prot · H809141 · 2021-06-15 00:00:00 — Men det är viktigt, och om åtgärder och vägval ska gå åt rätt håll får man vara beredd att ändra kurs och skruva i förslag och åtgärder. Att inte ta emot detta kvitto är inte rätt väg att gå. Därför är det bra att regeringen instämmer i flera av bedömningarna av de åtgärder som föreslår. Men jag vill också berätta vad vi i sagt om regeringens svar eftersom vi tycker att det saknas tydlighet. Tittar man tillbaka ser man att har framfört kritik till regeringen om brister i utvärderingar av till exempel företagsstöd, vilket vi också har påtalat. Regeringen säger att man tänker återkomma med åtgärder. Det är bra, men det återspeglas inte i svaret med en tydligt formulerad plan. Vi kan inte läsa oss till vad man avser att göra. Det saknas, och vi vill se det. Därför är vi också tydliga i vårt svar med att vi vill se konkreta förslag på åtgärder som återrapporteras till . Vi vill också att regeringen redovisar för hur man tänker åtgärda påvisade brister i tillförlitligheten i effektutvärderingar av näringspolitiken. är tydlig med att det är angeläget att och får i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys om utvärderingar. Den uppfattningen delar vi, men vi vill inte stanna vid det utan önskar se att Tillväxtanalys hanterar alla utvärderingar. Det behövs att såväl utvärderingar som analyser görs av en annan myndighet, som dessutom kan samla kunskap och vässa sitt uppdrag. Regeringen svarar i sin skrivelse att man avser att hantera de rekommendationer som riktar till myndigheterna inom ramen för de ordinarie myndighetsdialogerna. Dialogerna är muntliga samtal som förs mellan departement och myndigheter. Det är bra, men vi menar att regeringen också bör agera för att formellt säkerställa att det blir leverans på åtgärderna. Det gör man med skrivningar i regleringsbrev, och det önskar vi se komma på plats. När det gäller företagsstöden har systemet för att tilldela dessa mött kritik i statliga genomlysningar och forskning. Bland annat har forskningsinstitutet pekat på att utväxlingen av tilldelade medel är låg och oklar. Systemet för medlen är spritt och svårt att överskåda, och då blir det också svårt att se effekterna. Det behövs mer uppföljning av dessa stöd för att säkerställa kvaliteten. Vi menar att regeringen behöver få på plats ett överskådligt system där stöden renodlas så att de går att följa och överblicka. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken Stöden behöver bli träffsäkra och visa på samhällsnytta. Mål för programmen behöver tydligt definieras, avgränsas och göras uppföljbara. Då ser man den röda tråden i hur beslut genomförs och hur det blir. Att också jämföra stöden med andra åtgärder som man skulle kunna välja i stället för dem man har tänkt vidta är viktigt, för då får man en jämförelse av vilka val som ger bäst utdelning utifrån syftet. Som exempel kan nämnas valet mellan att sänka ägarskatter och att sänka bolagsskatt. , och ger alla företagsstöd vars samhällsnytta behöver effektutvärderas och följas upp. Vi vet att stöd kan ta tid och att det finns byråkrati inbyggd som gör att till exempel inte går i takt med kommunernas ettåriga arbetscykel för att tilldela medel. Det påverkar samhällsnyttan, och det är bara att räkna ut vad effekten blir av det. Det är viktigt att brett se över företagsstöden. Det handlar om lånegarantier och stöd till forskning och utveckling och att regelverk och medel via EU ska börja i verksamheter som man bedömer kommer att kunna bära sig själva framåt. Samma sak gäller programunderlag, som behöver vara enkla att använda, bygga på mål och vara mätbara. Allt för att nå så bra utväxling som möjligt. Ett enkelt exempel från besöksnäringen, som har lidit så mycket under pandemin, pekar på vikten av att jämföra saker och att jämföra rätt saker för att effekten av det man vill åstadkomma ska bli så bra som möjligt. När man observerar hur shoppingturismen beskrivs 2019 och 2018 ser man att det görs med olika mått. 2019 ingår moms, men 2018 ingår den inte. Livsmedel ingår i mätningen 2019 men inte 2018. Detta är bara ett par mätpunkter, ett par små bitar i ett stort näringslivspussel som redovisas med olika mättal i olika rapporter som ska användas som underlag av politiken. För att vi ska få ut och uppnå rätt värden och effekter är det otroligt viktigt att indata och analyser är och blir korrekta och att det sker jämförbara mätningar . Det är ju dessa underlag som politiken drar slutsatser av och som ligger till grund för hur medel används för att ge de effekter som är tänkta utifrån uppsatta mål och det vi vill åstadkomma. skrev åtta ekonomiforskare i om det faktum att myndigheter som verkar inom närings- och innovationspolitiken i hög grad finansierar sina egna utvärderingar. I artikeln kan vi också läsa att dessa undersökningar är mer positiva när de beställts direkt av myndigheterna än när de genomförts av oberoende aktörer. Frågan om beställningar, det vill säga offentliga upphandlingar, tas upp. Man framhåller det faktum att det är viktigt att dessa syftar till bästa möjliga funktion. Därför är det viktigt att understryka att det är av godo att Tillväxtanalys är och blir den myndighet som svarar för utvärdering. Den blir garanten för att beställare och utdelare av medel inte själva granskar sin verksamhet utan att det läggs utanför den egna verksamheten. Det gynnar såväl utförare som beställarmyndighet att avskilja uppdraget. Tillit ökar med oberoende. Så är det, och det är viktigt. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken I den rapport som tagit fram är det, som jag tidigare tagit upp, tydligt att Tillväxtanalys har de bästa resultaten kvalitetsmässigt. Det är viktigt att man vässar myndigheten så att man får de bästa utvärderingsunderlagen för bästa möjliga effekt. 81 (SD): Vi debatterar regeringens skrivelse med anledning av om effektutvärderingarna av näringspolitiken. Viktigt att ha med sig i den här kontexten är att vi debatterar en granskningsrapport som har tittat på effektutvärderingarna av några av de näringspolitiska stöd som fanns på plats före pandemin – med andra ord inte effektutvärderingar av de nu etablerade krisstöden. Med det sagt har inget parti i riksdag vågat påtala de uppenbara bristerna i de offentliga stöden till näringslivet i samma utsträckning som . Utgångspunkten för näringspolitiken måste vara att företagande och innovation utgör grunden för jobbtillväxt och välfärd. Utöver den här aktuella rapporten från har rapporter från såväl Tillväxtanalys som enskilda akademiker och intresseorganisationer pekat på att effekten av olika offentliga näringspolitiska stöd är svår att mäta och utvärdera. Här kan bland annat innovationsstöd, statligt riskkapital samt EU-program nämnas. debatterades exempelvis en skrivelse med anledning av om regionala strukturfondspartnerskap. I en granskningsrapport från uttrycktes kraftig kritik mot projektet. Det rörde sig om ett gemensamt projekt med EU som hade betalat ut nästan till företag och forskning i . Kritiken rörde jävsproblematik och bristande transparens som försvagade rättssäkerheten men även att det saknades förutsättningar för ett effektivt genomförande. Det tål vidare att nämnas att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, återkommande kritiserat olika näringspolitiska stöd och bland annat slagit fast följande om två av innovationsmyndigheten stödprogram: ”Analysen indikerar inga statistiskt säkerställda positiva effekter av stöden på antal anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare; varken under programmens löptid eller efter det att stöden avslutats.” Jag nämner detta för att sätta skrivelsen som vi debatterar i sin kontext. Frågorna vi som politiker behöver ställa oss är: Går det att mäta effekten av det offentligas stöd till näringslivet? Och om det går att mäta, ger stödet någon effekt? Dessa frågor skulle kunna benämnas 100-miljardersfrågorna då kostnaderna för olika näringspolitiska stöd, sett till såväl utgifts- som inkomstsidan för staten, uppgår till de summorna. Den exakta summan vet dock ingen eftersom det finns så många olika stöd och subventioner att inte ens har kunnat ge mig svar när det gäller detta. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken Att döma av den granskningsrapport vi ordar om är svaret på den första frågan att det är väldigt svårt att faktiskt utvärdera effekten av näringspolitiken. I rapporten har granskat 37 utvärderingar av effekten av näringspolitiken . Av dessa var det endast två som uppfyllde de krav som en tillförlitlig effektutvärdering bör uppfylla. Svaret på den andra 100-miljardersfrågan ges av andra utredningar och rapporter varav jag berört ett par tidigare. När man väl kan utvärdera effekten av näringspolitiska stöd tycks det inte finnas någon, fru talman. Detta är naturligtvis direkt orimligt och ett svek gentemot de svenska skattebetalarna. Att regeringen inte gör mer för att gå till botten med detta och vidta åtgärder för att säkerställa att näringspolitikens effekt går att mäta och att den är positiv är ett haveri. Om detta inte går att säkerställa borde vi applicera en försiktighetsprincip och helt enkelt sluta betala ut verkningslösa stöd och i stället investera dessa medel i andra näringsfrämjande åtgärder, exempelvis skattelättnader för företag. Vår ingång, som det redogörs för i reservation 3, är att statliga företagsstöd i vissa situationer kan ha en roll att spela, men det är viktigt att statsmakterna och myndigheterna gör sitt yttersta för att utvärdera stöden och se till att skattebetalarnas pengar gör maximal nytta. Ett sätt att göra detta på är till exempel att låta genomföra oberoende effektutvärderingar, vilket i ett tillkännagivande har uppmanat regeringen att göra. Vi kan konstatera att regeringen inte följt detta och anser därför att ska uppmana regeringen att skyndsamt följa upp och säkerställa att oberoende effektutvärderingar av de statliga stöden för innovation och företagande kan genomföras och att detta blir norm. Vi betonar vidare att skattebetalarnas pengar inte ska förslösas och gå till stöd utan bevisad effekt. Det handlar om en viktig princip – en respekt gentemot dem som inbringat skattemedlen. De ska kunna känna att staten brukar de medlen med varsamhet och att de får valuta för skatten de betalat in. Annars riskerar tilltron till hela den svenska modellen att sjunka och i sinom tid försvinna helt. Därför föreslår vi att regeringen ska återkomma till med förslag till en så kallad solnedgångsklausul eller en systematiserad metod för utfasning av stöd utan bevisad effekt. På så sätt kan vi garantera att staten slutar att göda bidragsentreprenörer, slutar att göra intrång på marknaden utan anledning eller effekt och slutar att slösa bort skattemedel. Vi har även tidigare ställt oss bakom att regeringen i myndigheternas regleringsbrev bör tydliggöra att och i större utsträckning ska anlita och/eller samverka med Tillväxtanalys – detta för att förbättra utvärderingarna av stöden. Vi kan helt enkelt inte ha en ordning där ynka 2 av 37 utvärderingar av effekter av näringspolitiken faktiskt lever upp till de krav som en tillförlitlig effektutvärdering bör uppfylla. Vi anser även att regeringen därutöver bör tydliggöra övriga rekommendationer från till myndigheterna i de berörda regleringsbreven för att säkerställa att dessa omhändertas. Det handlar om att Tillväxtanalys bör säkerställa att kvaliteten hos myndigheternas effektutvärderingar höjs ytterligare och om att myndigheterna bör beakta att andra typer av utvärderingar och uppföljningar inte ska göra anspråk på att uttala sig om effekter och att deras syften och begränsningar bör kommuniceras tydligt. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken Mot bakgrund av detta önskar jag yrka bifall till vår reservation 3 rörande vissa övriga frågor om det statliga stödet till innovation och företagande. 82 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på de iakttagelser och rekommendationer som redovisar i sin rapport om näringspolitikens effektutvärderingar. Alla som har haft anledning att möta revisorer och deras skrivelser vet att man ska läsa dessa noga. Det gäller oavsett om det handlar om en ideell förening, ett företag eller en politisk organisation. Man brukar säga att det man mäter försöker man förbättra, och det man inte mäter kommer att förfalla . Mot denna bakgrund gör man därför klokt i att med intresse läsa vad säger och noga väga deras rekommendationer om förändrade rutiner. har gjort en systematisk genomlysning av hur statliga myndigheter utvärderar effekter av näringspolitiken och om hur effektutvärderingarna används. Deras rapport innehåller flera rekommendationer, och det finns anledning att särskilt lyfta en av dessa. skickar en tydlig signal om att det är angeläget att och får i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för effektutvärderingar av dessa insatser. På en mer övergripande nivå landar i slutsatsen att det finns betydande brister i effektutvärderingarna. Det är endast 2 av 37 granskade utvärderingar som uppfyller de krav som en tillförlitlig effektutvärdering bör uppfylla. Jag tror att det finns anledning att dra en slutsats: Detta duger inte. Dessutom visar granskningen att regeringen endast i liten utsträckning använder sig av effektutvärderingarna för att återrapportera effekter av den förda politiken. Regeringen säger sig ha goda ambitioner att lyssna på förslag, men man kan inte se att denna uttalade ambition åtföljs av någon tydligt formulerad plan. Jag anser därför att det behöver tas fram konkreta förslag till hur dessa brister kan åtgärdas. har pandemin utsatt vårt samhälle för stora påfrestningar, och dessa är inte över . Vi har i denna kammare tagit cirka 20 ändringsbeslut om budgeten. Detta är helt unikt för vårt land, och vi är nog alla överens om att det gärna får bli lite mer traditionella budgetprocesser . är varma förespråkare för att staten ska ta ett övergripande ansvar för att hjälpa näringslivet att rida ut den pågående krisens alla olika faser. Men en sak som inte kan nog betonas är att varje krona som vi investerar i olika former av stöd, exempelvis verksamhet, måste underställas högt ställda krav på effektivitet. Det är viktigt att varje krona hamnar där den ska och får bästa möjliga effekt. Det är av omsorg om våra gemensamma resurser och av omsorg för näringslivets livskraft som vi vill försöka anstränga oss att nå lite till. Vi är inte nöjda med regeringens ambitionsnivå på denna punkt. Det är också därför som vi vill borra lite djupare. 83 (S): om effekt-utvärderingar av näringspolitiken Vi debatterar här en av de viktigaste beståndsdelarna för att skapa ett starkt samhälle, nämligen näringspolitiken. Att vi har levande företag är en grund för ett starkt samhälle, liksom att vi kan mäta att de resurser och stöd vi betalar ut får rätt effekt. Vi befinner oss ju i en mycket svår tid. Mycket av de stöd som har gått ut har handlat om att rädda företag, näringsliv och arbetstillfällen. Men såväl under pandemin som under normala tider krävs det fullgoda effektutvärderingar när det gäller näringspolitiken. När det gäller olika former av stöd till näringslivet för att vi ska få en hållbar ekonomisk tillväxt är det viktigt att de utformas ansvarsfullt och effektivt. granskning av Tillväxtanalys, , , SCB och är ett verktyg som förser oss med viktig kunskap för att vi ska kunna växla upp, ställa om och rikta in nödvändiga insatser och stärka svensk näringskraft när över 6 miljoner har fått den första vaccindosen börjar vi se slutet av pandemin, ljuset i tunneln. Flera näringar börjar nu planera om och växla upp. De ser att man kan ta nya kliv i en ny tid. Läget framöver är något osäkert, men vi måste som politiker vara väldigt lyhörda och ständigt vara flexibla och beredda att gå in med åtgärder för att minska effekterna av det vi precis har gått igenom. Jag välkomnar granskning och instämmer i flera av revisionens bedömningar. Den övergripande frågeställningen i granskningen har varit om de utvärderingar som uttalar sig om effekter av näringspolitiken håller en tillräcklig kvalitet för att just uttala sig om effekter och om utvärderingarnas resultat används på ett ändamålsenligt sätt. Den övergripande frågan har därefter delats upp i följande två delfrågor: Uppfyller utvärderingar från de granskade myndigheterna som uttalar sig om effekter av näringspolitiken grundläggande krav för att vara trovärdiga som effektutvärderingar? Används effektutvärderingar av de granskade myndigheterna respektive regeringen för att kommunicera resultat av näringspolitiska insatser, för att motivera nya insatser eller för att förbättra befintliga insatser? För att besvara frågeställningarna har granskat utvärderingar av näringspolitiken som uttalar sig om effekter och har publicerats –2018. En god överblick över hur medel används, vilka effekter offentliga insatser leder till och möjligheten att värdera var statens insatser bedöms göra störst nytta är central för en god hantering av statens medel. Enligt vad regeringen anför är väl utförda kunskapsunderlag dessutom nödvändiga i utvecklingen av nya näringspolitiska insatser, och i detta är bland annat effektutvärdering en viktig del. I om effektutvärderingar av näringspolitiken lyfts problem kring myndigheternas effektutvärdering av näringspolitiken och att olika myndigheters utvärderingar har olika kvaliteter. De varierar alltså. Därför välkomnar jag att regeringen instämmer i det övergripande i problembeskrivning och de övergripande iakttagelserna och utvärderingen inom näringspolitiken. vill jag framhålla att regeringen uppger att såväl som övriga myndigheter kontinuerligt arbetar med att utveckla metoder och analyser för att bättre kunna redovisa uppnådda mål, så att effekten blir den väntade. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken Jag vill också belysa det faktum att det inte framgår av granskning om myndigheten har beaktat det utvecklingsarbete som utförts , vilket har baserats på den rekommendation som lämnat i granskningen av statliga stöd till innovation och företagande . Det är viktigt att rekommendationerna i den här aktuella granskningen sätts i relation till det arbete som pågår inom till följd av de tidigare rekommendationerna. Här vill jag även lyfta fram tidigare beslut som vi fattat här i kammaren angående årets budgetproposition. Där har Tillväxtanalys tilldelats för att genomföra fler effektutvärderingar och för att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom näringspolitiken. tillskjuts ytterligare 3 miljoner och ytterligare . Därtill ska sägas – det ligger kanske något utanför det här ärendet – att det särskilt nämns ett uppdrag till Tillväxtanalys att kartlägga företagsfrämjande insatser för att på så sätt skapa en bättre överblick över bland annat 35 samlade stöd och ge förutsättningar för ändamålsenliga utvärderingar. Det kommer att redovisas . Det är också en viktig del. har länge varit ett konkurrenskraftigt land, bland annat tack vare de stöd som ges och den aktiva näringspolitik som förs. Runt om i världen efterfrågas svenska varor och tjänster. Det är viktigt för fler jobb och en starkare välfärd. och svenska företag står sig väl i den globala konkurrensen. Svensk export tar världsmarknadsandelar, och tillväxten bedöms vara hög. När vi därför tar gemensamma steg för att säkra en effektiv och bred näringspolitik, med stöd till små- och egenföretagare, med underlättande av regler och med en politik som tar fasta på våra viktiga och många industriers nödvändiga omställning till en grönare värld är det viktigt att vi ser till att våra beslut och stöd är fullgott effektiva och så långt som möjligt också mätbara. Således välkomnar jag som ett led i säkerställandet av en effektiv näringspolitik och regeringens fortsatta goda hantering och styrning av relevanta myndigheter för att säkra en hållbar tillväxt, skapandet av nya jobb och en ansvarsfull näringspolitik. 84 PER SCHÖLDBERG (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. De statliga företagsstöden uppgår till många miljarder . Det är faktiskt så. För att veta om satsningarna ger frukt behövs utvärderingar där det syns vilken effekt de har. Det är också något som tar upp i den rapport som vi debatterar . Självklart utvärderas stöden, men pekar på att de i vissa fall inte håller måttet. Syftet behöver vara tydligt och klart redan innan företagen kan söka stöden, och myndigheter borde samverka mer när det gäller effektutvärderingar. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken I rapporten lyfter fram att bland annat och i högre grad borde ta hjälp av myndigheten . kan man genom olika utvärderingar se att vissa stöd ger positiva effekter, inte minst för mindre företag. Men i andra fall uteblir effekterna. Eftersom det handlar om skattepengar är det viktigt att regeringen går till botten med varför det ser ut som det gör. Därför är det positivt att Tillväxtanalys har fått i uppdrag att kartlägga alla företagsfrämjande insatser och genomföra fler effektutvärderingar av de näringspolitiska stöden. Man har också fått pengar för att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser för näringspolitiken. Man kan fråga sig varför vissa stöd inte har någon större effekt. Det enkla svaret är att de helt enkelt inte fungerar, och så kan det vara . Men inte alltid, och det finns exempel där de fungerar. Jag återkommer till det. Därför är det bra att Tillväxtanalys även tittar på om det till exempel finns för lite pengar att söka eller om stöden inte är utformade på rätt sätt. Det kan i sin tur innebära att stöden inte når de företag som har den största potentialen. Även om det finns mer privat riskkapital och affärsänglar än det gjorde anser att det i vissa fall behövs ett statligt stöd – dels för att det privata kapitalet främst dominerar i och omkring de tre stora städerna, dels för att det är viktigt att stötta innovationer och företagande i tidiga skeden där det kanske handlar om långa ledtider, avancerade tekniklösningar eller obeprövad grön teknik, det vill säga det som har potential men som av de orsaker jag nämnde har svårt att attrahera privat kapital. Dock visar granskning av de statliga företagsstöden tydligt att det behövs fler och bättre utvärderingar och att målen med stöden måste vara mer konkreta och tydliga redan från början. Inte minst behöver både skattebetalarna och vi förtroendevalda få mer kunskap om vilka insatser som fungerar, vilka som behöver förfinas och vad som inte ger effekt. Man ska ha en kritisk och noggrann hållning till statliga stöd. Jag vill dock framhålla, bland annat utifrån egna erfarenheter, att jag har sett många exempel på företag som växt fram tack vare de statliga stöden, till exempel via så kallade utvecklingscheckar. Solutions for tomorrow är ett företag som tillverkar mobil röntgenutrustning. De startade i byn utanför . Genom finurlighet och aktivt arbete med företagsinkubatorn vid Linnéuniversitetet och med hjälp av en liten utvecklingscheck är man ett lönsamt företag. omsatte man 24 miljoner och 2020 97 miljoner. Mobil röntgenutrustning från en liten by kan tack vare en utvecklingscheck nu rädda liv under pandemin. Sådan utveckling gläder mig. Ett annat företag är Greenpipe, också det i . De startade och tillverkar kabelskyddsrör av miljövänlig, återvunnen plast för till exempel el- och fiberkablar. Även de fick inledningsvis en utvecklingscheck och omsätter drygt 20 miljoner. Min poäng är att rätt använda, rätt utformade och rätt utvärderade gör vissa av de statliga stöden nytta. Avslutningsvis vill jag rikta ett tack till kollegorna i näringsutskottet eftersom det här är min sista debatt . Jag tackar även presidiet och utskottskansliet för förtjänstfulla insatser under detta år. Ni är ovärderliga. om effekt-utvärderingar av näringspolitiken 85 (L): Jag får också tacka för vad som kanske blir min sista debatt detta .