prot · H809138 · 2021-06-10 00:00:00 — Anställda inom sociala företag har mycket svårt att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden, vilket innebär att de löper en enormt stor risk att hamna utanför arbetsmarknaden på lång sikt när deras företag har gått i konkurs. Jag har två konkreta frågor till arbetsmarknadsministern. Varför hade regeringen inga särskilda insatser så att de sociala företagen kunde övervintra pandemin? Det är den historiska frågan. Framtidsfrågan är: Vad tänker regeringen göra nu för att stötta sociala företag så att de kan återstarta? 35 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för den viktiga frågan, som vi hade möjlighet att debattera . De arbetsintegrerande sociala företagen spelar en väldigt viktig roll, inte minst inom arbetsmarknadspolitiken, för de människor som står långt ifrån arbete. Vi har vidtagit en rad olika stödåtgärder under pandemin. Jag ser fram emot att kunna komma med besked till och arbetsmarknadsutskottet om den DS som vi kommer att presentera och som tar sikte på hur arbetsmarknadspolitiken kommer att se ut framöver. Jag vill understryka att vi behöver ha en mångfald av aktörer och att jag anser att de arbetsintegrerande sociala företagen är väldigt viktiga, inte minst för dem som står långt från arbetsmarknaden. 36 (KD): Tack för svaret så långt! och sociala företag är till för ungefär samma grupper av människor. Har ministern någon tanke om hur man ska få dessa två olika former som jobbar med utsatta människor att komplettera varandra bättre ? Jag tror nämligen att det är rätt avgörande. 37 Arbetsmarknadsminister (S): Det är viktigt att vi har en arbetsmarknadspolitik och en arbetsförmedling som har många olika verktyg i sin verktygslåda. har ett mycket viktigt uppdrag. går 26 000 anställda till sitt arbete, och många är oerhört stolta över det. Vi har gett en rad uppdrag till Arbetsförmedlingen att se över målgruppen och anvisningen så att vi är säkra på att det är rätt målgrupper som anvisas till . Men vi måste ha en mångfald av aktörer och inte se de olika delarna som konkurrenter utan snarare som komplement till varandra. 38 (L): Min fråga går till statsrådet . Vi har samarbetat kring den forskningsproposition som beslutade om för , men parallellt med arbetet med den pågår en ganska högljudd debatt om den akademiska friheten. Tyvärr har den blivit ett slagträ där alla väljer att tolka den så att just deras tes stärks. Det finns med andra ord ett behov av att renodla vad vi menar med den akademiska friheten. I forskningspropositionen konstateras att regeringen är öppen för att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda hur den akademiska friheten skulle kunna införas i grundlagen. Min fråga till statsrådet är helt enkelt: Hur går det? 39 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det känns väldigt rätt att , enligt ett förslag från regeringen som vi har jobbat fram till kammaren tillsammans med och Liberalerna, har beslutat att lagstadga om den akademiska friheten. Jag tycker att vi tillsammans mycket väl har kunnat beskriva i propositionen vad detta betyder, nämligen en princip som gäller alla lärosäten: att den akademiska friheten ska främjas och värnas. Detta är ett arbete som välkomnas av våra lärosäten, och man tar där ett stort ansvar för att få det på plats på ett klokt och bra sätt som manar till det som vi alla kanske behöver fundera på, nämligen hur vi står upp för det som ytterst är vår demokrati. När det gäller den del som frågar om är det så att grundlagsändringar görs på uppdrag av och en bred sammanslutning från som vill driva fram denna grundlagsändring. Det finns också med att vi kan göra en sådan om så föreslår. 40 (L): Det beslutades att den akademiska friheten skulle skrivas in i högskolelagen – absolut. Men vi tror inte att det räcker. Varför är vi så angelägna om detta? Jo, vi tror att genom att man skriver in den i grundlagen visar man på dess betydelse och renodlar begreppet, och den får ett starkare skydd än den har när den bara finns i högskolelagen. Vi är alltså redo. Är regeringen redo att sätta igång ett sådant arbete? 41 Statsrådet (S): Återigen: Att skriva in den i grundlagen är en förändring som görs utifrån att det finns en bred sammanslutning i riksdag som är överens om att en sådan förändring ska ske. Jag är mycket stolt över att vi har lagstadgat den akademiska friheten som allmän princip. Det fanns inte tidigare. Forskningens frihet är redan grundlagsskyddad. Men den akademiska friheten finns nu lagskyddad genom att riksdag har tagit detta steg. Att ändra grundlagen är en mycket större process. Kvinnors villkor och den förändrade arbetsrätten 42 (S): presenterade arbetsmarknadsministern förslag på förändringar i arbetsrätten och förstärkta omställningsmöjligheter på svensk arbetsmarknad. Det är omfattande förändringar, och jag tror att många undrar hur detta kommer att påverka deras egen ställning och trygghet på arbetsmarknaden. Kvinnor är överrepresenterade bland dem som har otrygga anställningar på svensk arbetsmarknad. De jobbar oftare deltid och har sämre möjligheter till kompetensutveckling. Därför är min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur kommer de föreslagna reformerna att påverka kvinnors arbetsvillkor? 43 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för den viktiga frågan. Alltför många kvinnor har otrygga anställningar och en otrygg situation på svensk arbetsmarknad och också alltför dåliga möjligheter till kompetensutveckling. Av det skälet är jag väldigt glad över att jag kunde berätta att det finns en hel del förstärkningar och förbättringar här som handlar bland annat om att de så kallade sms-anställningarna – tillfälliga anställningar – kommer att räknas som en hel månad om man har tre anställningar. Det är ett exempel. Hyvling har jag redan nämnt. Men det nya omställnings- och studiestödet riktas också till dem som jobbar deltid och till visstidsanställda. Det kommer att innebära stora förbättringar för till exempel anställda i välfärden och inom handeln. 44 (S): Jag tackar för svaret. presenterade den så kallade sitt förslag som vi socialdemokrater var oerhört kritiska mot och som vi gladeligen kunde lägga i papperskorgen när parterna presenterade sitt förslag och som ligger till grund för de förslag som vi nu har på bordet. Men vad är de viktigaste skillnaderna mellan och de avtalsslutande parternas förslag som gör att arbetsmarknadsministern är beredd att gå fram med förändringar i arbetsrätten? 45 Arbetsmarknadsminister (S): Jag tackar för denna följdfråga. tog jag emot en utredning som hade en kraftig slagsida till arbetsgivarens fördel. Det hade varit omöjligt för mig som socialdemokrat att lägga fram ett sådant obalanserat förslag. har vi i stället en produkt där fack och arbetsgivare tillsammans har förhandlat. Det är en balanserad utgångspunkt som också stärker drivkrafterna för kollektivavtal och som avsevärt förbättrar både tryggheten och omställningsmöjligheterna på svensk arbetsmarknad. Det är något som jag är stolt över. Skärpta straff för brott mot djur 46 (MP): Jag vill ställa en fråga till . Det är en lagrådsremiss på väg till med skärpta straff för brott mot djur. Det kommer också att bli en bestämmelse om grovt djurplågeribrott i . Den utredning som ligger till grund för detta lagförslag har föreslagit att det ska kunna bli fängelse för den som vanvårdar eller beter sig hänsynslöst mot djur. har vi i medierna sett allvarliga rapporter från djurgårdar där djur far enormt illa. Vi har sett självdöda kor och allvarlig vanvård helt enkelt. Hur ser regeringen på att skärpa straffen för denna typ av brottslighet? 47 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Naturligtvis är det som vi har sett i en del inslag i medierna helt oacceptabelt med nästan systematiskt djurplågeri i några fall. Det är klart att det är väldigt välkommet att det uppmärksammas och att medierna rapporterar om det. Genom förändringen med ny djurskyddslagstiftning har vi faktiskt drivit fram en helt annan medvetenhet, kunskap och möjlighet att agera. har vi tillsatt en utredning som är färdig och som har föreslagit höjda straff. Det är någonting som vi vill se. Och vi kommer att kunna lägga fram ett förslag för att skärpa straffen för djurplågeri. 48 (MP): Min följdfråga till är: Tror regeringen verkligen att detta nu kommer att stoppa den rapportering som vi så ofta ser om vanvård av djur? 49 Infrastrukturminister (S): Jag hoppas verkligen det. Jag hoppas verkligen att tydliga straff och en tydlig lagstiftning kommer att stoppa det djurplågeri som vi har sett. Men jag är också medveten om att det faktiskt fortsatt kommer att finnas tillfällen då ägare av djur inte tar sitt ansvar. Då måste vi ständigt ha en beredskap att agera och att ha stor tillsyn. Men det måste också finnas en tydlig signal från samhället att detta inte är accepterat. 50 (M): Vad vi behöver för att återstarta är en infrastrukturpolitik som fungerar i hela landet med fokus på jobb och tillväxt. är rikt på innovativa företag, har en het etableringsmarknad och är rikt på skog. Och även om vägarna beskrivs som vackraste är skicket på dem uruselt. Vad människor, företag och arbetsgivare behöver är framkomliga vägar som inte är sönderskjutna av tjäle och som inte har nedsatta tillåtna hastigheter. Därför är det oerhört frustrerande att säger att deras budgettilldelning inte räcker för att rusta eller ens bibehålla standarden på vägarna. Min fråga är: När kommer det mer pengar, större väganslag, till vägunderhållet i de lite vackrare delarna av , i , i och i ? 51 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för frågan. Jag delar uppfattningen att det är vackra delar av . Det är naturligtvis otroligt viktigt att vägstandarden i förbättras. Vi har haft underinvesteringar i svensk infrastruktur. Det var ett av skälen till att vi kraftigt höjde anslagen till infrastruktur och inte minst till vägunderhåll. I den infrastrukturproposition som jag har presenterat och som faktiskt just nu behandlar föreslås en kraftig ökning av anslaget just till vägunderhåll – . Det innebär att aldrig har haft så mycket resurser som för att förbättra vägunderhållet. Det tillsammans med BK4-insatser, att öka bärigheten på vägarna, kommer att innebära att vi kommer att se en förbättring. Men det är en tuff utmaning, för vi har statliga vägar i . Det har varit år av underinvesteringar, inte minst efter styre som prioriterade skattesänkningar i stället. 52 (SD): Totalförsvarspliktiga befattningar placeras av Försvarsmakten i en säkerhetsklass. Detta innebär att den som exempelvis ska göra värnplikt säkerhetsprövas före deltagandet i säkerhetskänslig verksamhet. Detta regleras i lag. Fullgörande av värnplikt vilar på just plikt och inte på frivillighet. Säkerhetsskyddslagen kräver dock samtycke för registerkoll och särskild personutredning från den totalförsvarspliktiga individen. Om den totalförsvarspliktiga vägrar kan Försvarsmakten inte placera denna person i en befattning, vilket i praktiken gör värnplikten frivillig. sågs lagen senast över. Försvarsmakten ansåg då att totalförsvarspliktiga borde undantas från kravet på samtycke. Men en socialistisk regering ansåg att grund för undantag inte fanns med hänsyn till den personliga integriteten. Frågan till försvarsministern är: Kan regeringen nu tänka sig att hörsamma Försvarsmakten och införa ett undantag, och hur skyndsamt kan man i så fall få detta på plats? 53 Försvarsminister (S): Efter att den allmänna värnplikten lades vilande av en tidigare borgerlig majoritet i riksdag har den reaktiverats enligt beslut av regeringen. Vi befinner oss nu en bit in på några värnpliktskullar. Det är naturligtvis så att det från tid till annan kan vara aktuellt att se över de här systemen och hur de fungerar. Men jag har inte upplevt att just detta är ett stort problem inom ramen för Försvarsmakten och inom ramen för den värnpliktsverksamhet som vi genomför . Det viktigaste är att den värnpliktsverksamhet vi genomför har en god kvalitet, att den får ett gott renommé och att den kan bidra till att förstärka svensk försvarsförmåga och svensk försvarskraft. Det som blir reella problem och det vi uppfattar som problem ska vi naturligtvis vara beredda att angripa och titta på om vi ska förändra. Tillgång till veterinärer i hela landet 54 (C): Min fråga går till statsrådet , som har ansvar för den högre utbildningen i hela landet. fick och lasta in och lilla Sky, ett litet sjukt föl med feber, svullna leder, kraftig diarré och så vidare. finns djursjukhuset i . Där sa man: Nej, här är det fullt. ligger , och det var dit man fick ta sig . Det är klart att man har lyft fram oron över att det inte finns tillgång till veterinärkompetens i hela landet på det sätt som man skulle önska. Man har också till exempel lyft fram att har stängt . kom med en rapport där man pekade på ett antal bristyrken. Inte minst kommer det att råda brist på veterinärer ända . Det är ett problem att vi inte utbildar tillräckligt många i . Därför är min fråga till ministern: åtgärder avser man att vidta för att det ska finnas tillgång till kompetens i hela landet ? 55 Statsrådet (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det här visar på hur viktigt det är att vi tillsammans ser till att vi har högre utbildning men också forskning och vetenskaplig anknytning i hela vårt land. Ska vi klara djurvälfärden, välfärden, vårt näringsliv och vår utvecklingskraft i hela landet måste också detta finnas i hela landet. Vi gör gemensamt i mitten av svensk politik en mycket stor utbyggnad av den högre utbildningen. Bara blir det 19 000 nya utbildningsplatser fördelade över lärosäten i hela landet. En hel del av dem är riktade till bristyrken. Sedan är det lärosätena som ska dimensionera utbildningen utifrån arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan. Vi förstärker dessutom i lag samverkansuppgiften för våra lärosäten med det omgivande samhället. Jag tycker att vi gör stora insatser, men vi är verkligen inte färdiga. 56 (V): Min fråga går till . har tågpersonalens utsatthet för hot och våld ombord och i stationsområden eskalerat. Under pandemin har situationen förvärrats betydligt. Det handlar om ren misshandel och hot. Personal blir spottad på, blir sprejad med okända vätskor i ansiktet, får föremål kastade på sig och så vidare. Brotten begås både ombord och i stationsområdena. går fallen vidare till åtal. Utredningarna läggs ned. Det är under all kritik att anställda i tvingas gå till jobbet rädda och oroliga för vad som ska hända under deras arbetspass. Ensambemanningen är mycket utbredd. De anställda arbetar ofta ensamma ombord på ett fordon som går i minst 150 och där man inte har någonstans att ta vägen om något händer. Jag vill fråga : Vilka åtgärder vidtar regeringen för att hejda utvecklingen och se till att de anställda ombord på tågen är trygga och inte behöver arbeta ensamma? 57 Arbetsmarknadsminister (S): Ingen ska behöva vara rädd för att gå till sitt arbete. Alla ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats. Regeringen presenterade en ny arbetsmiljöstrategi . Jag avser att komma tillbaka med en arbetsmiljöutredning, där vi bland annat tittar på sanktionsfrågan, vilket är viktigt. Men det jag vill lyfta fram som det mest centrala i den här situationen är skyddsombudens viktiga roll. Ett skyddsombud kan bestämma om skyddsstopp om det finns fara för liv, hälsa och säkerhet. Denna möjlighet hoppas jag att man använder sig av när den här typen av situationer riskerar att uppkomma. Skärpta straff för trakasserier mot eftersöksjägare 58 (KD): Min fråga går till infrastrukturministern. Vi har ett stort bekymmer med de många viltolyckorna på våra vägar. Antalet ökar år . Till polisens hjälp för att hitta påkörda djur finns jägarna. Det hemska är att det förekommer attacker och hot från kriminella djurrättsaktivister mot just jägare som har fått det offentliga uppdraget om eftersök av det skadade viltet. Det gäller också jägare som har fått uppdrag om skyddsjakt. Enligt medier finns det nu äntligen en riksdagsmajoritet som vill skärpa straffet för detta. Det är ett tillkännagivande. Min fråga till ministern är: Hur kommer regeringen att hantera frågan så att det blir ett skarpt förslag, och kommer den att hanteras skyndsamt av regeringen? 59 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för engagemanget. Det är oerhört viktigt att vi ger tydliga signaler om att sätta stopp för hot och trakasserier, vare sig det är mot jägare eller andra som bedriver viktig verksamhet i vårt land. När det gäller tillkännagivanden fungerar det formellt så att regeringen svarar i budgetpropositioner eller i skrivelse 75. Men självklart förutsätter jag att det för ansvarigt statsråd pågår en diskussion om huruvida det även i det här sammanhanget finns behov av lagskärpningar. Det är ingen tvekan om att vi måste vara tydliga med att inte acceptera hot och trakasserier, vare sig det är mot jägare eller andra. Vi har fått en hårdare ton i samhället. Det är mer hat och hot i medier och sociala medier och i samhället i stort. Där har alla vi som politiker också ett ansvar. Det handlar om vilken ton vi använder och hur vi uttrycker oss på Twitter och sociala medier. Detta sprider sig annars. Låt oss ta ett gemensamt ansvar för att minska hat och hot i samhället! 60 (S): Min fråga går till statsrådet . presenterade regeringen genom arbetsmarknadsminister utredningen om partsöverenskommelsen om trygghet, omställning och anställningsskydd och hur den ska genomföras. Det är riktigt bra att ett helhetsgrepp äntligen tas om frågorna om omställningsförmåga, kompetensförsörjning, flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden. Vi ser att utbildningsfrågorna och arbetsmarknadsfrågorna blir alltmer integrerade med varandra och att omställningsstudiestödet är en viktig pusselbit för att lyckas med den integrationen. Hur ser ministern att omställningsstudiestödet kommer att påverka utbildningssystemet som helhet och människornas möjligheter att växa, växla och studera vidare genom hela livet? 61 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Omställningsstudiestödet är verkligen en mycket stor reform inom det som statsrådet presenterade tillsammans med , och Liberalerna . Det är en reform som kommer att påverka det livslånga lärandet genom livet för många människor. Vi har väntat på den här möjligheten för yrkesverksamma. Om omständigheterna omkring en ändras på något sätt kan man nu med hjälp av ett mycket bra studiestöd och ett bra utbildningsutbud ta sig vidare och förstärka sin person på arbetsmarknaden. bygger det som land starkare, för vi kan med detta även se till att vi kan besätta de lediga jobb som finns på vår arbetsmarknad. Det här är en mycket stor reform som kommer att påverka arbetsmarknad och individer i i en mycket positiv riktning framåt. 62 (M): Min fråga går till infrastrukturministern. I två rapporter – en från och en från – riktar omfattande kritik mot när det gäller kontroll av vägars och järnvägars status samt när det gäller upphandling av underhåll. Med tanke på hur många miljarder detta omfattar är det skrämmande läsning. Lika skrämmande är regeringens svar på dessa skrivelser. Man tar inte upp några konkreta åtgärder för att komma åt problemen. Vilka uppföljningar har regeringen gjort, och vilka konkreta åtgärder har man vidtagit för att säkerställa att kommer till rätta med den miljardrullning utan tillräcklig kontroll som sker när det gäller underhåll på väg och järnväg? 63 Infrastrukturminister (S): Det är ju viktigt att säkerställa att de resurser vi ställer till förfogande för – i detta fall – för att förbättra standarden på våra vägar och järnvägar samt för att bygga ny infrastruktur används så effektivt och bra som möjligt. har mycket riktigt gjort en bra granskning. Det kanske allvarligaste var, tyckte jag, den kraftiga ökningen av kostnaderna för vägunderhållet. Ökningen var ; det är inte acceptabelt. Om detta beror på bristande konkurrens, långa ledtider eller något annat behöver undersökas ordentligt. Regeringen har agerat. Jag har gett ett särskilt uppdrag till , som de har redovisat, just för att studera kostnadsökningarna för infrastrukturinvesteringar och underhåll. har fått genomlysa sina processer och göra en bedömning av vad det är som gör att kostnaderna ökar mer än vad de gör för bostadsbyggande eller i andra delar av samhället. Självklart kommer vi att se till att vi använder skattebetalarnas pengar på det allra bästa och mest effektiva sättet. Hot och våld mot kollektivtrafikpersonal 64 (SD): Min fråga går till statsrådet . Arbetsmiljön för anställda inom kollektivtrafiken har försämrats. Personalen vittnar om att hotfulla situationer är vardagsmat. Hot, elaka tillmälen, spott och ibland fysiskt våld hör till situationer som busschaufförer, lokförare och tågvärdar får räkna med på jobbet – ibland . Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att minska detta. I Sekos undersökning 2019 svarade varannan ombordanställd Sekomedlem att det eller någon dag förekom hot på arbetsplatsen. har länge förespråkat tillträdesförbud för våldsamma personer, ökad bemanning på tågen och skärpta straff för dem som hotar eller brukar våld mot personal ombord. Inget har dock hänt, och man undrar om någon ska behöva sätta livet till innan regeringen agerar. Min fråga lyder: Vad avser regeringen att göra för att få bukt med hot och våld på våra tåg och bussar? 65 Infrastrukturminister (S): Frågan ställdes här, och vi fick bland annat svar från arbetsmarknadsministern på vilka insatser som görs när det gäller arbetsmiljölagstiftningen och skyddslagstiftningen. Det är intressant att frågan och engagemanget nu kommer från , som aktivt motarbetat möjligheterna till skyddsombudsverksamhet och som tidigare stött nedläggningen av och minskningen av resurserna för arbetsmiljöforskningen. Detta är en fråga där arbetsgivaren ska ta ett tydligt ansvar och där skyddsombud kan agera genom att begära skyddsstopp. Självklart ska också operatörerna och andra aktiva inom kollektivtrafiken – det är oftast den som det handlar om – säkerställa att de som jobbar där har en trygg arbetsmiljö och en bra bemanning. Jag följer frågan väldigt noga i en god dialog med fackföreningsrörelsen. Det är dock i grunden också en fråga om vilken arbetsmiljö som råder. Där har vi ett starkt engagemang, och vi har flyttat fram positionerna sedan regeringsskiftet. Försvarsmaktens arbete mot kränkande behandling 66 (V): Min fråga går till försvarsministern. hade jag och några utskottskollegor möte med det nya . Väldigt högt upp på deras dagordning står arbetet mot kränkande behandling och trakasserier. kom rapporter om kränkningar på ett regemente, och berättade för oss att detta förekommer på flera olika ställen. Vi hade sedan en diskussion i utskottet om detta. har det kommit ytterligare en rapport som visar att värnpliktiga upplever kränkande behandling och att detta har ökat med några procentenheter . Jag undrar vad försvarsministern tänker göra åt den här väldigt viktiga frågan. 67 Försvarsminister (S): Jag avser att fortsätta med det arbete som redan genomförs i Försvarsmakten, att reglera detta i det regleringsbrev som vi har och att följa upp det i förhållande till Försvarsmaktens ledning. Det genomförs ständigt ett omfattande arbete i Försvarsmakten när det gäller kränkningar och trakasserier. Inställningen är att sådant är oacceptabelt. Ute på regementena tar man tag i denna typ av problem när de uppstår. När det gäller det exempel som tog upp har jag varit i kontakt med både regementsledningen och värnpliktiga på regementet, och jag vet att man har tagit tag i detta på ett grundligt sätt. Den senaste rapporten som kom handlade som jag uppfattade det mycket om kränkningar mellan värnpliktiga. Detta är naturligtvis sådant som man måste vara uppmärksam på ute på förbanden, men det är inte alltid helt enkelt för befälen att upptäcka. Alla kränkningar är oacceptabla. Polisens möjligheter till elektronisk övervakning 68 (KD): Jag vill rikta min fråga till minister .