prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — uppstod ur rörelser för miljö, solidaritet, jämställdhet och fred. Vi vill se en politik som sätter mänsklig säkerhet först. Fred är inte bara målet utan också vägen dit. Respekt för andra, ömsesidig nytta och förståelse bidrar till fred. Handelsutbyte och kulturellt utbyte främjar fred liksom rättvisa mellan världens stater och nedrustning. Vi tror på kraften i internationell rätt och vikten av en regelbaserad världsordning med ett aktivt världssamfund där även små stater och människor inom staten skyddas från angrepp och förtryck. Att värna mänsklig säkerhet kräver en politik som kan svara upp mot ett brett spektrum av säkerhetshot. Det behövs samarbete. ser att hoten inte är desamma som före och under . Det globala säkerhetspolitiska läget är instabilt och konfliktfyllt. Angrepp på demokratin och yttrandefriheten, cyberattacker och klimatförändringarnas effekter liksom pandemier och den osäkerhet som kan uppstå i gränslandet mellan krig och fred är konkreta hot som vi behöver skydda oss mot och som överskuggar traditionella hot såsom militära angrepp. Den geopolitiska situationen i omvärlden ter sig alltmer osäker i takt med kapprustning och utdragna konflikter. Vi värnar militära alliansfrihet och vill se som en tydlig global aktör för ett aktivt fredsbyggande och konfliktförebyggande arbete. Diplomatin är vår främsta försvarslinje. Internationellt samarbete är avgörande för säkerhet i världen och för att möta de globala hot mot människan och naturen som finns. Det är viktigt att stå upp för de internationella lagar som hindrar att stora stater utnyttjar den som är svagare. Försvaret av börjar med försvaret av demokratin, samhället och vår framtida försörjning. Det moderna samhället står inför de största hoten någonsin genom förändringar av klimat och miljö som hotar vår fortlevnad och hoten mot demokrati och yttrandefrihet som hotar stabiliteten i våra samhällen inifrån. Samarbete är det enda sättet att möta dessa hot. Särskilt viktigt är samarbete med demokratiska stater i vårt närområde. Tillsammans kan vi motverka desinformation från stater i vår närhet med bristande demokrati, som , och säkra tillgång till förnybar energi och kunskap. Vårt samarbete med staterna runt , staterna i och med EU och är viktigt av de här skälen, och det gäller samarbetet kring både civil och militär beredskap. Däremot är det vår bestämda uppfattning att inte ska vara medlem i Nato. Det är viktigt att göra skillnad på att samarbeta och att ingå i en militär allians med gemensamma försvarsförpliktelser. Vi anser att vår alliansfrihet tjänar oss väl. Att stå fri från tvingande militära allianser ökar vår möjlighet att föra dialog och agera fredsmäklare och därmed bidra till avspänning, inte minst i vårt närområde. säger därför nej till medlemskap, eftersom det skulle inskränka vår politiska handlingsfrihet. Vi ser dessutom en oroande utveckling i Natolandet , där mänskliga rättigheter alltmer åsidosätts. säkerhet byggs bäst genom långsiktighet och tydlighet. ska därför inte, som flera borgerliga partier vill, utverka en option om att få gå med i Nato. En Nato-option sänder otydliga signaler till omvärlden och stör den stabilitet som står för i vårt geopolitiska område – en stabilitet som vi anser att det är av stor vikt att upprätthålla för att vi ska kunna vara en fredsbyggare och fredsmäklare i världen. Det måste vara tydligt för omvärlden att är och fortsatt vill vara en militärt alliansfri stat. ser däremot den stora vikten av att samarbeta med demokratiska länder i världen. Den kunskap som våra moderna samhällen bygger är spridd över världen. För att möta hot mot klimat, miljö och demokrati och för att bevara fred krävs öppna samarbeten inom FN och andra internationella organ – samarbete baserat på mänskliga rättigheter och fri ekonomi inom naturens ramar, delning av kompetens och fri forskning. Styrkan hos världens demokrati bygger på detta, och det ska vi försvara. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet men även till Socialdemokraternas, Vänsterns och reservation 4 under punkt 4. 34 HANS (M) replik: Jag tycker faktiskt att man i är lite buskablyg. Vi har ju skrivelsen om internationella militära samarbeten, och man har suttit i regering . Man har inlett ett fördjupat samarbete i med Nordefco, och man har som regering anslutit sig till det franska projektet . Man är med i JEF, vilket är jätteviktigt, och man är med i Framework Nations Concept med . Dessutom har man upprättat ett trilateralt avtal mellan , och . Inget av detta nämns i anförande, fru talman. Det är ju lite tråkigt, för detta har varit regeringens politik . Jag tycker att man ska vara stolt över detta, för det är i grunden väldigt bra saker. Men det är naturligtvis lite kuriöst, fru talman, att ett parti som har uppstått ur fredsrörelsen står bakom allt detta. Det kan kanske förklara att man inte vill säga någonting om det. Därför vill jag ställa en fråga gällande något som över huvud taget inte berördes i anförandet men som ändå är ganska intressant, fru talman, och det är fredsfaciliteten. Ett parti som är sprunget ur fredsrörelsen ansluter sig nu som regeringsparti till biståndsåtgärder som kan vara att tillhandahålla – jag citerar – ”militär och försvarsrelaterad utrustning, infrastruktur och assistans, på begäran av tredjeländer eller av regionala och internationella organisationer”. Jag har inget emot detta, men hur motiverar ett parti sprunget ur fredsrörelsen att direkt eller indirekt via EU ska kunna förse stridande länder med vapen? 35 (MP) replik: Du inleder med att ställa en fråga till mig som du sedan själv besvarar, . Det gör det lite mindre arbetsamt för mig på den här sidan, så jag går direkt till din fråga om den europeiska fredsfaciliteten. Det som gör att som regeringsparti kan stå bakom detta är att det finns en möjlighet att avstå från insatser som man inte tycker är lämpliga. Vi ska också kunna granska vapenexportaffärer utifrån de regler vi har. 36 HANS (M) replik: Det är bra om mitt antagande bekräftats, det vill säga att ett parti sprunget ur fredsrörelsen och som sitter i regeringen inte vill ta upp det man har gjort i regeringsställning när det gäller att fördjupa det militära samarbetet. Det har man gjort med i form av E2I, vilket jag tycker är bra, och med i form av JEF, vilket jag tycker är bra. Man har gjort det med i form av Framework Nations Concept, vilket jag tycker är bra, och man har gjort det i form av ett trilateralt samarbete mellan , och , vilket jag tycker är bra. Det verkar alltså som om oppositionen berömmer den regering som sitter i mer än vad egen talesperson här i kammaren gör. Sedan svarar att man kan avstå från insatser. Jo, precis, den möjligheten finns. undrar jag, fru talman, om som regeringsbärande parti tror att ett land återkommande, , kan avstå utan att detta menligt påverkar bilden av som ett europeiskt samarbetsparti. Det är en betydande möjlighet – alternativt risk, beroende på vad man tycker – att man kommer att få acceptera att en del av den europeiska fredsfaciliteten kommer att vara att förse stridande parter med vapen. Den svenska krigsmateriellagstiftningen utgår ju ifrån att man i grunden inte ska förse stridande länder, alltså länder i krig, med vapen. Hur kommer det sig att är så noggranna med att försvara den tanken i men , som regeringsparti, öppnar för den möjligheten i EU? 37 (MP) replik: har sin grund i fredsrörelsen. Fredsrörelsen och freden i världen har lång väg att gå. Som det ser ut med säkerhetsläget runt om i världen, både nära och långt bort, kommer det att behövas militära samarbeten. Det tragiska här är att situationen i världen har utvecklats på ett sådant sätt att vi ser oss tvungna att rusta upp militärt. Det vi skulle vilja ha är en situation där vi kan rusta ned militärt, och det antar jag är någonting som de flesta vill – minska konfliktgraden och minska krigandet i världen. När det gäller regeringens politik är det politik som vi i står för, såklart. Men för oss är det viktigt att vi ska kunna bidra på ett sätt som passar utifrån hur vi ser på vapenexport, till exempel. Då får bidrag gå till andra typer av insatser inom den europeiska fredsfaciliteten än just att bistå med vapen i väpnade konflikter. 38 (V) replik: Jag håller med om mycket i inlägg, och det handlar om att och historiskt sett har varit sprungna ur fredsrörelsen. Läser man regeringens skrivelse framträder dock en annan bild av försvarspolitik , som var inne på. Det är många militära samarbeten som har inletts. Det är JEF, E2I, trilateralt med och ett närmande till Nato. Det är ökad militarisering av EU och den här fredsfaciliteten som var uppe, där det blir tillåtet att exportera vapen till parter som man stöder och som befinner sig i konflikt. Man kallar det bistånd och säger att det ligger under något som heter ”fredsfaciliteten”. Jag tycker att det är helt fantastiskt hur man kan frejma någonting genom att välja vilka ord man sätter på det. Det är också fler militärövningar; fick vi reda på att har bjudit in till Cold Response och att det ska bli den största arktiska övningen någonsin på den här sidan, så att säga. Vi ser ökad vapenexport, särskilt till diktaturer, exempelvis , dit exporten har ökat bara under den här mandatperioden från 700 miljoner till 3,3 miljarder. Det sker också ett ökat samarbete med försvarsindustrin, särskilt inom EU. Hur blev detta politik? 39 (MP) replik: Att just den här debatten handlar mycket om militära samarbeten ligger lite i sakens natur utifrån det ärende som vi hanterar. Ur synvinkel är det fredsarbetet som är det viktiga. Vi vill inte hamna i militära konflikter, men det här är en del i att förbereda sig för att undvika det. När det gäller den europeiska fredsfaciliteten står för att vi inte ska behöva exportera vapen till länder i strid. Vi får välja andra insatser, och det är val som man kan göra inom den ordningen. 40 (V) replik: Det är bra att vill förebygga konflikter; jag håller med om det. Jag har ägnat och roat mig lite åt att läsa i partiprogram och jämföra det med skrivelsen. På sidan 33 i partiprogrammet står det: ”Vi accepterar inte att EU militariseras.” I skrivelsen står det: ”har bidragit till EU:s samtliga militära insatser.” Vidare i partiprogrammet läser jag att tycker att uthyrning av svensk mark till Nato och andra utländska militärstyrkor för krigsövningar ska upphöra. I skrivelsen står det att i 17 deltog med ett kvalificerat bidrag bestående av cirka 1 000 amerikanska soldater från samtliga försvarsgrenar. I partiprogrammet kan man vidare läsa att de grönas mål är en avvecklad vapenexport. I skrivelsen finns ett ganska långt stycke kring materiel- och forskningsrelaterade samarbeten. Där står det: ”Aktiviteter inom ramen för samförståndsavtalen med ytterligare ett antal länder syftar även till att erbjuda möjligheter till fördjupat samarbete och utbyte inom materiel-, forsknings- och utvecklingsområdet eftersom dessa länder visat intresse för anskaffning av svensk försvarsmateriel.” Jag undrar hur de här två papperen lirar med varandra. Hur passar egentligen partiprogram ihop med skrivelsen om internationella försvarssamarbeten? 41 (MP) replik: Det gläder mig, , att du läser partiprogram. Vårt partiprogram förklarar vilka mål vi vill se. Vi vill se en nedrustning i världen. Vi vill inte exportera vapen över huvud taget; det är det vårt parti står för. När vi går in i ett samarbete med andra och fattar beslut tillsammans gör vi det med våra värderingar med oss i ryggen, och vi försöker komma så långt vi kan med dem. Jag ser fram emot när världen ser ut så att målen i vårt partiprogram är uppfyllda och vi kan bocka av dem och inte behöver ha med dem in i nästa partiprogram. 42 (C) replik: Tack, , för ditt inlägg! Jag blir nyfiken, fru talman, eftersom det är Socialdemokraterna och , regeringen, som ensamma står bakom den säkerhetspolitiska linje som har. Jag vill höra hur och då bedömer hur man ska kunna utveckla den säkerhetspolitiska linjen så att man får ett brett stöd. Är här berett att verka för att regeringen bjuder in till samtal för att bygga ett brett stöd för en säkerhetspolitisk linje för ? Eller är intresserat av att ge prejudikat för en kommande regering att på samma sätt med två partier i minoritet i kunna forma sin egen säkerhetspolitik? Det är ju det som blir resultatet. Jag skulle också vilja höra hur och beskriver den säkerhetspolitiska linje som man står bakom. Vad innebär den egentligen, fru talman? 43 (MP) replik: Fru talman och ! När det gäller stödet för en Nato-option och eventuellt, som vissa partier vill, även att driva frågan om medlemskap i är det regeringens uppfattning att vi inte ska utverka en Nato-option. Det är den linje som också står bakom. Regeringen ansvarar för utrikespolitiken, och jag tror att det behöver vara så att vi håller fast vid en linje som vi har haft . Jag tror inte att denna ändring bör ske på det här sättet, utan det här är den linje som vi fortsatt står för. Det säkerhetspolitiska läget har, som jag sa i mitt huvudanförande, förändrats i vårt närområde till det sämre. Det är också därför vi gör den upprustning av försvaret som sker. Där är ingång att det är viktigt att rusta upp inte bara det militära försvaret utan att också ha fokus på det civila försvaret. 44 (C) replik: Jag kunde inte höra någon beskrivning av den säkerhetspolitiska linje som anser att regeringen står för. Hur lyder den säkerhetspolitiska linjen? Den andra frågan gällde om i regeringen är berett att skapa prejudikat för en annan regering – vem vet hur den ser ut – som är i minoritet i att formera sin säkerhetspolitiska hållning helt oberoende av vad tycker. Är det linje, eller vill verka för att regeringen bjuder in för att söka bredare stöd för den svenska säkerhetspolitiken? Det vore välkommet, fru talman, att få ett sådant besked. 45 (MP) replik: Som jag sa ser vi att omvärlden förändras på ett sätt som inte är gynnsamt ur freds- och säkerhetssynpunkt. Därför står vi fast vid den säkerhetspolitiska linjen att vi inte ska ha en Nato-option och att vi ska rusta försvaret för att möta situationen, och då även det civila försvaret. Regeringens sätt att bedriva säkerhetspolitiken och hur man vill förankra den behöver ministern få svara på. 46 (KD) replik: Vi ser ett försämrat säkerhetspolitiskt läge, och jag förstår att också är på det klara med att vi står där. Det som oroade mig var när i ett tidigare replikskifte sa att hon hoppades att vi kunde rusta ned . En huvuddel i Försvarsberedningen, där var med, var ju, och det har också betonats av försvarsministern: oss nu inte göra om det här misstaget igen! är det tredje största landet i . Vi hade krympt ihop vår försvarsmakt till oigenkännlighet. Vi kunde inte försvara gränser. Det enda vi kunde göra var att hjälpa till långt borta, så att säga. Det som är intressant och som jag vill veta är: Står inte bakom detta? Vi behöver en polis. Vi har problem med inre hot, och vi behöver ha en sådan grundläggande förmåga, oavsett hur den ser ut. Det krävs med storlek och folkmängd. Är det inte samma sak, fru talman, också när det gäller ett försvar? Är inte det vi nu bygger upp ett minimum? Det var ju det vi var överens om. Vi har sagt till kommande generationer: Gör inte om misstag! Är det så att inte delar den hållningen? Är det så att vi så fort det ser lite ljusare ut vips kan dra ned? Det är i så fall ett viktigt besked. 47 (MP) replik: Jag ska förtydliga. När jag pratar om att vi vill se en nedrustning handlar det inte om . Det handlar om en vision om en fredligare värld. Det handlar inte om att nedrusta medan man fortfarande har behov. Det vi diskuterar handlar om militära samarbeten. Försvarsberedningens ingång är någonting som har varit med och tagit fram och står bakom. Men jag skulle ändå bli förvånad om det fanns ett stort stöd för militär upprustning och vapenskrammel för sakens skull i kammare. Jag tänker att vi alla ändå är fredsvänner och att det är det vi ser i en vision för framtiden. Här och , , handlar det om militära försvarssamarbeten. Dem står bakom, likaså Försvarsberedningens slutsatser. 48 (KD) replik: Jag vill använda en liten liknelse. Om det är allmänt känt på en gata att det finns ett hus som aldrig är låst, ökar det då äventyrslustan eller frestelsen för en inbrottstjuv att ta sig in där? Kan det vara så? Är det inte på samma sätt, fru talman, med att kunna försvara sig? Har det inte varit grunden i vårt tänkande att genom att vi har ett starkt försvar ökar risken, jag menar chansen, att vi aldrig behöver använda det? Det är ju själva grundfundamentet. Om dörrarna är öppna är det bara att glida in. Då ökar äventyrslustan hos en eventuell angripare. Det är därför vi nu ser om vårt hus. Det är därför vi nu ser till att vi kan försvara oss igen och se oss själva, våra barn och omvärlden i ögonen. Vi var ju överens i Försvarsberedningen om att ett militärt angrepp inte kan uteslutas. Då kan vi inte sitta med armarna i kors. Då måste vi se till att bygga upp denna förmåga i vår generation men också ge ett medskick till kommande generationer att inte göra om det här misstaget. Jag vill få något slags kvittens på om detta är ett resonemang som omfattar eller inte. Sedan vill jag bara ta upp det här med Nato-optionen. Att vi nu får breda samtal där vi kan komma någonvart, är det någonting som vill verka för? Det är väl orimligt att ha det som , att bara en tredjedel står bakom vår säkerhetspolitiska linje. Det är instabilt om något. 49 (MP) replik: Liknelsen med huset är spännande. Jag är uppvuxen på landet, och i min ungdom var det inte självklart att det var låst jämt. Det berodde väl på en trygg omvärld där man tyckte att man var trygg på det sättet. Ja, jag kan kvittera att vi står bakom Försvarsberedningens slutsatser. Det är inte en fråga här och . Vi ska ha ett starkt och funktionellt försvar. Då blir det ändå lite spännande med felsägning, om det är en chans eller en risk att någonting händer. Jag tänker att en för stark militär upprustning, var den än sker i världen – för mycket vapen – medför risker för konflikter som inte skulle behöva finnas. Som övergripande mål på lång sikt vill vi därför se en värld där man kan leva säkert i alla delar av världen. Vi behöver såklart ett försvar, särskilt med inriktning på kris- och katastrofhantering men även på militära hot, . Men det är inte ett egenvärde att ha mer vapen än vad man bedömer att man behöver utifrån exempelvis Försvarsberedningens slutsatser. 50 (L) replik: Det är alltid roligt att få ta replik på en person som företräder ett av regeringspartierna. Jag har en fråga som handlar om regeringens politik och hur ser på den. I sitt anförande sa ledamoten : Vi vill inte driva fram spänningar mot andra länder – troligtvis . Vi vill inte heller vapenskramla mer än nödvändigt. Det Statsrådet (S) också att vill ha ett stort handlingsutrymme och att man därför är kritisk till ett Natomedlemskap. är det ju en Nato-option vi diskuterar. Det är egentligen en jämkning. Liberalerna vill ha ett medlemskap. Det har vi inte heller majoritet för i riksdag; däremot finns det en majoritet för en option. Man hade ju kunnat tänka sig att vi kunde samlas kring den här mittenpositionen om en Nato-option i riksdag, eftersom det finns partier som vill vara med och partier som inte vill vara med men vi är överens om att vi ska ha ett handlingsutrymme. Att gå fram med en Nato-option är ett sätt för oss att skapa en bred stabilitet i riksdag. Men min fråga till ledamoten handlar om att den försvarsminister som hon stöder är den försvarsminister som har ingått flest nya avtal med Natoländer . Då undrar jag dels om ledamoten anser att detta att ingå sådana avtal med Natoländer riskerar att öka spänningarna i vår omvärld, dels om det i sig begränsar handlingsutrymme när vi ingår avtal med Natoländer, som den här regeringen gör. 51 (MP) replik: Det kommer en talare efter mig som är mycket väl insatt i regeringens politik och de avtal som är ingångna. vill såklart inte driva fram spänningar i världen. Det förutsätter jag att ingen av oss vill. Vi står ändå fast vid att vi inte vill närma oss till Nato. Vi ser att vi kan ha samarbete med flera olika demokratiska länder i världen kring försvar, men vi vill inte gå in i Nato. Därför vill vi inte heller närma oss genom en Nato-option. 52 (L) replik: Den första naturliga frågan är då om , som är en del av den regering som har ingått nya avtal med Natoländer, inte anser att det är att närma sig Natoländer och därmed Nato. Jag uppfattar det som att är det land i världen som står närmast Nato utan att vara medlem. Jag tycker att det är bra att vi står nära Nato; jag tycker att ska vara medlem. Vi från Liberalerna står bakom detta att vi ska ha dörren öppen och ha en Nato-option. Det är också i sig, som jag har sagt tidigare, ett sätt för oss att närma oss mitten och skapa en bred enighet i riksdag. Vi vill ha medlemskap och andra partier vill inte ha medlemskap, men låt oss vara eniga om att hålla dörren öppen och på så sätt skapa bredd och stabilitet och visa omvärlden att vi står enade här i vår demokrati. I , som vi ofta pratar om i den här diskussionen, har De gröna, alltså motsvarighet till här i , gjort en resa i den här frågan. Från början var man kraftigt emot medlemskap i , men efter att man har sett aggressioner mot bland annat och säkert mot andra också, vad vet jag – nervgiftsattacker i andra EU-länder – har man gjort en förflyttning och är nu faktiskt öppen för detta. Man säger att man inte anser att det behövs men att man är öppen för det om det sker aggressioner i den riktningen. Det finns ingen som tycker att vi ska vapenskramla, som ledamoten uttryckte sig, mer än vad som behövs. Men min fråga kvarstår: Står bakom regeringens så att säga militära närmanden till Natoländer, och menar att det inte får liknande konsekvenser som ett Natomedlemskap? 53 (MP) replik: sitter i regering och står för de beslut som regeringen fattar. ser att en bredd av olika samarbeten med flera demokratier gör att vi kan vara säkrare och tryggare och driva värden kring demokrati, fred och diplomatiska lösningar hellre än militära. Jag förstår att vi inte har militära samarbeten för att vi längtar efter en militär konflikt utan att det handlar om att förebygga och i värsta fall, om det är nödvändigt, göra militära insatser för att skapa fred eller skydda människor. En bredd av samarbeten behövs, inte en Nato-option. Och ja, är en del av regeringen och står bakom regeringens beslut. 54 Försvarsminister (S): Det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats. Väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . Både på och vid den ryska gränsen i östra pågår en mycket oroväckande uppbyggnad av militära förband. Det handlar om en militär maktdemonstration som syftar till att skapa oro och provokation som resulterar i internationell säkerhetspolitisk dramatik. Situationen eskalerar steg för steg, och denna maktutövning är oacceptabel. Det ryska manövrerandet bekräftar bilden av att är berett att använda militär makt när det anses gagna dess syften även om det så strider mot internationell rätt. Vi accepterar inte det ryska agerandet och det sätt som man försöker dominera närområdet kring på. som suverän stat ska respekteras. Den ryska annekteringen av blir inte mer acceptabel bara för att tiden går. Den är ett brott mot folkrätten och motiverar därför fortsatta sanktioner. har ett huvudansvar för att deeskalera de militära och säkerhetspolitiska spänningarna i östra och . bär ett entydigt ansvar för detta. De ryska provokationerna mot måste få ett slut. befinner sig i ett mycket trängt läge. Landets behov av internationellt stöd är stort. Dagens situation har stark effekt på hela det ukrainska samhället. Och i det ryska agerandet ligger ett underliggande hot om upptrappning. Det som sker i påverkar också och säkerhetspolitiska läge. stöder på följande sätt: