser nu flera exempel på stora investeringar och etableringar från industrin i framför allt norra . En av anledningarna är tillgången på förnybar el till konkurrenskraftiga priser. Men visst finns det utmaningar som vi kan uppleva, exempelvis nätbegränsningar, vilket flera har tagit upp , prisskillnader inom landet, vilket också har tagits upp , och långa ledtider. Därför tar regeringen nu fram en elektrifieringsstrategi. Den ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. 98 (KD) replik: Oavsett vad man tycker om kärnkraftens vara eller icke vara måste man ta avfallsfrågan på allvar. har gått ut med ett UMM, urgent market message. Det måste bolag göra för att varna marknaden när man ser risker. gällde meddelandet att resterande kärnkraftsreaktorer riskerar att tas ur drift , på grund av att regeringen inte har fattat beslut i kärnavfallsfrågan. Om regeringen inte fattar beslut i frågan kan det få förödande konsekvenser för . Alla utredningar är gjorda. Underlaget finns på plats. Båda berörda kommuner, varav en är S-styrd, är redo. Vad är det som gör att beslutet inte kan fattas och att man därmed riskerar produktion och stabilitet? 99 (S) replik: Jag vill tacka för frågan. och jag sitter i näringsutskottet och var på samma möte där miljöministern och energiministern redovisade hur läget ser ut. Jag kan, precis som en annan ledamot sa i debatten , konstatera att ingen har löst avfallsfrågan när det gäller kärnkraften. Det innebär att det inte är enkelt. Det är ganska svårt. På näringsutskottets möte uppfattade jag dock att regeringen tar frågan på fullaste allvar och att man avser att återkomma med beslut för att hantera frågan. Precis som säger är det oerhört viktiga frågor. Man kan tycka vad man vill om kärnkraften, men den står för av elproduktion . Det går över huvud taget inte att stänga kärnkraften med så kort varsel. Frågan är viktig. Jag har fullt förtroende för att ansvariga ministrar tar de initiativ som krävs för att lösa problemen med kärnbränsleavfallet. 100 (KD) replik: Det känns ändå lite hoppfullt att ledamoten känner sådant förtroende för att de båda ministrarna tar det fulla ansvaret för att ge besked . är det inte så att besked har getts . Det är ganska knappt om tid, och vi har fortfarande inte fått några besked. har vi alltså en situation där marknaden poängterar att det kan få drastiska följder. Det som håller på att hända är otroligt allvarligt för konkurrenskraft, trovärdighet och tillväxt. Att dröja med detta beslut är inte bara dumt; det är oerhört allvarligt för . Hur länge kommer Socialdemokraterna låta styra i en sådan viktig fråga utan att sätta ned foten? 101 (S) replik: Den frågan ska inte ställas till mig utan till ansvariga statsråd. och jag var på samma möte. Jag hörde att man har för avsikt att lösa frågan. Och när jag hör det tror jag på det. När detta kommer att ske vet inte jag. Det vet inte heller. Men frågan är ju akut, som också anför, och kommer absolut att behandlas i rätt ordning. måste ha med sig att kärnbränsle och kärnbränsleavfall inte är vilken fråga som helst. Det handlar om beslut om oerhört farligt avfall som förhoppningsvis ska fattas i närtid och gälla . Återigen – inget annat land har fattat beslut i kärnbränsleavfallsfrågan. Men jag har fullt förtroende för att regeringen kommer att fatta det beslut som behövs när det är dags. 102 (C) replik: sa i sitt anförande att de energipolitiska målen står fast. Ja, den energiöverenskommelse som vi slöt 2016 och som jag var en del av står också fast. var kanske inte med i förhandlingsrummet, men han stöttar den regering som fortfarande står bakom den. Trots att energiöverenskommelsen står fast ser vi att vattenkraften inte alls får den behandling som vi var överens om i energiöverenskommelsen och i den uppföljande propositionen. Vi var överens om att vattenkraften skulle värnas och att effekten skulle kunna höjas i befintliga verk. Trots det har av de svenska vattendragen KMV-klassats, med mindre stränga krav än de strängaste kraven i . Vattenmyndigheterna har haft ett samråd, och de säger att kostnaderna väntas skena. Det talas om 8 miljarder, trots att det bara handlar om ett fåtal av de vattendrag som ska bedömas. Totalt sett hade vi ju räknat med 10 miljarder. Stora mängder el och effekt från vattenkraften förväntas gå till spillo, och det i mycket större mängd än de HARO-värden som redan var kritiska till. Man har gjort schablonmässiga bedömningar, trots att man skulle göra individuella bedömningar enligt den proposition som vi var överens om. Man har heller inte tagit med den lokala och regionala nyttan, trots att det tydligt anges i propositionen att man ska bedöma den. Allt detta står i strid med energiöverenskommelsens förslag. Min fråga till , Socialdemokraterna och därmed regeringen är: Delar ni denna bild, och vad är ni i så fall beredda att göra? 103 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag delar oro. Jag har fått exakt samma signaler från framför allt små vattenkraftsägare om att de upplever processen som bekymmersam. Resan som har startat är stor, det vill säga att skapa moderna miljökrav för vattenkraften. Men är den helt nödvändig. Jag kommer att följa frågan väldigt noga, för vi har genom energiöverenskommelsen tecknat firma. Jag upplever den som sund och relevant vad gäller vattenkraften. Frågan kommer att följas upp av regeringen, och relevanta myndigheter kommer att få i uppdrag att beskriva hur processen har gått. Vi kan inte hamna i en situation där vi i systemet går miste om vattenkraft och därtill i sådana nivåer som både och jag har fått signaler om. Vi får naturligtvis hoppas att detta rättar till sig, men om det inte gör det är jag beredd att ta ett initiativ så att vi kommer på rätt väg igen. Det var inte meningen i vare sig lagstiftningen eller energiöverenskommelsen att massor med vattenkraftsenergi skulle spillas bort i onödan. 104 (C) replik: Men det räcker inte att dela oron eller följa frågan. Det här sker här och . kommer de nya processerna att påbörjas. Det räcker alltså inte bara att följa frågan. sa att myndigheterna kommer att få uppdrag. Det var intressant. Det är inga uppdrag som jag har hört talas om, så jag hade gärna velat höra vilka uppdrag han syftar på som ska ges till myndigheterna och när det ska ske. Det vore trevligt att få lite mer detaljerade svar på det som tog upp. 105 (S) replik: När dessa uppdrag om uppföljning av moderna miljökrav kommer kan jag tyvärr inte svara på här och . Men jag har läst mig till att uppdragen kommer att ges. delar jag frustration och oro över att vi ska hamna i en situation där vi inte landar i det som lagstiftningen säger. Då måste vi agera. Jag har en skyldighet att agera, och jag är helt övertygad om att kommer att agera. Jag är även helt övertygad om att också regeringen kommer att agera. Det här borde åtminstone föranleda en uppföljning så att vi vet var det hela ligger. Jag får nämligen signaler om att exempelvis vid , där jag lever och verkar, har processen gått riktigt bra. 106 (L) replik: I sitt anförande beskrev ledamoten en oro för att det skulle poppa upp små kärnkraftverk lite här och var. Det lät till och med som att det skulle ske i alla kommuner i , om jag och mina riksdagskollegor till höger om Socialdemokraterna skulle få som vi ville. Det där är lite lustigt. Jag uppfattar det som att Socialdemokraterna inte förstår vidden av det problem vi har och kommer att ha i med vår el- och energiförsörjning. Jag tror heller inte att Socialdemokraterna har begripit vår politik. Ja, Liberalerna har förslag om att ändra lagen så att man kan bygga kärnkraftverk på fler ställen än . Men vi är teknikneutrala och gynnar inte något särskilt energislag. Vi har inte några förslag om att bygga kärnkraftverk i varje kommun, som ledamoten angav, utan vi förhåller oss neutrala. måste kommunerna först tillstyrka en ansökan om någon vill etablera en kärnteknisk anläggning. Och, fru talman, många medborgare i landet är oroade över regeringens politik vad gäller det kommunala vetot mot vindkraften. Många kommunmedborgare runt om i landet upplever att de riskerar att bli överkörda av en regering bestående av och Socialdemokraterna. Vi i Liberalerna värnar om vetot mot vindkraften, och vi tycker också att det är rimligt att kommuner ska vara med på banan om kärnkraft skulle etableras. Vi förhåller oss neutrala till dessa två energislag. Jag undrar om även Socialdemokraterna är teknikneutrala i denna fråga. 107 (S) replik: Tack, , för frågan! Låt mig börja med kärnkraften. Den produceras på ett antal platser i . Lagstiftningen på området är inte särskilt ny. Det är som styr det här. Vi ser inget behov av att ändra lagstiftningen för att kärnkraftsetableringar ska kunna ske i exempelvis , eller . Ingen har ännu gjort några påstötningar om att man är på väg att bygga kärnkraftverk. Det här får man ta när i så fall kommer. tog upp teknikneutralitet. Jag delar uppfattningen att vi politiskt ska försöka förhålla oss teknikneutrala och låta marknaden bygga det marknaden tycker är lämpligt utifrån dels kostnadsperspektiv, dels leveranssäkerhetsperspektiv och dels det politiskt möjliga. Denna hållning har Socialdemokraterna haft. Vi vill inte hamna i en diskussion eller situation där vi inte inser att energisystemet behöver stå på flera ben. Just såg det ut på följande sätt: Kärnkraften levererade , vattenkraften levererade och vindkraften levererade . Kraftvärmen och det övriga levererade resterande procentenheter. Det här innebär att energisystemet är robust, och det finns redundans i systemet om man står på flera ben. Det kan man göra om man förhåller sig teknikneutral, vilket är en styrka. Det har vi gjort , och vi kommer att fortsätta göra det. 108 (L) replik: Jag vet inte vad jag ska säga. Det är uppenbart att Socialdemokraterna inte förstår vidden och omfattningen av de problem som står inför med leveranssäkerhet och att få hela systemet att fungera. Socialdemokraterna står här och pratar om hur energiproduktionen ser ut . Det var inte det frågan handlade om. Den handlade om hur vi ska klara klimatet och elektrifieringen och ha leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hållbarhet också . Vårt energibehov ökar otroligt mycket och kommer att öka ännu mer än vad tog upp i sitt huvudanförande. Det är inte särskilt relevant för diskussionen hur produktionen såg ut just . Det här handlar om att vi behöver ha en överproduktion för att klara olika situationer som kan uppstå och för att klara kriser och elektrifiering. Socialdemokraterna pratar om teknikneutralitet. Ändra då lagen så att vi kan bygga kärnkraftverk på fler ställen! Men behåll lagstiftningen som gör att kommunerna måste vara med på både kärnkraft och vindkraft! Det hade varit teknikneutralt. Och det är ju inte så att Socialdemokraterna föreslår ny lagstiftning som innebär att man bara får bygga vindkraft på ett par ställen i , som det är med kärnkraften. Det hade också varit teknikneutralt. Men, fru talman, väljer inte något av de teknikneutrala spåren. Socialdemokraterna väljer att ha en särreglering av kärnkraften som skiljer sig från regleringen av vindkraften och gör att det är svårare och dyrare att etablera kärnkraft än vad det hade kunnat vara, eftersom det i praktiken uppstår en situation där vi inte har konkurrens. Varför vill inte Socialdemokraterna vara teknikneutrala och behandla olika energislag på ett likvärdigt sätt? 109 (S) replik: Jag kan konstatera att vi står ganska långt från varandra i synen på energipolitik. De framgångsfaktorer vi har sett är förnybar el och konkurrenskraftiga priser. Det är det marknaden efterfrågar. Hade marknaden efterfrågat annat hade marknaden byggt annan elproduktion, exempelvis kärnkraft. Men man gör inte det – tyvärr för dig, . Jag tycker att det är bra att man inte bygger ny kärnkraft, eftersom den tenderar att bli extremt dyr. Som jag diskuterat här i kammaren har vi inte heller löst avfallsfrågorna . måste inse att framgångssagan i handlar om förnybar energi till konkurrenskraftiga priser. Ska vi gå bort från detta? Vem ska betala för den teknik som indirekt efterfrågar när han säger ”teknikneutralt”? Det är ju kärnkraft det är fråga om – dyr kärnkraft. Vill vi ha sådan i ? I så fall kommer den väl att byggas i . Men jag vill inte betala mer på min elräkning. Det kanske vill – bara för att det är kärnkraft. Men jag tror inte att de stora industrier som etableras i norr vill ha högre elpriser än nödvändigt. Vi tycker att det är fullt rimligt utifrån den energipolitik vi har . Vi levererar ju på det området. 110 (SD) replik: Ledamoten lyfter i sitt anförande fram det som kallas små modulära reaktorer och vad man känner inför dem. Det handlar om en högst tveksam ingång när det gäller vilken roll de kommer att kunna spela, kanske främst i den svenska energipolitiken framöver. Man gör felaktiga antaganden om storlek och vilken roll de ska spela. Det är uppenbart att man inte förstår att produktion måste finnas när det finns efterfrågan om vi ska kunna ha ett fungerande elsystem. Ur ett systemperspektiv kan vi i rapport efter rapport se att det blir dyrare förnybart jämfört med att inrikta sig på fossilfrihet. Man säger att det inte räcker att bara byta ord från ”förnybart” till ”fossilfritt”. Vi kan ju se när det handlar om energiforskningen att det rätt så omgående visade sig finnas intresse för kärnteknisk forskning. Det finns en ansökan om att uppföra en forskningsreaktor i . Fortsatt finns det också regulatoriska hinder som försvårar. Socialdemokraterna framhärdar i att kärnkraft är olönsamt, men ändå vågar man inte ta bort de regulatoriska hinder som finns, exempelvis vad gäller hur många reaktorer det får finnas i , var de ska vara placerade och så vidare. Det som jag då undrar, fru talman, är: Om nu Socialdemokraterna är så säkra på att det är så olönsamt och att ingen vill göra det, varför känner man sig då tvungen att i praktiken förbjuda etablering av nya reaktorer i ? 111 (S) replik: Jag tackar för frågan. Först och främst: Kärnkraften tenderar för att bli snudd på en religion. Kärnkraft ska lösa alla energiproblem som finns i , vad jag förstår. Men man glömmer på något vis att ha med sig frågan om konkurrenskraftiga priser. Det är sant att kärnkraften har sina förtjänster. Den har tjänat väl och kommer att göra det till. Men om nu kärnkraften är två, tre eller fyra gånger så dyr tror jag inte att det är så många som är intresserade av att bygga ny kärnkraft och köpa kärnkraftsel. Jag kan naturligtvis ha fel. Jag säger ingenting om det. Det kanske finns företag eller privatpersoner som vill ha högre elpriser. Men jag känner inte till att det skulle finnas så många, . Varför fortsätter ni att driva just kärnkraftsspåret när marknaden prioriterar annat och den förnybara energin är betydligt billigare? Och vem är det som i slutändan ska betala? Ska vi betala via skattsedeln eller via elräkningen? Jag tycker att det är en relevant fråga, som nu får möjlighet att svara på. 112 (SD) replik: Det som jag kan upplysa ledamoten om är att kärnkraften växer globalt. Under den rödgröna regeringens maktinnehav har kärnkraften växt globalt varje enskilt år. I gör den inte det, men globalt gör den det. Man kan undra hur det kan komma sig. I anförandet välkomnade även Socialdemokraterna att bland annat ska driva kärnkraftsfrågan i valet. Jag kan välkomna det på motsvarande sätt, då en majoritet av Socialdemokraternas väljare har en helt annan inställning till kärnkraften än vad Socialdemokraterna har här i riksdag. När det kommer till viljan att begränsa och försvåra för att bygga nya reaktorer eller överta reaktorer handlar det om en del i . En annan del är den som rör tillståndsfrågor gällande vindkraften. Där finns det ett kommunalt veto. Här är det intressant att Socialdemokraterna intar en helt annan inställning – man vill i stället försvåra för de kommuner som kanske vill nyttja vetot och inte vill ha någon vindkraftsetablering i kommunen.