prot · H809156 · 2021-09-08 00:00:00 — I är vi väldigt stolta över att vi har satsat mer på klimatbistånd och på internationella klimatinvesteringar än vad den regering som har givit sitt stöd till gör. Jag är alltså väldigt stolt över att vi prioriterar globala insatser för klimatet, vilket den här regeringen inte gör. När det gäller biståndspolitik är det precis som på andra politikområden rimligt att ställa krav på innehåll. Det är väldigt få andra områden där vi öronmärker procentsatser för vad som ska gå till vilka utgiftsområden. Vi ska ha en aktiv biståndspolitik både för att bekämpa fattigdom och för att bekämpa klimatförändringarna, men det behöver inte ta sig uttryck i siffersatta mål utan i fokus på åtgärder som ger effekt. Där kan jag garantera att vi kommer att lägga mer pengar på klimatbistånd och internationella klimatinvesteringar än vad den regering som stöder gör. 66 (C) replik: Med förlov sagt: Att vi har haft enprocentsmålet beror ju på precis detta, det vill säga att vi inte ska ha ett politiskt race to the bottom och inte bli lite för taggade att låna pengar till investeringar i . De är säkert vällovliga, för det finns saker som behöver förstärkas – så är det – men som liberal vet jag också att det finns ett antal saker jag hellre skulle stryka ur statsbudgeten än det vi i solidaritet lägger för att stötta världens fattiga, bygga en grön omställning och främja demokrati och fattigdomsbekämpning i andra delar av världen. När det gäller klimatbiståndet är det också så att det finns en oerhört underutnyttjad potential att växla upp varje svensk biståndskrona med investeringar från näringslivet i gröna omställningar. har vi projekt för elektrifiering i , där vi växlar upp med en faktor på tio så att en svensk biståndskrona blir tio investerade kronor. Jag måste ändå fråga hur det går ihop. Vi är nu på väg ut ur en global pandemi, och vi vet att hundratals miljoner människor riskerar att kastas tillbaka in i fattigdom som vi skulle behöva öka det svenska klimatbiståndet – oavsett från vilken nivå vi pratar om. Hur går det här ihop? 67 (M) replik: Är säker på att är lagom? Ska det vara , eller ska det vara ? Är det fler områden som vill se den här typen av procentsatser för? Jag håller med om att vi behöver bistånd, och eftersom detta dessutom är en klimatdebatt tycker jag att det är otroligt viktigt att betona vilket alternativ i svensk politik som gör satsningar på att hjälpa omvärlden att ställa om. Det är inte den regering som stöder. Det är heller inte genom den regering som stöder som vi kommer att uppnå störst global klimatnytta. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Trots att det bara är några månader kvar till tror jag att det är oklart för de flesta i den här kammaren vad den här regeringen egentligen tänker driva, förutom de mest uppenbara sakerna som alla är överens om – som att fler borde sätta högre mål. Var finns drivkraften hos den här regeringen att få fler länder att sätta pris på utsläpp? Var finns drivkraften från den här regeringen att verka på den internationella arenan? Vi kommer att stå upp för ett ökat klimatbistånd, men vi kommer också att stå upp för regler på global nivå som gör att , och andra länder tar sitt ansvar i det globala klimatarbetet. 68 (V) replik: Jag skulle vilja börja med en viktig korrigering av det just sa, nämligen att den moderatledda regeringen lade mer pengar på klimatbistånd än den nuvarande. Det stämmer faktiskt inte. Det den moderatledda regeringen gjorde var att köpa billiga, osäkra utsläppskrediter i utvecklingsländer för att tillgodoräkna sig minskade utsläpp här. Det var bistånd till oss, inte till dem. Jag skulle dock vilja prata om subventioner, för statliga subventioner brukar vara något som moderater inte tycker om – förutom när det kommer till bilar och flygplan. Då tycks det inte finnas någon större hejd på subventionerna. Vi vet att flyget subventioneras med mångmiljardbelopp i form av skattenedsättningar på bränsle, momsfrihet och så vidare. vet vi också att våra flygplatser subventioneras därför att de inte kan drivas runt på ett bra sätt. vill fortsätta att subventionera . De vill inte lägga ned den. Swedavia säger att det inte går utan subventioner. Hur mycket mer subventioner ska få från ? 69 (M) replik: Jag tackar så mycket för frågorna. Jag tror att blandar ihop korten när det gäller klimatbistånd och klimatinvesteringar, men jag ska inte uppehålla mig vid det. Frågan om subventioner tycker jag är något märkligt formulerad. Vi tror att människor även kommer att flyga, men de ska flyga grönt. Det är därför vi till exempel motsätter oss den typ av flygskatt som bara är en skatt på själva flygplansstolen men inte på bränslet. Jag vill gärna höra om regeringens planer för att förändra de regelverk som gör att man inte får beskatta flygbränslet. Jag och har varit med om att kräva av den här regeringen att man tar fram en reduktionsplikt för flyget som gör att vi blandar in mer och mer biobränslen för att minska flygets utsläpp. Vi satsar i vår budget på forskning och utveckling för elflyg, för vi ska ställa om flyget och inte stänga ned det. Då kommer också flygplatser att behövas i framtidens , precis som vi behöver järnväg och andra transportmedel. 70 (V) replik: Min konkreta fråga till och är: Ska flygplatser i – i synnerhet , som ligger mitt i – subventioneras med statliga medel? Swedavia, som äger och driver våra tio stora flygplatser, bland annat och , har sagt att de inte kan driva vidare utan subventioner från staten. Swedavia har fått i subventioner bara för att upprätthålla och en del andra flygplatser. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport kämpar med näbbar och klor för att ha kvar . Men vi vet att allt flyg kan flyttas över till . Vi vet också att vi kan ersätta en del med digitala möten och tågresor. Hur mycket mer vill subventionera med? 71 (M) replik: Vad är en subvention? Är det en subvention att vi bekostar rälsutbyggnad och järnvägsspår i ? Det är klart att det behöver gå offentliga medel till att säkerställa infrastruktur i det här landet. Det inkluderar att vi ger stöd till exempelvis regionala flygplatser runt om i vårt land för att upprätthålla en flygplatskapacitet. Jag förstår inte riktigt vurmande för att lägga ned . Den statliga utredningen kom ju fram till att det ger absolut noll klimateffekt, eftersom det bygger på att man flyttar över kapaciteten till . Det vore lite intressant att fördjupa sig i det – nu har tyvärr inga fler repliker. För är inte det viktiga som plats, utan att säkra att det går att flyga till och från och i vårt land. Sedan måste det också ske på rimliga villkor, så att vi till exempel inte omöjliggör trafik de tider då det riskerar att bli fullt. Men den här regeringen kan ju inte lova att byggs ut motsvarande kapacitet. 72 (L) replik: Som jag nämnde tidigare består arbetet med att eliminera utsläppen av två delar. Dels måste vi börja använda mer fossilfri energi, dels måste vi ha ren energi där den behövs och när den behövs. Liberalerna välkomnar att har lämnat energiöverenskommelsen och att man nu delar Liberalernas syn att kärnkraften har väldigt stor betydelse för omställningen. Liberalerna har varit pådrivande i elektrifieringen av samhället, inte minst inom transporter. avvisade dagens bonus–malus-system och utlovade ett eget förslag. Jag skulle gärna vilja höra när vi kan förvänta oss att kommer att lägga fram det här förslaget för att kunna driva på utbytet av fossildrivna fordon. 73 (M) replik: Jag tackar för frågan. Jag kan konstatera att det är väldigt positivt att det är många partier som ser behovet av kärnkraften, för att börja i den änden. Energiöverenskommelsen var väl där och då ett nödvändigt ont för att säkerställa att det inte skulle bli ännu värre. Jag delar också engagemang för de elektrifierade transporterna, med elvägar, laddstolpar och så vidare. När det gäller bonus–malus har helt rätt. Vi har tagit fasta på mycket av den kritik som har kommit från , och många andra om att detta är ett väldigt dyrt sätt att minska utsläppen. Ett förslag från vår sida kommer att komma i närtid. Jag kan inte berätta mer än så . 74 (L) replik: Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Jag får tacka för svaret från . Det är lätt att sätta sig på åskådarläktaren och säga att man ska ta bort något, men har ni haft på er att lägga fram ett nytt förslag. Jag lyssnar gärna och diskuterar bra förslag på hur man ytterligare kan driva på utvecklingen mot en fossilfri fordonsflotta. Vi har ju möjligheten att ha bytt ut varenda bil i som går på fossilfri energi. Men det bygger på att förorenaren betalar. Jag undrar om kunde lyfta på förlåten lite och berätta vilken politik tänker föra. Den är väsentlig för att vi ska nå våra klimatmål, i och med att utsläppen från vägfordon står för av utsläppen inom transportområdet. 75 (M) replik: Jag vill vara väldigt tydlig med att vi har kvar bonus–malus i vår budget tills vi hittar en bra ersättningsmodell. Men jag tror att det är viktigt att börja ha en debatt om problemet med det stödsystemet. Det visade sig nu senast när pengarna plötsligt tog slut. fyller man i och för sig på, men ändrar man åter regelverken för vad som är en miljöbil och inte och för hur hög malusen respektive bonusen ska vara. För att lyfta blicken lite tror jag att bilpolitiken förtjänar lite mindre ryckighet. Bonus–malus bidrar tyvärr till ryckigheten, utöver alla debatter vi haft historiskt om huruvida människor ska köpa etanol eller diesel och allt vad det kan vara. Vi behöver en mer förutsägbar bilpolitik. Vi lägger 1 miljard på laddinfrastruktur. Det är också en del i att säkerställa att människor vågar köpa elbil och är kanske ännu viktigare än att ge bonus till några som möjligen ändå hade haft råd eller ge bonus till laddhybrider som sedan fortsättningsvis körs på fossilt. 76 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det finns de här i som säger att de är mer oroliga för klimatalarmism än för klimatförändringarna. partiledare sa i en intervju med att han inte tror att det finns ett visst datum när världen måste ha minskat sina utsläpp, tvärtemot vad IPCC säger i sin rapport. I egen riksdagsgrupp finns det ledamöter som konsekvent ifrågasätter klimatforskningen, som glatt åker på konferenser med likasinnade klimatförnekare och som är bekymrade ”över att klimatfrågan tagit sådant enormt utrymme i samhällsdebatten”. Det fanns när sa att det är roligare att säga ja. Ändå ägnar ni er nu med full kraft åt att säga nej, nej och nej till alla klimatförslag som skulle kunna minska utsläppen här och . Min fråga till och är vilka slutsatser ni drar av . Är ni redo att skärpa de svenska klimatmålen och att vidta de åtgärder som faktiskt minskar utsläppen här och och gör att vi håller oss inom klimatets gränser enligt vetenskapen? 77 (M) replik: Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Jag tackar Per för frågorna. Jag kan trygga Per med att klimatengagemanget är starkt i . Det är också därför vi i flera mätningar ser ett ökat förtroende för vår miljöpolitik när man frågar väljarna. Det är vi glada för. Vi tror att det handlar om att man riktar fokus på rätt saker. Jag kan gärna diskutera mål med Per . Problemet är dock att dagens mål inte nås med regeringens politik, långt ifrån. Då kan det diskuteras hur seriöst det är att börja inleda en ny debatt om att skärpa mål som man inte ens är i närheten av att nå. Jag kan gärna diskutera det, men jag tror inte att det är den skärpningen som kommer att lösa problemen om vi fortsätter att göra fel saker. Om vi fortsätter att nedmontera elproduktionen, säger till 300 000 privata skogsägare att de inte får bruka sin skog, inte bygger ut laddinfrastrukturen och inte gör de insatser som krävs spelar skärpta mål ingen roll. 78 Miljö- och klimatminister (MP) replik: En bra idé är att se verkligheten som den faktiskt är. Verkligheten är att vi ökar svensk elproduktion och att vi i allra högsta grad använder den svenska skogen för att göra klimatnytta. Det är också viktigt att se verkligheten som den är även när man lyssnar till forskningen. Vi hade hoppats på att var ett parti som faktiskt på allvar lyssnade till forskningen. Jag hade tre frågor i början av debatten som jag tänker ställa till igen eftersom vi inte får något svar på dem. IPCC är tydliga med att vi måste höja ambitionerna och göra mer. Vi har snabbare minskningar av utsläpp som går. Vi rör oss i rätt riktning, och vi håller på med en omställning. Är ni beredda att gå med på att skärpa klimatmålet till noll utsläpp till 2035? Är ni beredda att tillsammans med oss sätta 2025 som stoppdatum för när den sista nya fossildrivna bilen får säljas i vårt land? Och är ni beredda att med oss lagstifta så att inga fossila bränslen får utvinnas i ? Det är ja- eller nej-frågor. Kan vi få ett svar? 79 (M) replik: Fru talman och Per ! Jag diskuterar som sagt gärna alla de här frågorna. Men Per börjar i fel ände. Man pratar om att förbjuda nya bilar som går på fossila bränslen . Okej, vad ska då de gå på när regeringen nedmonterar elen och inte bygger ut laddstolparna? Ska vi köra elbilar på polsk kolkraft ? Nej, då ställer inte upp på det. Men om det finns en plan framåt för att se till att det finns alternativ för människor är vi beredda att diskutera alla möjliga åtgärder, för vi vill åt samma håll. Vi vill att transporterna och industrin ska bli fossilfria, men er politik handlar om att börja i fel ände. Man måste först skapa alternativen för människor. Det är löjligt att ni fortfarande står i den här kammaren och påstår att vi har elöverskott. Ska vi diskutera människors elbehov som att det är något slags helårsbasis vi förhåller oss till? Ska vi bortse från att företag inte kan etablera sig för att det inte finns el? Vi måste börja i rätt ände. Då är jag gärna beredd att diskutera alla möjliga åtgärder. 80 (SD): Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Som jag förde fram i mitt första anförande är det världens energipolitik som är grundläggande i arbetet med att minska utsläppen. Här har redan gjort jobbet genom att bygga ut vattenkraften, bygga kärnkraft, bygga effektiva kraftvärmeverk och etablera fjärrvärmenät. På så vis har vi kunnat fasa ut fossil energi. Den socialdemokratiskt administrerade miljöpartistiska politiken har med centerpartistiskt inflytande handlat om att försöka slå sönder detta genom att göra oss beroende av osäker, väderberoende kraft som är dåligt anpassad till vår svenska elinfrastruktur. Detta resulterar i höjda elpriser, höjda nätavgifter och ökat beroende av import av fossilt framställd elektricitet. Problemen med effekt i våra nät är ännu större, och det leder till att företag på många håll får svårt att etablera sig. Framtida regeringar måste arbeta för att vända detta så att åter kan bli ett energipolitiskt föredöme för vår omvärld. Utöver de åtgärder som kan bidra med för att minska utsläppen måste exporten nämnas. Ju fler varor och tjänster vi kan sälja från och ju mer mat vi kan framställa i , desto mer bidrar vi till att minska utsläppen i vår omvärld. Detta skulle dock kunna bidra till att motverka de nationella målen. Om man odlar fler grödor och producerar mer livsmedel i kan det givetvis leda till höjda utsläpp, men det är också därför vi behöver bättre klimatmål. Det nationella fokuset på de svenska klimatmålen är inte sunt. Det kunde vi läsa tidigare , när ledande svenska klimatekonomer med i spetsen tydliggjorde just detta. Vi har EU:s utsläppshandelsystem, som vi i ställer oss bakom. Det ska bli intressant att följa arbetet. 81 (S) replik: lyfter fram beroende. Jag skulle vilja lyfta fram ett annat beroende, för som jag uppfattar det står för ett fortsatt oljeberoende. Givet det som alldeles föredrog kring vikten av att blir självförsörjande och står starkare tänker jag i samma termer att vi har en unik möjlighet i och med klimatomställningen att bygga svensk motståndskraft mot klimatförändringarna. Vi kan bygga en styrka i att inte vara så beroende av andra. Vi kan åstadkomma robusta system till skydd för klimatet. Vi kan fasa ut de fossila bränslena och minska vårt oljeberoende och därmed vårt beroende av andra. Vi blir väldigt sårbara, och vi skulle kunna öka vår försörjningsförmåga och även ställa om. kan gärna vara ett föredöme, men väg mot detta föredöme verkar se väldigt annorlunda ut om man jämför med vägen för till exempel det parti jag företräder. Varför missar chansen till försörjningsförmåga på det här området? 82 (SD) replik: Jag förstår inte riktigt utgångspunkten i frågan. Hela världen är beroende av fossil energi . Det gäller våra kläder, våra maskiner och våra hus. Det är fortfarande så att allt skulle ramla ihop om det inte fanns fossilt material i det – tyvärr. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Men vi har fantastiska möjligheter att komma ur detta. Och det är dit vi är på väg, exempelvis med elektrifiering av fordonssektorn. Det tror vi i stenhårt på, och vi kommer att komma dit. Människor efterfrågar eldrift, och människor kommer också att köpa eldrift. Men allting kommer inte att gå över . Vi kan dock inte bli kvitt oljeberoende genom att till exempel hitta på att vi ska tillfredsställa allting med biodrivmedel och sedan på något sätt tro att vi ska kunna öka produktionen i med 1 . Det handlar om flyg, vägsektor och båttrafik. Allting kan inte försörjas med biodrivmedel. Men eldrift kommer, och det är på gång. 83 (S) replik: Klimatutmaningen är inte något som någon har hittat på. Tillgången på biodrivmedel och alternativa lösningar är ingenting som någon har hittat på. De finns tillgängliga för oss alla, och vi har möjlighet att politiskt prioritera dem. Min fråga handlade om det oljeberoende som jag upplever att vill att ska fortsätta med. Jag tycker att det låter fullständigt ohållbart att vi ska fortsätta att premiera bensin och diesel i stället för att stötta den svenska befolkningen till en hållbar omställning, där vi litar mycket mer till förnybara bränslen och till elen. 84 (SD) replik: står bakom en hållbar omställning. En hållbar omställning av vägtrafiksektorn sker via eldrift och inte via ohållbart producerade bränslen. Det har till den största delen varit palmolja som de har producerats av, och så kommer det sannolikt att fortsätta att vara. Vi får se hur statistiken ser ut framöver. Dessa bränslen är ju värre än fossil diesel! Jag tar mycket hellre olja från till bränsle än att använda palmolja, som är mycket sämre. Det är bara att fråga vilken forskare som helst när de mäter de indirekta effekterna och ser vad det här innebär för biologisk mångfald och djurliv. Det har fruktansvärda effekter på vår natur. 85 (C) replik: Det är inte första gången jag debatterar med ledamoten i miljö- och klimatfrågorna, och vi kommer att få göra det . Det är ett par frågor som kommer upp efter att jag har lyssnat på . Den första är: När ser egentligen och att vi ska ha klarat av omställningen? har man från sida kritiserat omställningen i fordonssektorn, och man har kritiserat det som gäller kläder och förnybar energi. Man har snart sagt kritiserat det mesta förutom just kärnkraften. Min enkla fråga är därför: När ser att det här ska vara genomfört? Ni har ju så svårt för många av de alternativ som gör att vi faktiskt kan börja ersätta det fossila. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Den andra frågan rör samma sak som jag frågade om tidigare, nämligen när vill kapa det svenska biståndet ned till , nästan en tredjedel. Men ska alltid vara värst och vill kapa det med hälften – i när vi har en global pandemi och ett större behov än någonsin av att visa ett ledarskap och solidaritet i klimatomställningen. Hur ser ledamoten på detta, och hur går det ihop? 86 (SD) replik: Vi här är ju politiker. Jag vet att det är oftast är en dålig idé för politiker att gissa sig till en teknikutveckling eller att försöka driva fram teknikutveckling med subventioner som döms ut av alla finanspolitiska expertinstanser samt av klimatekonomerna. De är dåliga och ineffektiva. De styr dåligt, skapar orättvisa och kostar helt enkelt betydligt mer än de smakar. Vi kommer garanterat att få se en elektrifiering av fordonsflottan. Men exakt vilket årtal det skulle bli utan subventioner är svårt att säga. Det skulle förmodligen inte bli särskilt mycket annorlunda, men det kanske blir . Det är dock inget som har någon avgörande effekt. En avgörande effekt för att minska utsläppen i världen är teknikutveckling och prissättning av utsläpp. Om inte detta sker kommer utsläppen inte att minska. Vi vet redan att sannolikt inte kommer att minska utsläppen . Målsättningen måste vara att de i alla fall ska börja prissätta utsläppen högre än vad de gör . 87 (C) replik: Jag hoppas att alla som lyssnar till ledamoten hör precis det jag hör. Vi kan inte gissa oss fram till när vi ska ha klarat av omställningen. Det betyder i klartext att vi i så fall inte ska sätta mål för när vi ska göra det. Subventioner är dåliga, sägs det. Det kan de absolut vara. Det vet även jag som liberal. Men det är ett verktyg i verktygslådan som vi behöver ersätta. Jag har också hört ledamoten kritisera de miljöskatter som regeringen har. Det finns en del av dem som man kan kritisera. De kan säkert vässas. Men här har vi hört i princip på ett bräde avhända oss alla de verktyg som politiken har att skicka fram för att styra klimatomställningen, visa riktningen och sätta ramverk för när vi ska klara av det här. Det är att abdikera från det politiska ansvaret för klimatfrågan. Därtill vill man minska ett av de viktigaste verktyg vi har för att bygga en grönare, fredligare och mer hållbar värld, nämligen det svenska biståndet, med hälften. Detta är, fru talman, inte seriöst i en klimatdebatt. 88 (SD) replik: vill mycket riktigt minska biståndet kraftigt. Det är överdimensionerat och ineffektivt . är övertygade om att vi kan hjälpa fler människor till en betydligt lägre kostnad och på så vis i stället finansiera viktiga reformer här i , till exempel stärka pensionerna, vården, skolan och brottsbekämpningen. Även detta är mycket viktig politik. Särskild debatt om klimatläget efter IPCC:s nya rapport Ledamoten nämner mycket viktiga saker som ska hända framöver, men det absolut viktigaste styrmedlet som vi har tillgång till och som vi är tvingade till att vara en del i är EU:s utsläppshandelssystem, vilket är väldigt bra. Det är det främsta och mest effektiva verktyget, och står till fullo bakom det. Däremot kan vi säkert komma att ha olika uppfattningar om vilka nivåer och årtal man ska sätta gränser vid. Det här är dock ett effektivt verktyg för att minska utsläppen. 89 (V) replik: Vi debatterar rapporten från FN:s klimatpanel. De flesta av oss är övertygade om att slutsatserna som kommer fram är skrämmande. Aldrig någonsin har det i modern tid funnits så mycket växthusgaser i atmosfären som . Jag lyssnar noga på från , och jag har även lyssnat noggrant på många andra sverigedemokrater. Jag hör sällan den här nivån av beredskap för att agera politiskt utifrån de vetenskapliga rapporter som har kommit. senast gäller det rapporten från . Med anledning av det måste jag fråga : Befinner vi oss i en klimatkris? Är det vi människor som har försatt oss i den här krisen? Behöver vi därför agera politiskt? Vad ska vi göra, och när ska problemet lösas? 90 (SD) replik: Även jag har tagit del av . Min första reaktion var att det här är saker som vi redan vet. Vi vet att människan orsakar uppvärmning. Vi vet att vi går mot ett varmare klimat. Jag tycker om att också hämta hopp från rapporten. Man kan till exempel läsa sig till att högutsläppsscenarierna inte anses vara lika sannolika längre. Det är medelutsläppsscenarierna som är mest sannolika. Det innebär att steget för att komma ned under två grader är betydligt kortare än om man tror på de scenarier som brukar styra skrämselartiklarna i medierna. På så sätt finns det hopp att hämta. Det är inte . Det kommer aldrig att bli . Vi kommer alltid att kunna göra skillnad.