prot · H90919 · 2021-10-21 00:00:00 — Utredningen ska bland annat föreslå hur ett statligt startlån för förstagångsköpare ska utformas. Syftet med dessa åtgärder är att underlätta inträdet på marknaden för ägda bostäder. Det pågår således en rad åtgärder för att underlätta inträdet på bostadsmarknaden och byggandet av bostäder. 9 (M): Först en kort historisk tillbakablick. Egnahemsrörelsen startade och växte i omfattning . Egnahemsrörelsen syftade bland annat till att arbetare skulle kunna skaffa sig småhus i stället för de statarlängor, torp och hyreslägenheter där arbetare vanligtvis bodde och som hade rätt så dålig standard. För att hjälpa till med finansieringen av köp av småhus inrättade staten en egnahemslånefond. Den som ville köpa ett egnahem kunde då ansöka om lån från egnahemslånefonden för att ha råd att köpa ett boende. ser vi att många arbetande människor vill bo i småhus, i motsats till flerbostadshus, men att det byggs alldeles för lite av den sorts boende som allra flest efterfrågar. En majoritet av svenskarna vill bo i ett småhus med trädgård. Undersökningar visar att det kan röra sig om så mycket som . Även unga vill bo i hus. I en undersökning gjord av Novus framkom att unga personer vill äga sitt boende och dessutom bo i villa eller radhus. Enbart vill helst bo i bostadsrätt och i hyresrätt. Trots detta låter det på statsrådets svar som att takten för byggande av småhus inte är något problem. Vi ser när vi tittar på all statistik från att det som det byggs absolut mest av just nu är hyresrätter. Men av oss unga vill bo i hyresrätter. Trots att det finns stor efterfrågan på småhus byggs det väldigt få sådana. Småhus utgör av bostadsbeståndet. Av nyproducerade bostäder utgör småhus enbart . Jämfört har byggandet av flerbostadshus ökat , men för villor är ökningen . Nuvarande bostadspolitik, som bland andra statsrådet är ansvarig för, prioriterar inte att bygga småhus utan i stället att bygga flerbostadshus, som de flesta faktiskt inte vill bo i. Det finns flera faktorer bakom att utvecklingen går i fel riktning. Kommunerna tjänar mer på att sälja marken till produktion av flerbostadshus, och infrastrukturplaneringen är lättare. Det är betydligt svårare att få igenom översiktsplaner där mark tas i anspråk för att bygga småhus. Vi vet också att skatteregler och andra ekonomiska strukturer missgynnar dem som vill köpa småhus. har ett flertal olika förslag för att komma till rätta med de här problemen. Jag har några särskilda förslag som jag tänkte fråga om statsrådet möjligtvis kan tänka sig att överväga. För det första vill jag reformera och avskaffa regler som hindrar byggandet av småhus. Kan statsrådet gå med på detta? Min andra fråga är om statsrådet möjligtvis kan tänka sig att se över möjligheten för staten att upprätta en fond som kan kompensera för en viss del av kommunernas intäktsbortfall vid markförsäljning till småhus i stället för till flerbostadshus, det vill säga en kompensation till viss del. Det tredje jag undrar är om statsrådet kan tänka sig att avskaffa – i stället för att tillföra – skatteregler som missgynnar småhusköpare jämfört med bostadsrättsköpare. 10 Statsrådet (MP): Det var lite oklart vilka regler interpellanten vill avskaffa; därför har jag lite svårt att svara på den frågan. Det finns i det här läget inga planer på att subventionera villabyggandet eller att staten ska gå in och kompensera kommunerna för försäljning av mark. Däremot fortsätter regeringens arbete med regelförenklingar för att gynna byggandet av både småhus och flerbostadshus. Till exempel stärker den genomförda ändringen för privat initiativrätt kommunernas kapacitet för planläggning. Därmed ökar utbudet av byggbar mark, för som jag tror att ledamoten är mycket väl medveten om är det största hindret för byggande av småhus just planläggningen av kommunernas mark. Ett ytterligare exempel på förenklingsarbetet är att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bland annat bygglov. Syftet med det är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer ett långsiktigt hållbart byggande av bostäder. Vi har också beslutat om lagrådsremissen – en mer förutsägbar byggprocess. Förslaget innebär att en byggherre ska kunna använda ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen vid nybyggnad av bostadshus, och om ett sådant företag används ska inte beakta krav som omfattas av certifieringen i bygglov och startbesked. Dessa förslag syftar till att lösa problemet med att olika kommuner bedömer byggreglerna olika och till att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen, vilket kan underlätta inte minst för seriellt byggande av bland annat småhus. Förslaget bereds vidare efter Lagrådets yttrande. Vidare har ett arbete pågått på Lantmäteriet med att förkorta handläggningstiderna och göra handläggningen mer likvärdig över hela landet, vilket också leder till att det kommer att gå snabbare att bygga småhus inte minst på landsbygden. Slutligen har vi instegsreglerna. Jag pekade redan i mitt svar på den utredning som pågår om möjligheten till statliga startlån för förstagångsköpare, vilket också skulle underlätta för den som vill köpa ett småhus. 11 (M): Det låter ju som guld och gröna skogar, det här. Men faktum är att riktigt så mappar det inte med verkligheten. När jag var på väg in till den här debatten gjorde jag som många andra i min generation: Jag lade upp en fråga till mina följare på Instagram. Skulle du vilja bo i villa i livet? Det visade sig vara en överväldigande majoritet. Det kanske inte är så märkligt, men något fastnade. Jag fick nämligen ett svar på denna fråga som löd så här: Det känns som att det är ett minne blott om man inte ärver eller har föräldrar som kan hjälpa en, så när jag är 60 kanske. Ja, skrev jag, det är inte rimligt att det är på det sättet. Dessutom, när vet vi om ISK-skatten höjs? Det gör det ju ännu svårare för mig att kunna köpa mig en villa. Det här sätter väl fingret på den politik som regeringen med i spetsen faktiskt driver. Det pratas om ett grönt folkhem, men det här får oss andra att undra om det bara är hyresrätter i det gröna folkhemmet. Är det så att ett regeringsparti faktiskt avskyr villaboende och villor? Man börjar ju undra när det är fastighetsskatt och ISK-skatt. Några miljöpartister ville också beskatta fritidshus om de fick chansen. Detta, hör och häpna, avslog partiets kongress. Men flera förslag som statsrådets parti driver är direkt fientliga mot att fler människor ska kunna bosätta sig i den boendeform de vill, nämligen i villa. Det här är kanske inte så märkligt om man funderar mer på det. Det gröna verkar ju ha gått mot mer av ett grått betongparti. Men det blir ju en paradox i sig, för när vill bygga fler hyresrätter undrar man ju var cementen ska komma ifrån. Om de skulle kunna tänka sig att bygga några fler villor, ja, då ska väl de vara i trä. Men då undrar man ju var virket ska komma ifrån, för vi får ju inte avverka någon skog i det här landet om får bestämma. Om har gått från ett grönt folkhem till att folkhemmet ska vara ett grått hyreshem, det är sådant som jag grubblar på när jag tittar på vilken politik regeringen driver när det gäller bostäder. Mina frågor till är kanske särskilt om hon kan tänka sig att ompröva ställningstagandena när det gäller fastighetsskatt och pålagor såsom höjd skatt på ISK och hur hon resonerar nu och om hon tänker sig att kompensera det avslagna förslaget om att beskatta fritidshus med något annat jäkelskap för villaägarna i . 12 Statsrådet (MP): Det där var ett fascinerande sammelsurium av politik från olika partier. Jag är dock här för att svara i min roll som statsråd, så vi kanske sparar diskussionen om till ett annat tillfälle. Jag misstänker att ålderspresidenten kanske delar den uppfattningen. Sedan är det alltid roligt att höra både uttryck som ”guld och gröna skogar” och att regeringen med MP i spetsen driver olika typer av politik. Men låt mig börja med att trygga följare på Instagram – har inte några som helst invändningar mot att man bor man i villa. Planeringen av marken i våra kommuner är dock en angelägenhet och omfattas av självbestämmande i det kommunala planmonopolet. Detta tror och hoppas jag att ledamoten också är medveten om. När det gäller olika typer av förslag som ledamoten slänger in i debatten är det inte regeringens politik. Jag tänker att vi därför sparar den debatten till ett annat tillfälle än en interpellationsdebatt där jag svarar för regeringens politik. När det gäller byggande av småhus är inte minst det förslag kring certifierade byggprojekteringsföretag som vi precis har lagt fram en väldigt viktig del i att få fram småhus snabbare eftersom vi då förhoppningsvis kan arbeta med seriellt byggande på ett bättre sätt. Detta är syftet med förenklingen. Det ger också möjlighet för priserna att sjunka när processerna går snabbare, och det ger bättre byggmiljöer i våra städer när vi får snabbare och enklare byggprocesser. Allt detta är viktiga åtgärder inför en bostadsmarknad i balans. Vi behöver en mängd olika typer av bostäder. Vi har stora grupper i vårt samhälle som inte alls befinner sig i ett skede där de är på väg att köpa ett småhus, utan de behöver någonstans att bo. För dessa grupper är det väldigt viktigt att vi får tillräckligt många bostäder i flerfamiljshus och tillräckligt många hyreslägenheter på plats och att de kan byggas till rimliga hyror. Där har det investeringsstöd som regeringen har gått fram med och som med flera i spetsen vill slakta gjort att vi har en helt annan byggtakt än vi någonsin hade som alliansregeringen styrde landet för sedan. Sammantaget ser vi självklart positivt på alla bostadsformer. Vi ser ett stort behov av att tillföra hyresrätter till rimliga hyror för att fler ska få en egen, självständig bostad. Vi gör regelförenklingar som underlättar för kommuner och företag att detaljplanera mark och för företag att bygga, även småhus, snabbare. Allt detta sammantaget, även det statliga startlånet för insteg på den ägda marknaden, tror och hoppas jag kommer att ge positiva effekter för såväl bostadsmarknadens funktion i stort som för de personer som vill bo i småhus. 13 (M): Jämfört har byggandet av flerbostadshus ökat , men motsvarande siffra för villaproduktionen är . Jag ska nu göra något så häpnadsväckande som att sätta min tilltro till att statsrådet kan ge ett rakt svar på följande fråga: Tycker statsrådet att det är ett problem att det byggs så få villor? Jag skulle vilja ha ett enkelt ja eller nej. 14 Statsrådet (MP): Jag tycker att det är ett stort problem att inte alla har en bostad. Jag tycker att det är ett stort problem när bygg- och detaljplaneprocesser blir så långsamma och kostsamma att det hejdar byggandet. Jag ser att vi lägger fram politik som ska underlätta byggande av såväl småhus som flerbostadshus. , inte minst under den senaste alliansregeringens tid, har det byggts alldeles för lite. Både inkomstskillnader och bostadspriser har därför ökat. För allt fler har det blivit orealistiskt att spara ihop till en ägd bostad, och för dem som faktiskt kan spara har tiden det tar att få ihop till en kontantinsats blivit allt längre. Detta innebär att antalet hushåll som är hänvisade till hyresrätter har ökat som andelen hyresrätter i beståndet har minskat, inte minst med alliansregering. Sammantaget har vi alltså en situation där det har byggts för lite, inkomstskillnaderna har ökat och bostadspriserna har stigit. Då är det inte konstigt att så många har svårt att få in en fot på bostadsmarknaden eller att anpassa sin boendesituation när livet förändras. Då skapas en grogrund för trångboddhet, renovräkningar och boendesegregation. När och gick ihop och slopade investeringsstödet 2019 var det ett slag mot möjligheten att bygga rimligt prissatta hyresrätter. Att ta bort investeringsstödet för hyresrätterna i ett läge där vi precis har börjat bygga i kapp och beta av den bostadsskuld som har byggts upp sedan alliansregeringens tid vore inget annat än helt huvudlöst. Om vi inte tillför tillräckligt många bostäder totalt på bostadsmarknaden kommer vi – detta är ganska enkel marknadsekonomi – att fortsätta ha en situation där priserna går upp och det blir svårare för flyttkedjorna att fungera optimalt. Vi jobbar för att det ska byggas fler småhus och fler lägenheter. Båda delarna är viktiga, inte minst för att fortsätta sanera den bostadsskuld som byggdes upp . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:49 om vräkningar av barnfamiljer 15 Statsrådet (MP): Momodou har frågat mig vad jag avser att göra på kort sikt för att säkerställa att barn i familjer som är i farozonen inte ska vräkas från sina hem, om jag anser att vräkning av barn är i linje med och vad jag avser att göra på lång sikt för att säkerställa att inga barn ska vara hemlösa. Han har även frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stoppa vidare utförsäljningar av allmännyttiga såväl som privata hyresrätter i syfte att tillgängliggöra de billiga hyresrätter som fortfarande finns kvar för de barnfamiljer som blivit vräkta och inte kan komma in på hyresmarknaden på grund av för höga hyror. Regeringen ser mycket allvarligt på att antalet barn som påverkades av avhysningar ökade , och vi följer löpande utvecklingen i tät dialog med bostadsmarknadens parter. I budgetpropositionen gör regeringen en historiskt stor satsning på att barn ska få växa upp under trygga förhållanden. Regeringen tillför till exempel mer än för att se till att det finns skyddat boende för våldsutsatta barn och vuxna. Regeringen avser även att ta fram en ny nationell hemlöshetsstrategi –2026, som bland annat bör omfatta förebyggande arbete, och avsätter för detta ändamål. Flera insatser som regeringen har vidtagit under krisen hjälper barnfamiljer på kort sikt. Vi har starka socialförsäkringsskydd och trygghetssystem med bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, sjukförsäkring och föräldraförsäkring, som skyddar hushåll med låga inkomster och skyddar vid plötsliga händelser som sjukdom eller arbetslöshet. Regeringen har i två omgångar infört ett tillfälligt tilläggsbidrag för de barnhushåll som har bostadsbidrag. Det finns även möjlighet att vända sig till för att ansöka om stödinsatser och ekonomiskt bistånd. har enligt hyreslagen möjlighet att åta sig betalningsansvaret för obetald hyra och därmed förhindra en uppsägning. är svensk lag . Konventionen ger enligt artikel 27 varje barn rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets utveckling, till exempel en bostad. har tagit fram vägledningar och kunskapsstöd för hur handläggning ska ske utifrån barnets bästa och kommer även att uppdatera sin vägledning om vräkningsförebyggande arbete. I syfte att öka kunskapen om och stärka tillämpningen av genomför regeringen för barnets rättigheter. Kronofogden är en del av lyftet och har bland annat utvecklat sina riktlinjer och arbetssätt för vräkningsförebyggande arbete. De kunskapsstöd som tagits fram nationellt behöver nu användas på lokal nivå. om att motverka och förebygga hemlöshet visar på vikten av att kommunerna agerar snabbt och tydligt när en familj riskerar att bli av med sitt hyreskontrakt. Regeringen har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att fortsatt stötta kommunerna i arbetet med att förebygga vräkningar, särskilt vad gäller samverkan med hyresvärdar och Kronofogden. Regeringen har även tillsatt utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning, som bland annat har i uppdrag att föreslå hur vi kan skapa förutsättningar som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. Många kommuner behöver tillgång till fler bostäder för att förebygga och motverka både avhysningar och hemlöshet. Regeringens investeringsstöd har beviljats för nästan 49 000 bostäder, varav knappt hälften färdigställts. måste en del av alla bostäder som byggs med hjälp av stödet erbjudas kommunerna, som i sin tur kan förmedla dem vidare till behövande. De ansökningar om stöd som beviljats bör utmynna i minst 1 500 sådana lägenheter, både nybyggda och inom bostadsbeståndet. Det är en kraftig förstärkning av kommunernas kapacitet att hantera bostadsförsörjningen. 16 MOMODOU (V): Tack, statsrådet , för svaret! Vi måste konstatera fakta. Situationen är djupt bekymmersam. Den är oroväckande och inte acceptabel i ett av världens rikaste länder. Vräkningarna av barnfamiljer fortsatte att öka under pandemin, trots . vräktes 188 barn. låg siffran på 273 barn. Det är nästan 50 procents ökning på bara . Det är en stor skam för ett rikt land som att det finns barn som inte har ett hem att gå till. Tre av fyra vräkningar av barnfamiljer gäller ensamstående föräldrar, varav de flesta är ensamstående mammor. Det är ofta mammor som arbetar inom vården. Det är alltså främst barn till de ensamstående kvinnor som kämpat hårt för att hjälpa oss alla under coronapandemin som blir hemlösa. Skamligt, säger jag till . Kronofogden, som statsrådet nämnde här, har redan varnat för att vi troligen kommer att få se ett ännu större antal vräkningar eftersom så många blivit fattigare. av de ensamstående föräldrarna uppgav att de har svårt att klara av att betala sina räkningar. Mycket tyder på att ökningen beror på pandemin, då de som drabbas värst av pandemin är hushåll i de lägsta inkomstklasserna. Hyresvärdarna gav till en början uppskov, men kan de inte skjuta på det längre. Vad har då regeringen gjort? Inte mycket för de fattigaste, kan jag säga. Det finns inget nationellt stopp för vräkningar av hyresgäster, som man till exempel har haft i , och . Det vill man inte göra i . Det finns inget ekonomiskt stöd till hyresgäster utan bara till ägda bostäder. Där har man amorteringsfrihet, trots att de fattigaste hushållen bor i hyresrätter och dessutom är de som drabbas hårdast av . Det måste vara möjligt för bostadsministern och regeringen att ha två bollar i luften eller två tankar i huvudet . Man kan inte blunda för verkligheten. Man måste fortsätta att arbeta för att utsatta familjer ska nå en stabilitet och en betalningsförmåga innan det går så långt som att de blir vräkta. Man måste också förstå att många familjer redan står på randen till vräkning. För dem hjälper inga utredningar eller långdragna samtal. Uppenbarligen räcker inte heller socialförsäkringsskydd, bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, sjukförsäkring och så vidare. Det är viktiga insatser, men de räcker inte. Då hade vi inte behövt se 273 barn blir hemlösa . Regeringen borde göra sitt yttersta för att stoppa de vräkningar som står för dörren, så att vi slipper ännu ett rekordår när det gäller vräkta barn . Därför vill jag fråga den ansvariga ministern, : På vilket sätt tror statsrådet att detta på kort sikt ska hjälpa barn i familjer som är i farozonen, så att de inte vräks från sina hem? 17 Statsrådet (MP): Det är väldigt allvarligt att antalet barn som berörs av vräkningar har ökat av 2021, detta efter en positiv utveckling där vi har kunnat minska antalet barn som utsätts för vräkningar. Vi ser ett trendbrott under det här året, och det är väldigt allvarligt. Regeringen följer den här utvecklingen väldigt noga. Vi kallade utan några som helst dröjsmål bostadsmarknadens parter till samtal så fort uppgifterna från Kronofogden publicerades. När det har gått så långt som till att en vräkning ska genomföras är väldigt mycket av skadan redan skedd. Hushållets rätt att bo kvar i den aktuella bostaden har upphört. Att skjuta flytten är inte en hållbar lösning i första hand, utan samhället måste komma med insatser innan man är framme vid en vräkning. Det absolut viktigaste vi kan göra för att förhindra att någon blir vräkt är att se till att personen redan från början kan betala sin hyra och att personen får det stöd från kommunen och som behövs. Att se till att fler har ett jobb att gå till och att skapa starka trygghetssystem för dem som förlorar sin försörjning är grundläggande delar i det arbetet. Inte minst kommunerna behöver agera snabbt och tydligt när en barnfamilj riskerar att bli uppsagd från sin bostad. Länsstyrelserna stöttar på regeringens uppdrag kommunerna i att arbeta vräkningsförebyggande, och Kronofogden har också som en del i för barnets rättigheter uppdaterat sina arbetssätt. Det är mycket arbete som kvarstår för att motverka att barn riskerar otrygga uppväxtförhållanden och hemlöshet. Förutom de som satsas på skyddat boende för våldsutsatta barn och vuxna satsar regeringen också på en nationell hemlöshetsstrategi, och vi fortsätter att bygga allt fler bostäder med hjälp av investeringsstödet. Men med anledning av den ekonomiska situation som har uppstått på grund av utbrottet av coronaviruset har också många hushåll fått eller riskerar att få kraftigt sänkta disponibla inkomster. Bostadsbidraget är inkomstprövat och därmed en träffsäker förmån för att nå hushåll med svag ekonomi. Det är en lämplig förmån för att ge ekonomiskt utsatta barnhushåll extra resurser. Vi vet att boendekostnaden är den enskilt största utgiftsposten för många hushåll. För att minska risken för att barnfamiljer inte ska kunna betala sina boendekostnader är det lämpligt att förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag. Ett förstärkt bostadsbidrag kan också vara ett stöd för de hushåll med barn som inte har haft bostadsbidrag men som med anledning av virusutbrottet har fått en stor försämring av sina disponibla inkomster och därför ansöker om och beviljas bostadsbidrag. Tilläggsbidraget till barnfamiljer är ett stöd av extraordinär karaktär. Men det finns många regler kopplade till stödet, bland annat att det bör användas restriktivt . Pandemin har sannerligen varit extraordinär, och jag är därför glad att vi införde det. Regeringens bedömning var inledningsvis att det skulle finnas ett behov av det tillfälliga tilläggsuppdraget juli–. Regeringen har också löpande följt utvecklingen för berörda hushåll och i vilken utsträckning olika insatser med anledning av coronaviruset samspelar och har betydelse för hushållsekonomin. Regeringen bedömde att det fanns ett fortsatt behov av förstärkningar för barnhushåll inom bostadsbidraget och att stödet därför skulle lämnas även . Jag vill dock ta tillfället i akt att säga att när vi tittar i backspegeln kan vi se att det tillfälliga bostadstillägget inte borde ha pausats, utan det borde ha legat kvar också under det halvåret. Det gjordes en bedömning att vi skulle komma snabbare ut ur situationen än vad som faktiskt blev fallet. är det positivt att vi ser allt fler i arbete igen och att allt fler får tillbaka sin ekonomi. Men skadan lever kvar. 18 MOMODOU (V): Statsrådet nämnde att vi måste se till att man från början kan betala sin hyra. Det var precis detta som var inne på när pandemin slog till. Då sa vi att vi behöver se till att människor har råd att betala sina hyror. Då föreslog vi stöd till hyresgäster, men och regeringen sa nej till det. Vi har föreslagit ett vräkningsstopp. Det sa och Socialdemokraterna nej till. ser vi konsekvensen av det. Jag vill gå vidare och tala om , som jag också tog upp i min interpellation. artiklar 26 och 27 säger bland annat att barn har rätt till social trygghet och rätt till statligt stöd ifall föräldrar eller annan vårdnadshavare saknar tillräckliga resurser, liksom rätt till en skälig levnadsstandard, till exempel bostad, kläder och mat. När bostadsministern i samma andetag som hon nämner även lyfter fram vikten av att underlätta för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor måste man fråga sig om bostadsministern verkligen inte ser sambandet med den ständiga försäljningen av våra allmännyttiga bostadsbolag. Dagens situation är att i en tredjedel av vräkningarna av barnfamiljer är skulden på . I några fall har barnfamiljer blivit vräkta på grund av en hyresskuld på . I ett av världens rikaste länder blir barnfamiljer alltså vräkta för att deras föräldrar inte kan betala en skuld på . Det är inte acceptabelt.