prot · H809112 · 2021-04-22 00:00:00 — har flera, också militärt, förtroendeskapande möjligheter, till exempel Wiendokumentet, och annat, som vi nu använder vid konkreta möten med som ordförande. Själv har jag talat med både och utrikesministrar. Ett riktat stöd till järnvägssektorn 75 (V): Jag har en fråga till infrastrukturminister . Tågbranschen har drabbats väldigt hårt under pandemin med ett minskat resande på . Med regeringens restriktioner lär läget fortsätta vara dystert för tågbranschen. Medan flygsektorn har fått från regeringen i riktade stöd har järnvägssektorn bara fått . Den långväga persontrafiken med tåg har inte fått ens av regeringen i riktat stöd. Jag vill därför fråga infrastrukturministern när regeringen avser att ta fram ett riktat stöd till järnvägssektorn i . Indragna tåglinjer och tågbolag som går i konkurs kan ju inte vara ett alternativ. 76 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget när det gäller tågen! Det delar vi verkligen. behöver fler tåg och mer järnväg för att klara klimatmålen. Det är också ett effektivt sätt att transportera både gods och människor. När det gäller hur man räknar det här har vi helt olika uppgifter och siffror. Jag tror att blandar ihop kreditgarantier och lån till en del flygföretag för att de ska klara utmaningarna med direkta summor till de regionala flygplatserna. Dessutom tror jag att underskattar det stöd som vi har gett till kollektivtrafiken som i hög utsträckning är spårbunden, för att inte tala om det direkta stöd som går till företag som kör gods på järnväg, till exempel och . Genom miljökompensationer har de fått mångmiljonstöd under pandemin. Vi gör vad vi kan för att säkra att både transporter på järnväg och andra delar av transportsektorn kan klara pandemikrisen. Vi ska naturligtvis göra det på ett sätt som bidrar till en bättre omställning av transportsektorn för att minska klimatutsläppen. 77 (KD): Jag vänder mig till . Det finns en stor uppslutning kring coronarestriktionerna, och de har så sent som förlängts. Men jag vill ta upp en inkonsekvens. Den har stått där . är den ett museum och samlar mycket folk. Där gäller nu kvadratmeterregeln, vilket betyder att det får vara 70 personer där. Men får det bara vara en tiondel så många. har sagt att det finns en större risk för spridning när man rör sig i en lokal än när man sitter ned. Frågan är därför om det verkligen kan vara farligare att vara i denna vackra klosterkyrka än vad det är eller torsdag. Vore det inte rimligt att vi får enhetliga regler som är lätta att förstå för alla? 78 Kultur- och demokratiminister (MP): Enhetliga regler kommer nog att vara svårt. Det vi har jobbat med, inte minst med den nya pandemilagen, är att kunna få till differentierade regler, så att situationen och förutsättningarna att hålla avstånd är det som ska styra hur restriktionerna ser ut och inte exakt vilka verksamheter som lyder under den gamla ordningslagen. finns det på bordet ett förslag som bygger på att man kan ta emot lite fler personer om man är utomhus och det finns möjlighet att sitta. har ju tidigare gått fram med en förhoppning om att vi skulle kunna ta det här beslutet. kom man med besked: På grund av det allvarliga smittläge som råder och den höga belastningen på sjukvården avvaktar man ytterligare med att genomföra det här. När det handlar om lokaler där människor rör sig, till exempel butiker och museer, har valt att bygga på kvadratmeteryta. När det gäller tillställningar där människor sitter ned och upplever en sak vill man hellre ha avstånd mellan sittplatser och begränsning av antalet personer i ett första steg. 79 (S): Igen, återigen, nu senast i Tigray i – jag refererar till konfliktrelaterat sexuellt våld, ett brutalt krigsvapen som har fördömts av det internationella samfundet men utan tillräckligt resultat. Årets rapport av FN:s generalsekreterare är en bitter läsning. I rapporten konstateras att konfliktrelaterat sexuellt våld inte äger rum i ett vakuum utan är en del i bredare säkerhetsfaktorer, vilka har försämrats på grund av covid-19. För att återskapa ett bättre samhälle måste vi försäkra oss om att offren inte glöms och att deras röster hörsammas på alla beslutsnivåer. Det är oerhört viktigt att det finns ett ansvarsutkrävande gentemot dem som har begått dessa vidriga dåd. Ansvarsfrihet kan inte vara ett alternativ. Jag undrar: Hur avser utrikesministern att arbeta med resolution , förhindra sexuellt våld i konflikter och utkräva ansvar? 80 Utrikesminister (S): Jag tackar för denna viktiga fråga. Jag börjar med situationen i Tigray i , som är oerhört oroväckande. har tillsammans med EU manat till stopp för våldet, skydd för civila och obehindrat humanitärt stöd. Detta har jag också framfört till min etiopiske motpart, och statsministern har framfört detsamma till sin motpart. Det finns mycket oroande rapporter om övergrepp och kränkningar när det gäller sexuellt och könsbaserat våld. Vi ser också rapporter om övergrepp i andra delar av landet än Tigray. Vi kräver oberoende utredningar och att ansvariga ställs till svar för övergreppen och kränkningarna. Vi använder också FN:s resolution på alla sätt vi kan. Barns och ungdomars idrottande 81 (M): Min fråga går till . Jag är väldigt orolig över det minskade idrottsutövandet bland unga vuxna och bland ungdomar. En färsk undersökning visar att det var så mycket som 500 000 färre deltagartillfällen och att det var 6 miljoner som deltog i idrott . Jag ser med stor oro på detta. Man såg faktiskt en vikande tendens även före pandemin. Idrott är viktigt för hälsan, för gemenskapen och för att bryta isolering. De grupper där antalet idrottsutövare nu minskar mest är unga vuxna och personer med funktionsnedsättning . Det är oerhört viktigt att få igång idrotten igen. Jag är väldigt rädd för att man inte kommer tillbaka. har jag en fråga till kultur- och demokratiministern: Vad kan man göra åt det här bekymret, som faktiskt har funnits ? 82 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Jag delar den oro som riksdagsledamoten för fram över det minskade idrottandet bland våra barn och unga och egentligen bland hela vår befolkning. Det här är som sagt en utveckling som fanns redan innan pandemin slog till. Vi såg vikande aktivitetsnivåer hos våra barn och inte minst tonåringar. För regeringen har det varit viktigt att prioritera barns möjlighet till idrottande under pandemin. I har barn i större utsträckning än i många andra länder i och världen haft möjlighet att träna sin idrott under största delen av pandemin, och det har varit viktigt. vore det naturligtvis väldigt bra att så snabbt som smittläget tillåter också kunna komma igång med matchverksamheten, för den motiverar, inspirerar och ger den där glädjen och lusten att fortsätta. Vi har skjutit till krisstöd till idrotten. Det är helt avgörande för att behålla vårt föreningsliv. I den senaste budgeten har vi också skjutit till medel för återstart särskilt riktade mot barn och unga. Det kommer att vara viktigt att få tillbaka ungarna till idrotten. Regeringens syn på amorteringskravet 83 (SD): Jag hade tänkt ställa en fråga till om vilket hennes svar är till de unga som tvingas tacka nej till jobb, studier och självständighet på grund av det andra amorteringskravet. Men faktum är att vi redan vet svaret på den frågan. kommer att fortsätta driva en politik som tillåter att klyftan växer och vidgar sig mellan dem som har ett eget hem och dem som inte har det. Min fråga handlar i stället om vilket regeringens besked i frågan egentligen är, eftersom Socialdemokraterna gått ut och kritiserat amorteringskravet i . De skriver: ”Det är rimligt att se över amorteringskraven. … Alla de pålagor som skett är med största sannolikhet inte motiverade. … Ett mer välavvägt amorteringskrav för unga och förstagångsköpare vore önskvärt.” För att göra det extremt tydligt för de unga som knackar på dörren till vuxenlivet: Vems besked är det som gäller – eller Socialdemokraternas? 84 Statsrådet (MP): Jag har sagt det tidigare i den här debatten: Jag är ingenjör i grunden och tycker att det är intressant med siffror. När vi tittar på amorteringskravet kan vi konstatera att varken antalet eller andelen unga som lånar pengar har förändrats sedan amorteringskravet infördes. Däremot tar man och lånar lite mindre. Man köper lite billigare lägenheter. Det är inte genom att ta bort amorteringskravet som vi kommer att lösa bostadskrisen, utan genom att bygga fler billiga hyresrätter som människor har råd att efterfråga och genom att satsa på studentbostäder. Regeringen gör stora insatser med till exempel investeringsstödet för att få fler hyresrätter på plats. Vi har förstås en bostadsmarknad som är väldigt utmanande för många människor. Det är oerhört höga priser och svårigheter att ta steget in. Men det är inte genom att avskaffa amorteringskravet som vi kommer att lösa detta, eftersom vi ser att människor inte har lånat mindre pengar. Unga har inte gjort det. Vi måste titta på siffrorna som finns. Det är andra saker som måste till. Långsiktigt arbete mot kvinnovåld 85 (S): Min fråga riktas till statsrådet . har 315 människor dött på grund av mäns våld mot kvinnor. Jag har själv jobbat på domstol. Jag har sett våldet som leder fram till det här. Jag har hört kvinnor berätta om hur huvudet dunkas mot betong. Jag har hört berättelserna om hur man får sparkar mot magen när man är gravid. Det är fruktansvärda berättelser. Det är många som engagerar sig i de här frågorna. Jag har lovat dem som jag har träffat att jag ska göra vad jag kan för att få det här våldet att upphöra. Men det jag märker i diskussionen med dem nu är att det finns en misstänksamhet. De här frågorna uppmärksammas just , men jag tror att det är många där ute som vill veta: Menar regeringen allvar? Kommer man att hänga i när rubrikerna avtar? Kommer man att hålla fast vid det här långsiktigt och verkligen få till en förändring? 86 Infrastrukturminister (S): Ja, verkligen! Det säger jag av hela mitt hjärta. Det här är frågor som har varit prioriterade för oss . har vi systematiskt arbetat med att skärpa lagstiftning, stödja kvinnojourer och se till att beivra mäns våld mot kvinnor. Inte minst har vi under pandemin gjort extrainsatser för att skydda väldigt många fler som utsätts för våld. Det handlar också om att oförtrutet föra ett arbete för att förebygga detta. Jag noterar ibland att en del hånar genuspedagogik och hela den diskussionen. Men hur viktigt är det inte att redan tidigt i förskolan, skolan, fritidslivet och föreningslivet uppmärksamma attityder i omklädningsrummet eller hur pojkar och flickor förhåller sig till varandra. Här har vi alla ett ansvar. Regeringen kommer att hålla stenhårt fortsatt fokus på detta, med tydliga resurser till polis och rättsväsen. Men alla vi här, inte minst alla män, har ett otroligt stort ansvar för att nu ta civilkuraget och ryta ifrån när det behövs. Frågestunden var härmed avslutad. § 8 (forts. från § 6) Socialförsäkringsfrågor (forts. SfU21) 87 (SD) replik: Tack, , för anförandet! Det är lite svårt att komma in i debattens hetta igen efter frågestunden. Under Socialdemokraternas tid i regeringen har utförsäkringarna ökat något enormt. Det är inte minst på grund av styrningen och de tydliga riktlinjerna att få ned sjukpenningtalen. Det är verkligen inte för tidigt att regeringen nu äntligen stryker sjukpenningtalet efter att både och tagit initiativ om det. Både i detta anförande och i tidigare debatter om riskgrupper lyfte ledamot upp ambitionen att försöka få igenom en förändring vid dag 365 för att det inte ska vara lika hårda bedömningar och att man lättare ska kunna göra undantag där. Vi har ett förslag här om det. Vi har ett yrkande om det, och även har ett yrkande om det, och det finns en reservation om det med en önskan om att skicka ett sådant tillkännagivande till regeringen. Hur kommer det sig att Socialdemokraterna röstar ned det förslaget när det finns en möjlighet att få en tydlig majoritet för förslaget? Jag tänker att det borde kunna stärka Socialdemokraternas önskan att få igenom förslaget om det också fanns ett tillkännagivande i ryggen. Sedan vet jag att det också finns andra partier som jag har försökt att ställa frågor till som inte står bakom detta. Men varför passa på att stödja förslaget? Det finns här i . Det ligger på bordet att rösta för. Det hade funnits en möjlighet att få igenom ett tillkännagivande om den viktiga förändringen för dag 365 att kunna göra mer undantag så att människor som är i sin rehabilitering ska kunna fortsätta den och sedan återgå till sin arbetsgivare. 88 (S) replik: ställer adekvata frågor här. Om vi börjar med att utförsäkringen har ökat under socialdemokratiskt styre är det sant och fruktansvärt tragiskt. Det har inte alls varit intentionen från socialdemokratiskt håll. När vi tog bort stupstocken i sjukförsäkringen var det meningen att det skulle bli ett slut på utförsäkringar. Det fick märkliga och oönskade konsekvenser, har vi kunnat konstatera i efterhand, där utförsäkringen i stället kom att ske vid dag 180 och tillämpningen av reglerna blivit allt skarpare. Vi har tagit fram åtgärder för det. Vi tillsatte utredningen. Vi har jobbat med att förändra reglerna vid dag 180. Det gäller inte bara styrningen, som också har ändrats. Det tidssatta niodagarsmålet som tas upp i diskussionerna är borttaget . Det har förtydligats att det är genom tidiga insatser och rehabilitering som vi ska minska sjuktalen och inte genom att utförsäkra dem som är sjuka och inte fått rehabilitering. Det är med stor glädje som vi tillsammans med övriga partier har lyckats få igenom en förändring vid dag 180 som började gälla nu . Vi lägger nu fram förslag om att förändra den del som gäller normalt förekommande arbete och hur man tolkar det. Det är viktiga steg. Det är en annan del som vi inte har lyckats med. Det är förändring vid dag 365, som lyfter fram. Det är precis som redogör för. Vi har debatterat det här innan, och vi har inte lyckats få igenom det. Varför stöder vi inte och reservation? Jo, det är för att vi ingår i ett budgetsamarbete med och Liberalerna, och det är en budgetpåverkande fråga. Därför behöver vi få med oss samarbetspartierna. 89 (SD) replik: Tack, ledamot , för uppriktigheten att utförsäkringarna faktiskt har ökat väldigt kraftigt under Socialdemokraternas tid vid makten! Jag hoppas verkligen att vi nu kan få den kurvan att vända. Jag har en annan fråga. Jag vet att i anförandet talade om att vi kanske åtminstone skulle kunna enas om att fila bort de vassaste kanterna i sjukförsäkringen. Vi kan diskutera tidsgränser. Men det finns väldigt mycket saker man skulle kunna göra för att ge positiva incitament för människor och också göra sjukförsäkringen mer flexibel. Jag tror att vi skulle kunna hitta lösningar. Där har vi ett förslag om att det borde vara dags igen för en parlamentarisk utredning och en parlamentarisk kommitté. Men också det röstar Socialdemokraterna ned. Det finns nu en utredningsgrupp för sjukförsäkringen som jag själv sitter med i. Jag tycker att det är jättebra. Jag hoppas att vi kommer fram till bra resultat där, men varför inte ha en större parlamentarisk utredning? Mycket har förändrats. Vi ser hur problemen med psykisk ohälsa ökar kraftigt. Vi står nu också inför ett läge där vi inte riktigt vet de långsiktiga konsekvenserna av pandemin och vilka förändringar vi kanske måste göra i sjukförsäkringen på grund av det. Hur ser Socialdemokraterna och ledamot på att någonting sådant skulle behövas och att vi sätter oss ned vis förhandlingsbordet och försöker att hitta långsiktiga bra lösningar för en mer human sjukförsäkring? Det skulle göra att det inte blir så att utförsäkringarna åker upp eller ned, eller i vilken riktning de nu rör sig, beroende på vilken regering det är. Människor ska kunna känna sig trygga med att när de blir sjuka så ska de också få den ersättning som de har rätt till. Det ska inte bero på om en regering måste snåla in pengar på välfärden för att finansiera någonting annat. 90 (S) replik: Precis som säger talade jag om att fila bort de vassaste kanterna i systemet. Det gör jag inte utifrån att det är allt jag vill, utan det är därför att jag gör bedömningen att det är möjligt. Skulle det vara bra med en parlamentarisk kommitté, att sätta oss ned och komma överens om hur vi ska stärka sjukförsäkringen? Ja, det hade det kunnat vara om det var så att vi i parlamentet hade en majoritet för det och kunnat enas om ett system för att stärka sjukförsäkringen. Grundproblemet är att vi har fundamentalt skilda åsikter. Det låter kanske inte riktigt så när vi står här i talarstolen, eftersom alla oavsett parti vill människor väl. Men vi har väldigt olika syn på vad som är den enskildes ansvar och vad som är det allmännas ansvar. Jag är av uppfattningen att vi är ganska överens med . Vi är överens i många frågor. har frågat mig varför vi inte har röstar för. Vi kan inte det . Det är också så att och uttalat vill samarbeta med . De har en helt annan utgångspunkt i sjukförsäkringen än vad vi har. Att sätta sig i en parlamentarisk kommitté och försöka komma överens brett är bara möjligt om och väljer att gå olika vägar. Om och håller ihop i en sådan kommitté kommer vi inte heller i en sådan fråga att hitta en bred och långsiktig lösning. Det har vi tyvärr inte heller lyckats med i andra frågor. Jag skulle inget hellre önska än att vi skulle kunna hitta stora, breda lösningar. Men tills det är möjligt kommer jag att göra allt jag kan för att hitta de små saker där vi faktiskt kan komma överens och ta steg framåt för allas bästa. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU39 Översyn av regleringen om sluten ungdomsvård 2. res. (S, V, MP) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L :16 S, 4 V, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - NU15 Särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet – investeringar i ökad nätkapacitet Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (SD, V) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP 1:10 SD, 4 V Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Övrigt om förslag för ökade nätinvesteringar) 2. res. 3 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - NU16 Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession 2. res. (S, V, MP) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L :16 S, 4 V, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - NU28 Kommissionens meddelande om en översyn av handelspolitiken Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (EU:s bilaterala handelsrelationer) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (M, KD) 3. motiveringen i res. 4 (L) 14 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 MP 1:11 M, 3 KD Avstod:10 SD, 4 V, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - Punkt 3 (Handel och hållbarhet) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 5 (M, KD) 3. motiveringen i res. 7 (V) 14 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP 5:11 M, 3 KD Avstod:10 SD, 4 V Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - FöU10 Hanteringen av använt kärnbränsle 2. res. (S, V, MP) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L :16 S, 4 V, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 2 - § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU25 Förlängning av reglerna om förebyggande sjukpenning för riskgrupper Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Socialförsäkringsfrågor (forts. SfU21) 91 (MP): Socialförsäkringarna – sjukförsäkringen och de övriga trygghetssystemen – är ett uttryck för att vi gemensamt och tillsammans bygger ett starkt och robust samhälle, där vi gemensamt klarar oss igenom svårigheter. Det kan vara svårigheter för den enskilde som blir sjuk, som förlorar jobbet, som behöver komma tillbaka. Det kan vara svårigheter som vi behöver tackla tillsammans, som en pandemi. Våra socialförsäkringssystem har prövats hårt . Men de har varit viktiga. De har legat till grund för många av de åtgärder vi har vidtagit för att enskilda människor och familjer inte ska drabbas alltför hårt av pandemins effekter. Att vi har fungerande skyddsnät är viktigt för tilltron till samhället. Den som är trygg i att det finns ett system som fångar upp om något händer kan leva i , kan tillåta sig till exempel en utbildning, att byta arbete, att satsa . Men litar man inte och på att samhället finns där vågar man inte göra de här viktiga valen. Resultatet blir ett delat samhälle. När vi ser revor i näten måste vi reparera systemen, och det är det regeringen gör . Vi reparerar revorna i sjukförsäkringen. Det var den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen som redan förra mandatperioden tog bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Det var en helt nödvändig åtgärd, men det räckte inte. Samma regering, och Socialdemokraterna, tillsatte de utredningar som under den här mandatperioden har lämnat en rad betänkanden och förslag för att åtgärda många av de brister som återstår. De förslagen har vi för avsikt att genomföra, och det gör vi. Vi började med det förslag som trädde i kraft : att bedömningen av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden efter sex månaders sjukdom ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå i arbete hos den egna arbetsgivaren. Efter den ändringen kommer fler att få behålla sin sjukpenning. Det är ett av de förslag som regeringen har låtit utreda. Och vi fortsätter. Nästa förslag som har kommit är att ska ange inom vilken yrkesgrupp som den sjuke bedöms ha arbetsförmåga, alltså vilken typ av jobb som kan komma i fråga. Det här kommer att innebära slutet på de ”fiktiva” jobb som har kunnat hänvisa till och som alltför ofta har lett till att den som är sjuk inte kan få hjälp av vare sig eller Arbetsförmedlingen utan faller mellan stolarna. Regeringen har också ändrat målet för sjukförsäkringen och uppdaterat regleringsbrevet till . Myndigheten får nu ett uppdrag att mycket tydligare arbeta med förebyggande insatser, tidigare rehabiliteringsinsatser och bättre samordning. Det blir rehabilitering på riktigt i stället för att man tvingar ut sjuka människor i arbete även om de inte kan arbeta. har varit pådrivande. Jag är glad att vi är i hamn med de här förändringarna i sjukförsäkringssystemet, men än är vi långt ifrån framme. Det finns fortfarande rader av förslag kvar, och vi ska fortsätta att steg för steg genomföra de förslag som vi har låtit utreda. Jag hade hoppats kunna presentera ytterligare åtgärder, till exempel rimligare och mänskligare bedömningar längre fram i rehabiliteringskedjan så att fler kan få behålla sin sjukpenning också efter dag 365. Att regeringens två partier vill framåt och vill reparera sjukförsäkringen ska det inte råda något tvivel kring. Motståndet finns på annat håll i . Jag hade önskat mig åtminstone ett något mjukare motstånd från och Liberalerna i den här frågan.