prot · H80962 · 2021-01-12 00:00:00 — § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:267 Interpellation 2020/21:267 Oberoende internationell utredning om krigsbrott i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2020/21:273 Interpellation 2020/21:273 Ordning i folkbokföringen av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 2 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:80 till trafikutskottet § 3 Svar på interpellation 2020/21:189 om förstärkning av 1 Finansminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag kommer att vidta, utöver de förslag som presenterats , för att rusta och gränsskyddet och om jag har för avsikt att stärka med betydligt mer personal för att säkerställa att kontrollen stärks vid våra gränser för att stoppa stöldligorna och den allvarliga smugglingen. Utländska brottsnätverk ska märka att inte accepterar att de kommer hit för att begå brott. Regeringen gav därför 2018 , och i uppdrag att utöka arbetet mot utförseln av stöldgods. Uppdraget har bland annat resulterat i gemensamma utsättningar, ett betydligt mer samordnat och ökat underrättelseutbyte, gemensamma operativa grupper vid gränspassager, ökat brottsförebyggande arbete, utökat samarbete med andra berörda myndigheter samt konkreta resultat såsom ingripanden, brottsanmälningar, beslag och avvisning av kriminella personer utan rätt att vistas i . Uppdragsmyndigheterna har uppgett att de kommer att utveckla samarbetet ytterligare. Regeringen har lämnat förslag som ytterligare kommer att stärka förmåga i den brottsbekämpande verksamheten. kan utreda brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor, och gäller skärpta straff för vapensmuggling. Det innebär att kommer att kunna använda sig av fler tvångsmedel när det gäller just vapensmuggling. fattade regeringen också beslut om en proposition där föreslås få utökade möjligheter att lägga postspärrar i post‑ och kurirflödet. Förslaget innebär att möjlighet att använda sig av postspärrar utökas från att tidigare bara omfatta narkotika till att nu även omfatta skjutvapen, explosiva varor och ammunition. skickade också ut en promemoria på remiss där det föreslås att ska få utökade möjligheter att ingripa vid misstanke om till exempel människosmuggling, penningtvätt eller utförsel av stöldgods. har fått stora anslagsökningar , både varaktiga medel och engångsvisa förstärkningar. gav regeringen varaktigt för att stärka närvaron vid gränsen, den största förstärkningen av . fick dessutom en engångsförstärkning med för inköp av teknisk utrustning och för ökade kontroller i postflödet. ökades anslaget varaktigt med att användas för att till exempel stärka gränsskyddet och anställa fler tulltjänstemän. fick ytterligare en varaktig ökning med och dessutom en engångsvis ökning med för att öka närvaron vid gränsen, och 2021 ökas anslaget varaktigt med . Sammantaget har de åtgärder och satsningar som regeringen gjort medfört att förmåga att agera vid gränserna har förbättrats. 2 (M): Jag vill börja med att önska finansministern god fortsättning på det nya året och tacka för svaret. Finansministern svarar att hon har för avsikt att stärka med mer personal – så långt bra. Frågan återstår då om personalen också får större befogenheter att ingripa. Det räcker inte att vara många fler om man inte får göra något. Det som har varit det stora problemet för tullen är ju att de bara har fått stå och titta på, bland annat i hamnarna, när man åkt ut med skåpbilar fulla med stöldgods. Jag ställde frågan i ärendet till , justitieministern, 2019. Han svarade att utförsel av stöldgods i hamnarna inte var något stort problem. ställde jag frågan jag , inrikesministern. Han tog frågan på stort allvar och berättade här i kammaren att en proposition var på väg, en proposition som vi nu ser är på väg från regeringen. Det känns som att regeringen har svängt i frågan . Det var ju tidigare allmänt känt att det var väldigt dålig koll vid våra gränser. Exempelvis ser man vid , när man kommer hem, i bästa fall någon tullare men mycket sällan någon gränspolis. Det är väldigt öppet. Det är bara att gå rätt igenom. Det är inte, som när man kommer till andra länder, så att man får visa pass och så vidare. Det är viktigt att ha koll på personer vid gränserna. Alla är ju inte EU-medborgare. De som kommer med bil till via färja eller brukar få ta febern nu i pandemitider. kan de ha kokain gömt i bilen utan att någon ens kontrollerar fordonen. Det är dagens verklighet. Det är i princip svängdörrar vid våra gränser . Detta har skapat att vi inte har koll på vilka som kommer till och befinner sig i landet. Därför bör det införas starkare gränsskydd och biometrisk kontroll vid våra gränser för att säkerställa vilka individer som befinner sig i landet. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att gränsskyddet är under all kritik och att det har funnits ett lättsinne hos regeringen . Välkomna till bankomatlandet ! Här är alla välkomna att dag ett gå och ta ut bidrag av alla sorter utan motprestation. Det strategiska underrättelsearbetet måste också stärkas. Tullen måste få utveckla samarbetet med övriga länder, även länder utanför EU. Vi har i pandemitid hört finansministern vid ett flertal tillfällen säga att staten behöver bli starkare. Varför vill statsrådet och regeringen ha en starkare stat men inte en starkare kontroll vid våra gränser? Den frågan tycker jag är befogad. opererar internationella ligor i . De stjäl båtmotorer, finare bilar med mera, och de gör inbrott i såväl villor som fritidshus. Detta är väl organiserat av ligorna. 3 Finansminister (S): Jag fick den konkreta frågan varför jag inte vill ha starkare kontroller vid våra gränser nu när jag vill ha en starkare stat, men frågan är helt fel ställd. Jag har ju arbetat hårt för att vi ska ha starkare kontroll vid våra gränser. Det är därför vi har gett det största tillskottet till . Det är mer än vad alliansregeringen gjorde . Därutöver har vi gett mycket omfattande tillskott till polisen. Vi gör nu också en historiskt stor utbyggnad av polisen, för polisen har ju en väldigt viktig roll här. När det gäller stöldligorna har vi just skickat ut en promemoria på remiss om att öka tullens befogenheter. Det är inte så att tullen står och tittar på, utan de ringer ju till polisen om de misstänker stöldgods, och sedan ska polisen komma. Vi har en promemoria på remiss för att se om vi ska stärka möjligheter ytterligare. Men jag tycker att det är bäst om godset inte stjäls över huvud taget. Därför är det viktigt att polisen, som ska stävja brottslighet, kan förhindra att brotten begås men om de begås ta fast brottslingarna långt innan de kommer till gränser. Det är precis därför som jag har jobbat hårt under mina år som finansminister med att göra omfattande satsningar på tullen och polisen så att vi ska kunna ha ordning och reda vid gränsen och ha koll på våra tillhörigheter och så att polisen ska kunna ta fast de kriminella. 4 (M): I min hembygd i Roslagen kommer ligorna ofta från andra sidan , från i klartext, och gör räder i sportstugeområden och villaområden. De stjäl också mycket båtmotorer på varv, som och vinter är relativt obemannade. Med skärbrännare skär de bort båtmotorerna, och hela akterspeglarna är borta. De in stöldgodset i skåpbilar och åker sedan hem. Vid enstaka tillfällen har de upptäckts på färjan hem. Personal har då stoppat färjan mitt ute i leden och ringt efter polis som kommit och gripit tjuvarna. Det är dock sällsynt. Dessa ligor opererar fritt och kan trots att det finns stark misstanke om att de har stöldgods i sina skåpbilar åka hem utan problem eftersom det är i princip noll koll vid hamnarna. Därför välkomnar vi stort den nya lagen. Mitt förslag är att tullen får befogenhet att öppna och inventera alla skåpbilar, varenda en. Förutom båtmotorer kan det finnas andra och större i dem, såsom fina sportbilar och dylikt. Vi måste få stopp på detta, och få de internationella ligorna att förstå att det inte går att härja fritt i . Vi måste ha ett mycket bättre samarbete mellan gränspolis och tull. Vad jag förstår ska skatteutskottet behandla det nya lagförslaget . Men varför har regeringen inte lyssnat på oss moderater tidigare? Vi har bråkat om detta och år motionerat om detta, men allt har avslagits i en smäll här i kammaren. Vi är besvikna, för detta borde man ha tagit på allvar . Dessa stölder har ju pågått länge , minst 10–. Tullens resurser behöver förstärkas, både personellt och med större befogenheter. Det ska bli intressant att se vilka befogenheter som kommer. Kommer tullen att ha polis stationerad? Eller ska de ringa efter polis när de har öppnat en bil och hittat stöldgods? Det ska bli intressant att se tillämpningen och hur det kommer att funka. är kulturellt likt men har extrem kontroll vid sina gränser. I programmet Gränsbevakarna ser man hur allt gods som kommer in i landet röntgas och även bagage på flygplatser. På så vis får de stopp på mycket narkotikasmuggling och dylikt. Vi borde kanske pröva detta i . Kontrollen vid våra gränser är starkt begränsad. På till exempel är det få som stoppas för kontroll. Det gör att bland annat knark och olagliga vapen flödar fritt in i . 5 Finansminister (S): Jag delar uppfattning att stöldligor har varit ett problem i säkert 10–. Frågan man då ställer sig är varför alliansregeringen inte gjorde mer åt detta. Varför lämnade man över ett tullverk med alldeles för lite resurser till den socialdemokratiskt ledda regeringen? tog vi över stora underskott i statsfinanserna, så var det svårt att förstärka . Men så fort vi fick ordning på statsfinanserna och hade resurser att börja bygga upp och stärka samhället och på så sätt öka tryggheten var tillsammans med polisen ett prioriterat område för regeringen. Jag har lite svårt att förstå fixering vid att stoppa stöldgodset vid gränsen, för det är väl bättre att stoppa tjuvarna innan de tar varorna. Därför startade vi en stor utbyggnad av polisen. Men på grund av alliansregeringens nedmontering av polisutbildningen fanns det inte så många poliser att anställa. Därför har vi mer än fördubblat antalet utbildningsplatser så att vi kan anställa fler poliser och stoppa stöldligorna innan de stjäl varorna. påpekar hur det ser ut på . Men tullen jobbar mycket underrättelsebaserat. De försöker ha koll på vilka plan och individer som de ska gå på, i stället för att leta efter en nål i en höstack. Tullen har utvecklat denna metod och bedömer att det är det mest effektiva sättet att stoppa olaglig införsel av exempelvis narkotika. 6 (M): Låt oss börja med ekonomi. När den borgerliga regeringen slutade var ekonomin mycket god. Finansministern kanske minns att vi upplevde en besvärlig finanskris 2008. Men tidigare finansminister hanterade den föredömligt, ja, så bra att hela tittade på vad han gjorde och gav honom en massa utmärkelser. Ekonomin var alltså inte så dålig som finansministern hävdar. Vi hade även då låg statsskuld och amorterade. Under finanskrisen lånades dock med all rätt pengar upp för att rädda välfärdssektorn – som under pandemin när man ger stöd till kommuner och regioner. Självklart är det bra att ta tjuvarna innan de kommer till gränsen. Men det finns inte i närheten tillräckligt med poliser för att klara detta. Det är helt orimligt att de ska vara ute i varenda buske i fritidshusområden och villaområden. Det är ett önsketänkande som inte står i proportion till verkligheten. Det har rått lättsinne vad gäller tullen, utförsel och införsel. Därför välkomnar jag all förstärkning som görs, men det är för sent och för lite. 7 Finansminister (S): Jag delar uppfattningen att det hade varit betydligt bättre om man hade arbetat aktivare mot stöldligorna redan under alliansåren. Men gör regeringen många åtgärder för att förändra lagstiftningen, stärka polisen och ge tullen ytterligare befogenheter och resurser. säger att polisen inte ska vara ute i varenda buske. Det menar inte jag heller, men med fler poliser kan fler jobba underrättelsebaserat, vilket är det mest effektiva sättet att stävja brottslighet. Så till de offentliga finanserna. Jag har inte kritiserat vad alliansregeringen gjorde under själva finanskrisen. Men –2014 tappade man greppet om statsfinanserna, och när man lämnade över var det strukturella underskottet i de offentliga finanserna betydligt större än under själva finanskrisen. Detta har jag kritiserat och tyckt var problematiskt eftersom det innebar att en socialdemokratisk finansminister för tredje gången av tre möjliga fick inleda med att återställa ordning och reda i statsfinanserna efter en regering där moderater suttit med. Det gjorde jag, och efter det kunde vi få loss resurser för att satsa på tull och polis. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2020/21:186 om skatteförslagens sysselsättningseffekter 8 Finansminister (S): har frågat mig om jag kan redogöra för hur många fler jobb som de skattepolitiska förslagen i budgeten bidrar till. Han har också frågat mig varför jag har valt att genomföra skattesänkningar som enligt honom har obefintliga eller marginella sysselsättningseffekter i stället för skattereduktioner som har tydliga positiva effekter på sysselsättningen, till exempel jobbskatteavdrag. Vi befinner oss just nu i en pandemi som har drabbat samhället mycket hårt. Vi ser en stor nedgång i den ekonomiska aktiviteten, och för att så snabbt som möjligt ta ur lågkonjunkturen behövs en välavvägd expansiv finanspolitik. Forskning visar att de mest effektiva sätten att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen i en lågkonjunktur är genom ökad offentlig konsumtion och offentliga investeringar, vilket också är en mycket stor del av budgeten . En mindre del består av skattesänkningar för hushåll, och dessa riktas främst mot dem som har relativt låga inkomster. Att rikta skattesänkningarna mot dessa hushåll är en mer effektiv finanspolitisk stimulans och har dessutom positiva fördelningseffekter. Samlat bedöms åtgärderna i budgeten bidra till att öka sysselsättningen på både kort och lång sikt och ge 75 000 fler jobb. Ett ytterligare jobbskatteavdrag enligt den utformning som föreslår i sin budgetmotion är en dyr reform som främst stöder de personer som fortfarande har ett arbete att gå till. Att endast personer med arbete får del av skattesänkningen innebär inte bara att man stöder dem som klarat sig relativt bra genom krisen utan också att det är mindre effektivt i ett stimulansperspektiv. 9 (M): Det har varit en annorlunda krishantering på många sätt. Det normala när det kommer till krishantering, även om allt inte är normalt i en krishantering, är att regeringen kommer med förslag och att sedan behandlar dessa. Hanteringen nu har varit annorlunda på så sätt att och finansutskottet har fått gå längst fram, och sedan har vi haft ett gott samarbete med Socialdemokraterna. Jag tackar givetvis för detta och för att regeringen har backat upp och mött många av de krisförslag som vi har lagt på bordet. har rätt i att det behövs en expansiv finanspolitik för att möta kriser, och såväl finanspolitiken som penningpolitiken har varit och fortsätter att vara expansiv, med en ökning i statsskulden, inte bara i utan globalt. Det ligger i linje med en väl avvägd finanspolitik att så är fallet. Sedan kan man givetvis diskutera varje enskild stimulansåtgärd för sig. I interpellationen frågas mer om politikens långsiktiga effekter. I så polariserade tider som vi lever i, fru talman, är det bra att betona att vi faktiskt är överens om väldigt mycket. Jag och finansministern är överens om att vi ska ha en välfungerande välfärd, en gemensamt finansierad sjukvård och en gemensamt finansierad skola, att vi ska försöka se till att vi har klassrum där man gör klassresor och att alla människor ska få den vård de behöver, oavsett vilken storlek på plånboken de har. Sedan kan vi givetvis diskutera och ha olika uppfattningar om vem som bäst levererar i enlighet med ambitionerna, men vi delar dessa ambitioner. Det finns dock en sak där finansministern och jag har mycket olika uppfattningar. Det handlar om värdet av att arbeta. De som lyssnar på debatten hörde precis finansministern understryka att det är en ineffektiv stimulanspolitik att belöna människor som arbetar och att detta därför inte ska ske och att det är felaktigt att rikta lättnader, stimulanser och drivkrafter för att arbeta. Min och uppfattning, fru talman, är den rakt motsatta: Det finns inget viktigare för ett samhälle än att människor arbetar. Det är svårt att förstå finansministerns kritik mot att det ska löna sig mer att arbeta. är tydlig med att det är fel att rikta skattesänkningar till dem som går till jobbet i pandemin: vårdbiträden, sjuksköterskor, undersköterskor, läkare, busschaufförer och alla andra. Detta tror jag är en moral som är väldigt svår för svenska folket att förstå – att det absolut inte får löna sig att arbeta. Frågan i interpellationen tar sikte på sysselsättningseffekterna. Min bedömning är att det är väldigt viktigt att de som styr landet redovisar vad de bedömer att politiken har för effekter, för det är bara då som medborgarna och för den delen forskningsinstitut och andra som granskar kan utvärdera politiken. Finansministern sa i talarstolen att hennes budget skapar 75 000 arbetstillfällen. Okej, vilken del av budgeten och vilka av förslagen? Om man läser budgeten framgår inte detta. Det är plus och minus i en tabell, ungefär – med all respekt – som när man lär sig att räkna på lågstadiet. Det finns inga kvalificerade bedömningar från finansministern eller av vilka effekter de enskilda förslagen har, och därmed går det heller inte att utvärdera dem i efterhand. Och, fru talman, min misstanke är att det är detta som är själva poängen. 10 Finansminister (S): undrar varför jag vill utesluta dem som har blivit arbetslösa i krisen eller långtidssjuka i covid från skattesänkningar. För det är den andra sidan av det som han säger. Han vill ha skattesänkningar som bara riktas till dem som fortfarande har ett arbete att gå till och som inte har blivit drabbade av covid och blivit sjuka under krisen. tror att jag har svårt att förklara detta för svenska folket. Nej, det har jag inte. Frågan är hur ska förklara varför det är så viktigt att bagarna i och de som är långtidssjuka i covid, som vi har hört talas om, inte ska få ta del av de krisåtgärder som vi nu vidtar. frågar om beräkningarna i budgeten vad gäller sysselsättningseffekter. Detta har vi diskuterat . När jag blev finansminister avskaffade jag alliansregeringens sätt att redovisa beräkningarna för varje reform. Som jag har sagt i denna talarstol tog vi bort det därför att sådana beräkningar är mycket osäkra, och en del av dem har i efterhand också visat sig vara grovt felaktiga. Detta gör att min bedömning är att redovisning på den nivån inte klargör utan riskerar att bli mer missvisande, och därför har vi sedan jag blev finansminister i stället redovisat sammanfattande bedömningar. 75 000 är den sammanfattande bedömningen utifrån alla de åtgärder som vi vidtar i budgeten, både på intäktssidan och på utgiftssidan. Det är sammantaget, också inräknat det faktum att det är en samlad stimulans. I och med att budgeten är så omfattande finns det en sysselsättningseffekt i detta. 11 (M): Finansministern står i talarstolen och säger att man inte behöver drivkrafter för att arbeta eller åtminstone att det är fel att stärka drivkrafterna för att arbeta. Finansministern uttrycker sig något konstigt kring att det vore rimligt att montera ned arbetslinjen, att det ska löna sig mer att leva på bidrag och så vidare. Hon säger att det skulle vara svårt att förklara detta för människor som för tillfället behöver sjukpenning eller a‑kassa, men det är det inte. Alla personer förstår att om det ska finnas någon trygghet den dag man behöver det, om det ska finnas någon sjukvård den dag man behöver det och om det ska finnas skola till de barn som vi har i samhället behöver människor arbeta. Och det ska löna sig att arbeta. Finansministern är frenetisk motståndare till att sänka skatten för dem som jobbar. Alla andra typer av skattesänkningar går bra, men inte till dem som arbetar. Det synes vara den viktigaste prioriteringen för finansministern i skattepolitiken att det inte får löna sig att arbeta. Frågan till finansministern är: Finns det något bidrag som finansministern inte vill höja om hon får chansen? Vilken transferering eller vilket bidrag skulle finansministern inte höja om hon fick chansen? Det som är det stora problemet med socialdemokratin och har varit det rätt länge och som har byggt upp bland annat ett stort utanförskap och en stor segregation i , inte minst när många människor har kommit hit, är att man inte ser, uppskattar och förstår arbetets värde, inte bara för de offentliga finanserna utan också för människors hälsa, välmående och upplevda stolthet över att uträtta något i samhället. Det är alltså inte fel att sänka skatten på arbete, , men däremot är det den mest grundläggande konflikten i svensk politik. Vi vill att det ska löna sig att arbeta. Finansministern vill inte sänka skatten på arbete och tycker att bidragsinkomster ska löna sig mer relativt arbetsinkomster. Det är inte så man kan bygga ett framgångsrikt samhälle. Det är troligtvis också därför som gick in i denna finanskris med en arbetslöshet som var bland EU:s högsta. hade lovat att skulle få EU:s lägsta arbetslöshet. Vi fick i stället arbetslöshetstal som var bland de högsta i hela Europeiska unionen, just därför att finansministern inte tror på en arbetslinje och att det inte får löna sig att arbeta. beskriver korrekt att hon avskaffade redovisningen i budgetpropositionen av reformernas bedömda effekter. Socialdemokratin har en sådan historia. Man har tidigare lagt ned till exempel , som skulle utvärdera, granska och komma med nya fräscha idéer inom den ekonomiska politiken. Man har på olika sätt försökt dölja den ekonomiska politikens effekter. Finansministern hänvisar till att man inte vill göra denna typ av redovisningar, eftersom det har visat sig att de emellanåt är fel. Det är ju det som är själva poängen, det vill säga att man ska redovisa vad man gör, varför man gör det och vad man tror att det har för effekter. Och om det inte har dessa effekter ska man kunna få kritik för det och tvingas backa och stå till svars. Det är själva idén – transparens, demokrati, folkstyre, insyn. Det är precis det som finansministern stod i talarstolen och sa att hon vill undvika, nämligen att man ska kunna granska ifall regeringens politik har den effekt som regeringen själv tror. rycks en siffra ut – det kan handla om 200 000 jobb eller 25 000 jobb – men den går inte att verifiera i efterhand, eftersom ingen vet varför finansministern tror att dessa jobb skapas. Det är därför som vi eftersöker mer transparens. Varför är finansministern emot det? Det är inte så farligt att ha fel. Vi gör inte detta för att ha rätt, vi gör det för . 12 Finansminister (S): Jag är absolut för att det alltid ska löna sig att arbeta. SNS, som inte direkt är en socialistisk tankesmedja, granskade just hur det ser ut i med drivkrafter till arbete och skillnader mellan bidragsinkomster och arbetsinkomster. De kom fram till att det fanns starka drivkrafter till arbete. säger att jag inte vill sänka skatten för dem som arbetar. Det är helt felaktigt. Vi har ju sådana förslag i den budgetproposition som lades på bord. Därför sänks skatten i samband med den gröna skatteväxlingen. Frågan är inte om jag inte vill sänka skatten för dem som arbetar. Det har vi gjort. Frågan är varför vill utesluta bagarna i , de långtidssjuka i covid-19 eller cancersjuka. Varför är det så viktigt? säger att det handlar om drivkrafter.