prot · H80990 · 2021-03-09 00:00:00 — Det viktiga här är förstås att vi kan bekämpa pandemin och börja lätta upp restriktionerna igen. Jag vill också göra ett tillägg till mitt tidigare inlägg, för jag tycker att detta är ett viktigt tillfälle för mig att berätta om de viktiga insatser vi gör. Utöver det jag tidigare nämnde har vi gett en hel del olika, särskilda uppdrag till Arbetsförmedlingen gällande målgrupper som riskerar långtidsarbetslöshet. Det gäller bland annat ungdomar, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och personer som är sjukskrivna. Vi har också gett ett särskilt uppdrag att öka övergångarna till reguljära studier. Arbetsförmedlingen ska öka antalet anvisningar att söka reguljär utbildning. Detta gäller arbetssökande som bedöms ha behov av utbildning – där det är en förutsättning för att personen ska kunna komma in på arbetsmarknaden, få ett arbete och behålla ett arbete. Det riktar sig särskilt till dem som saknar gymnasial utbildning. Utöver det har vi utökat möjligheterna för arbetssökande att studera med bibehållen ekonomisk ersättning. Detta gäller när det är motiverat för att personen ska kunna få ett arbete. Regeringen vidtar alltså en hel del olika typer av åtgärder. Som jag nämnde inledningsvis har vi också lagt fram en kraftfull budget med satsningar på över 100 miljarder, vilket beräknas ge ungefär 75 000 jobb. Inom arbetsmarknadspolitiken handlar det om 9 miljarder, med 2 miljarder extra för bland annat matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildningar, liksom introduktionsjobb och extratjänster. Detta riktar sig självklart både till dem som är långtidsarbetslösa och till dem som riskerar långtidsarbetslöshet. Jag kan väl också nämna att vi kommer med en ny reform, som handlar om intensivår för nyanlända inom ramen för etableringsprogrammet. Regeringen gör alltså väldigt mycket. Jag kommer trots det aldrig att vara nöjd. 80 i (M): Den stigande arbetslösheten är största ekonomiska och sociala problem just . kriser har lärt oss att de negativa effekterna på arbetsmarknaden riskerar att bli långvariga. mötte coronakrisen i ett sämre läge jämfört med finanskrisen, eftersom vi hade en högre långtidsarbetslöshet redan innan pandemin. Om politiken inte medverkar till att stärka arbetslösa med långa arbetslöshetstider riskerar situationen att cementeras för de mest utsatta arbetslösa. En kraftfull finans- och penningpolitik är naturligtvis nödvändig för att öka efterfrågan på arbetskraft, men det räcker inte. Jag är övertygad om att det behöver genomföras flera reformer för att underlätta etableringen för dem som var långtidsarbetslösa redan innan krisen och för att stödja dem som förlorat jobbet under krisen att ställa om. Det behövs bättre möjligheter för och tydligare krav på kortutbildade arbetslösa att delta i grundläggande utbildningar. Man bör bland annat koppla ersättning och bidrag till krav på deltagande i utbildningsinsatserna. statskassa hade varit starkare om hade haft samma utveckling som EU-genomsnittet när det gäller arbetslösheten. På grund av regeringens brist på arbetsmarknadspolitik riskerar de samhällsekonomiska kostnaderna för den omfattande långtidsarbetslösheten att bli mycket höga. 81 Arbetsmarknadsminister (S): Tack för möjligheten att diskutera den mycket angelägna frågan hur vi ser till att människor inte fastnar i långtidsarbetslöshet och hur vi bryter den väldigt allvarliga utveckling vi har på svensk arbetsmarknad, ! Detta är den allvarligaste kris vi haft på arbetsmarknaden i modern tid, till följd av coronapandemin. Om det är någon som tittar på den här debatten nu och som är arbetslös – kanske långtidsarbetslös – vill jag passa på att säga: Ge inte upp, även om du har sökt jobb länge utan resultat! Det gäller också den som är ung och kanske inte har hittat sitt första jobb . Vi har ett tufft läge på svensk arbetsmarknad, men det är inte kört. Vi behövs alla på arbetsmarknaden för att bygga starkt. Det finns många lediga jobb att söka, trots pandemin och trots att vi är i dessa svåra tider. Det finns till exempel inom vården, sjuksköterskor och undersköterskor, och i pedagogiskt arbete, både grundskollärare och förskollärare. Det finns inom it-arbete, som mjukvaru- och systemutvecklare, samt inom många andra viktiga yrken, som företagssäljare, lokalvård och lagerpersonal. Regeringen har tillfört medel för att kraftigt bygga ut antalet studieplatser, så om du har gått och funderat på att vidareutbilda dig till ett bristyrke är detta rätt tillfälle. Vi behöver dig! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellationerna 2020/21:312, 315, 316 och 317 om arbetslösheten i i förhållande till övriga EU 82 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig hur jag ser på det faktum att redan före, såväl som under, covid-19-krisen hade en av EU:s högsta arbetslöshetsnivåer, vilken analys jag har gjort av effektiviteten och resultaten vad avser den rödgröna regeringens åtgärder för att minska den svenska arbetslösheten samt om jag avser att förnya löftet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. har frågat mig vad jag ser för förklaringar till att är ett av de länder i EU som lyckats sämst med arbetslösheten under både högkonjunktur och lågkonjunktur och vad jag drar för slutsatser av detta. har frågat mig om jag är nöjd med regeringens arbete för att minska arbetslösheten och vilka åtgärder jag och regeringen rent konkret har vidtagit för att minska arbetslösheten sedan målet om EU:s lägsta arbetslöshet utfästes. har frågat mig om målet om lägst arbetslöshet i EU fortfarande gäller, vilka förslag i januariavtalet jag menar är de viktigaste för att sänka arbetslösheten samt vilka förslag jag avser att lägga fram för att återställa placering i den europeiska arbetslöshetsligan till minst nummer 12, som hade när Socialdemokraterna tog över makten . Arbetslöshetsmålet verkade under den förra mandatperioden som en styråra för regeringens politik. fördes en ekonomisk politik som vände underskott i statens budget till stora överskott, vilket lagt grunden till nödvändiga reformer och att var väl rustat att hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Utbrottet av covid-19 har lett till en global ekonomisk kris, och arbetslösheten har stigit snabbt. Arbetslösheten är inte bara ett problem för den som blir av med jobbet utan en fråga som angår oss alla. Tillåter vi arbetslösheten att bita sig fast riskerar vi både ökad långtidsarbetslöshet och en försvagning av vår gemensamma välfärd. Den som blir arbetslös ska därför få chans till utbildning och omställning och vid behov kunna få stöd att hitta ett nytt arbete. Regeringen har vidtagit historiskt kraftfulla åtgärder för att minska pandemins konsekvenser för jobb och företag samt för att säkra tryggheten för den som blir av med jobbet. I enlighet med budgetpropositionen som gäller har tillförts för att återstarta ekonomin, som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingen förstärks med för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Vidare satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och detta har behållits på en hög nivå under krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder. I Employment Outlook framkommer att jämförelser mellan länder av arbetslösheten i spåren av pandemin bör göras med stor försiktighet då krisen har påverkat insamlings- och beräkningsmetoder för arbetsmarknadsstatistiken. har alltjämt den högsta sysselsättningsgraden inom EU i åldrarna . Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden och är vid behov beredd att vidta ytterligare åtgärder. 83 (M): Drygt 60 000 intensivvårdssjuksköterskor, 72 000 grundskollärare eller 88 000 undersköterskor hade kunnat anställas i välfärden. Särskilt intensivvårdssjuksköterskor hade behövts . Hade arbetslösheten i bara utvecklats som EU-snittet under tid som statsminister hade kostnaderna för arbetslösheten varit lägre . Detta är pengar som kunde, borde och skulle ha lagts på välfärden. ”Utvärdera mig på jobben”, slog Löfven fast. tillhör nu strykklass; bara , , och har en högre arbetslöshet än vi. Den höga – och ökande – svenska arbetslösheten är största ekonomiska och sociala problem. Som vi hörde tidigare är coronakrisen bara en liten del av förklaringen till detta. Faktum är att hade lägst tillväxt per person i hela EU; före Löfven låg vi bland länderna med högst tillväxt. Och trots Löfvens löfte om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 hade vi redan före krisen tvärtom EU:s femte högsta arbetslöshet, fru talman. var också det enda land där arbetslösheten faktiskt ökade mellan , då regeringen tillträdde, och att coronakrisen bröt ut. står arbetsmarknadsminister här och vill helt plötsligt att de måttstockar själv och ingen annan satt upp inte ska gälla. Hade arbetslöshetsproblemen inte hanterats med den klackspark som Socialdemokraterna och regeringen trots allt hanterar dem med och arbetslöshetsproblemen inte bortförklarats med eventuella insamlingsproblem, vilket nu står här och försöker göra, hade situationen naturligtvis varit helt annorlunda. Om konsekvenserna av regeringens jobbmisslyckande för enskilda, för välfärden och för samhället i stort nämner inte arbetsmarknadsministern ett ord. Det enda som upprepar, oavsett fråga, är att man ger miljarder till Arbetsförmedlingens administration. Detta är pengar som skulle ha gått till att bekämpa den höga svenska arbetslösheten. Då kan man i talarstol och på presskonferenser felaktigt påstå att man satsar miljarder mot arbetslösheten. Detta är dessutom pengar som bara satsas på att administrera arbetslösheten – inte på att bekämpa den. Jag tvingas att upprepa min fråga till . Löftet och målet och EU:s lägsta arbetslöshet gäller inte längre. Finns det några nya löften och mål vad gäller arbetslösheten, oavsett om de är relaterade till EU eller ej? Finns det inte ens ett mål om att ligga på EU:s genomsnittsnivå? Har regeringen gett upp alla mål och löften över huvud taget? 84 (M): I en interpellationsdebatt påminde jag arbetsmarknadsministern om nuvarande statsminister löfte före valet om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. låg på plats 12 bland EU:s länder när det gällde arbetslöshet. låg vi på plats 22 av 28, trots att åren 2014–2019 kännetecknades av en mycket stark högkonjunktur. I 25 av 28 länder minskade arbetslösheten . Endast i tre länder ökade den. var det land i hela EU där arbetslösheten ökade allra mest , enligt siffror från EU:s statistikmyndighet . I svaret skyllde ministern på pandemin, vilket jag ifrågasatte. De siffror jag nämnde gällde ju läget före pandemin. Att pandemin därefter generellt har påverkat arbetsmarknaden negativt, trots alla krisstöd, är ju ett faktum. kom nya dramatiska uppgifter från . Det visade sig då att det bara var fyra länder i EU som hade en sämre utveckling på arbetsmarknaden än . Alla övriga länder har alltså lyckats bättre med arbetslösheten även under pandemin. varnade vi moderater för att en regering som misslyckas med jobbpolitiken under en stark högkonjunktur kommer att ha väldigt små chanser att uträtta något positivt när tiderna blir sämre. Vi såg ju hur det sakta men säkert försämrades år för år, trots högkonjunktur. vet vi att det blev just så. Vi kan konstatera att är ett av de EU-länder som har lyckats sämst med att hålla nere arbetslösheten både under tidigare högkonjunktur och under pandemin. Min fråga till ministern var vad hon ser för förklaringar till att är ett av de länder i EU som har lyckats så mycket sämre än andra EU-länder med att hålla nere arbetslösheten. Ministerns svar säger tyvärr inte så mycket. Men vi får som sagt i alla fall veta att det storstilade arbetslöshetsmålet bara var en styråra för regeringens politik. Man får ju säga att det i så fall var en väldigt dålig styråra, eftersom det mesta har gått åt fel håll med arbetslösheten sedan regeringen tillträdde. I övrigt skyller ministern på pandemin, vilket som sagt är en dålig förklaring då vi låg så väldigt illa till redan före pandemin. Dessutom har vi alltså lyckats sämre än nästan alla andra även under pandemin. Ministern skyller också på att EU-statistiken inte är tillförlitlig, och det är lite typiskt för dagens regering. När internationell statistik visar att ligger dåligt till blir regeringens svar ofta att statistiken inte är tillförlitlig. Men när statistik däremot visar att ligger bra till på något område tvekar inte regeringen att skicka ut storstilade pressmeddelanden. Ministern påstår också att vi har högst arbetskraftsdeltagande i EU. Och ja, med dagens mått att det räcker att arbeta är det klart att vi får en hög sysselsättningsgrad. Men måttet är uppenbarligen helt missvisande. Vi moderater tycker att det rimliga måttet på sysselsättning borde vara att man har en inkomst som man kan försörja sig på. Hade vi ett sådant mått i stället skulle den svenska sysselsättningsgraden inte alls vara lika imponerande. En allvarlig sak som faktiskt visar hur illa den har hanterat arbetsmarknadsfrågorna är att hade högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Det är något som inte hänt tidigare sedan gick med i EU – inte ett enda år har det varit så tidigare. Under Alliansens regeringstid hade alltid lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Det är anmärkningsvärt att tidigare starka position på detta område har raserats under nuvarande S-MP-regering. Jag undrar fortfarande vad orsaken är till att är ett av de EU-länder som har lyckats sämst med att minska arbetslösheten, både under högkonjunktur och under pandemin, och varför vi nu sedan vi gick med EU har högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Hur kunde det gå så fel? 85 (M): Tack, ministern, för svaret! När jag var fick jag mitt första sommarjobb. Då jobbade jag i en liten butik. Jag minns det därför att uppvuxen på landet, som jag är, fick jag bo hos mormor och morfar inne i stan, och jag fick ta med mig matlåda därifrån, så det var ganska stort på rätt många sätt det där första jobbet. Det gjorde att jag kunde drömma. Jag satt och läste, drömde och bläddrade – jag ska inte göra reklam för något särskilt företag – i en liten katalog för att se vad det var jag ville köpa, och det blev en kamera som jag handlade för de första pengar som jag tjänade. När man blir äldre kanske man inte sitter och bläddrar i de där katalogerna, eller en del av oss gör det fortfarande. Jag tycker fortfarande att det är kul att bläddra i dem. Men lönen är ju sättet att ha tak över huvudet, att ha mat på bordet, att se till att barnen får det som de behöver och kanske också en guldkant på tillvaron – en resa eller någonting annat när det inte är pandemitider. Grunden i alla samhällen är att människor har ett jobb att gå till så att man kan försörja sig och vara med och bidra. I det moderna samhälle som vi har , som jag tror att de flesta av oss tycker är ett bra sätt att ordna saker och ting på, är människors arbete också möjligheten till skatteintäkter, så att vi har råd med skola, en god äldreomsorg för våra äldre, sjukvård, försvar och polis. Allt det som bygger ett gott samhälle är i grunden människors arbete. Att vi människor har ett jobb att gå till gör att vi faktiskt kan bygga allt detta tillsammans. Därför är det viktigt, som många av mina kollegor har varit inne på, att alla regeringar i ett land som vill fortsätta att bygga ett gott samhälle förstår att det viktigaste man kan göra är att säkerställa att människor har ett jobb att gå till för sin egen försörjning men också för att se till att det finns pengar till det gemensamma. Utifrån detta var det glädjande i valrörelsen att vi äntligen hade socialdemokrater som på riktigt sa att jobben är det viktigaste. Statsminister , som inte var statsminister då men partiledare, sa: Utvärdera oss på jobben! Det är det vi söker mandat för. Varenda politisk fråga kommer vi att mäta mot hur det blir fler jobb med det vi gör. Med dessa höga ambitioner vann Socialdemokraterna regeringsmakten . har vi lyckats sämst i hela Europeiska unionen. Det finns inget land som före hade lyckats sämre med att minska arbetslösheten. Global högkonjunktur gjorde att alla Europeiska unionens länder utom ett lyckades minska arbetslösheten, och det var . Och har läget försämrats än mer under coronapandemin. Jag ställde, fru talman, en fråga till ministern, och den valde hon att inte besvara. Man kanske får läsa svaret mellan raderna. Jag frågade statsrådet följande: Är ministern nöjd med regeringens sista när det gäller att bekämpa arbetslösheten, givet att man har lyckats sämst i hela Europeiska unionen? Det väljer ministern att inte svara på. Ska jag tolka svaret, fru talman, som att ministern är väldigt missnöjd och skäms lite grann för att ens kommentera detta? 86 (M): Utfallet av vallöftet om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet har i stället blivit att regeringen ställt i skamvrån med hög arbetslöshet, trots att det varit högkonjunktur. står nu i skamvrån tillsammans med länder som . Jag vill utveckla några saker i det svar som har givit mig. Jag läser ur ministerns svar: ”har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och detta har bibehållits på en hög nivå under krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i har ökat i relation till många andra länder.” Detta är en skönmålning av verkligheten. I arbetskraftsdeltagande ingår alla arbetslösa. Vad som står är att i har vi många som är arbetsföra men som inte arbetar och att det gör att arbetslöshet blir hög. Ja, fru talman, jag tycker att vi ska ge arbetsmarknadsministern möjlighet att utveckla sin tes. Egentligen borde det vara att i har vi många som är arbetsföra, och då blir landet produktivt. I arbetskraftsdeltagande ingår både arbetslösa och personer med arbete. I stället för att skapa arbeten jagar den rödgröna regeringen företag och kapital ut ur i sin iver att vara bäst i miljöklassen. Det lilla landet i norr ska ha på sig ledartröjan i klimatdebattens alla klasser, och det får kosta vad det kostar. Om det bidrar till det globala miljöarbetet eller ej verkar inte spela så stor roll. Jag har med bestörtning följt den vårdslösa och rättslösa hanteringen av Preemraff i , ett företag som jag i mitt yrkesliv kommit i kontakt med, och ligger på . Att helt bortse från hur satsningen skulle stärka det globala klimatarbetet och utveckla ortens viktiga arbetsgivare finner jag bara ett ord för: symbolpolitik. I Fplus finns att läsa: Inget land kommer att vilja följa efter oss om vi underminerar ekonomin. Då blir aldrig ett föregångsland. Om vi vill göra riktig nytta för klimatet ska vi i stället stimulera produktion i , eftersom den är effektivare och därmed minskar koldioxidutsläpp i länder som annars skulle ha producerat samma sak men med högre utsläpp. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om hon håller med om dessa påståenden och ser att arbetstillfällen hamnar utanför gränser. Kan det finnas ett samband med att har rasat i arbetslöshetsrankningen, eftersom arbeten, företag och kapital har flytt och återfinns i andra europeiska länder på grund av regeringens miljöpolitik? 87 Arbetsmarknadsminister (S): Vi kan börja med frågan om lägst arbetslöshet i EU och hur regeringen ser på detta. Jag vill understryka det jag sa inledningsvis: Under den förra mandatperioden fungerade arbetslöshetsmålet som en styråra för regeringens politik. fördes en ekonomisk politik som vände underskott i statens budget till stora överskott. Det har vi haft väldigt stort nytta av, inte minst nu när det gäller att vidta nödvändiga åtgärder under pandemin och nödvändiga reformer. Den förra mandatperioden känns ganska avlägsen , med tanke på läget på arbetsmarknaden. Men den förra mandatperioden minskade arbetslösheten med över 1 ½ procentenhet, och ungdomsarbetslösheten minskade med . Antalet sysselsatta ökade med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikes födda. ökade antalet arbetade timmar kontinuerligt. Och hela jobbtillväxten kom till i reguljära jobb, inte via subventionerade anställningar. Att jämföra statistik och arbetslöshet är vanskligt mitt i en pandemi – inte minst pekar på detta – eftersom människor inte söker jobb som vanligt. Man kan säga att i Employment Outlook lyfts frågan om att dessa jämförelser behöver göras med stor försiktighet. Dessutom har krisen påverkat insamlingsmetoderna och beräkningsmetoderna för hela den här statistiken. Mitt under brinnande pandemi, när vi tittade på jämförelser , kunde vi konstatera att arbetslösheten plötsligt minskade i vissa av de europeiska länderna. Men det var inte för att det tillkom nya jobb, utan det var helt enkelt för att människor var utsatta för lockdown. De kunde inte ta sig till den plats där man söker arbete och anmäler sig som arbetslös. Vi behöver alltså vara väldigt försiktiga när vi jämför denna typ av statistik, inte minst nu med tanke på pandemin. Jag skulle säga att det är mer rättvisande att titta på sysselsättningen. Det går alltid, tycker jag, att ifrågasätta jämförelser på olika sätt. Men sysselsättningen beskriver hur många i arbetsför ålder i hela befolkningen som är i arbete, och här ligger i topp. Vi har fortsatt den högsta sysselsättningsgraden i EU – den ligger på – och är strax före . Om hade haft samma sysselsättningsgrad som resten av EU hade 469 000 färre svenskar haft ett jobb att gå till. Låt oss alltså fortsätta arbeta för att ligga i topp, skulle jag vilja säga. frågar mig om jag är nöjd. Jag vill säga att jag är stolt över de kraftfulla åtgärder som vidtogs för att bekämpa effekterna på företag och på jobb. Jag är stolt över att vi vidtar många åtgärder för att förhindra och försöka bryta långtidsarbetslösheten. Det är ett jättetufft och allvarligt läge på svensk arbetsmarknad. Det är också ett väldigt osäkert läge till följd av pandemin. Men vi bidrar med resurser. Vi tillför resurser till Arbetsförmedlingen och till olika typer av insatser för att stärka människors möjligheter att komma närmare jobb, och vi tillför medel till utbildningspolitiken och fler utbildningsplatser. Det är väldigt viktiga insatser. 88 (M): Jag noterar att ministern erkänner att den höga arbetslösheten kommer att leda till en ökad långtidsarbetslöshet och en försvagning av vår gemensamma välfärd. Jag välkomnar den insikten, men det som gör mig bekymrad är regeringens oförmåga att minska arbetslösheten. Ett högt arbetskraftsdeltagande är visserligen bättre än att personer är utanför arbetskraften, men det hjälper oss inte att finansiera välfärden. Det är heller ingen tröst eller hjälp för de individer som är drabbade av arbetslöshet. De arbetslösa måste kunna gå vidare från arbetslöshet till arbete, och det är där regeringen har misslyckats under många, . riktade här en uppmaning till arbetslösa: att de inte ska ge upp. Nej, det hoppas jag verkligen inte att de gör. För den här regeringen i allmänhet och dess ledare, , i synnerhet har bevisligen gett upp. Ministern hänvisade till en rad budgetsatsningar som lösningen på problemet, men hade pengar varit problemet hade haft lägst arbetslöshet i EU, inte högst, fru talman. Och när det gäller pengar till den rena arbetsmarknadspolitiken är det anmärkningsvärt att ministern ser det som en lösning på arbetslösheten. Arbetsförmedlingen lämnade ju tillbaka , varav nära 6 miljarder var pengar som var avsedda för insatser till arbetslösa. Och detta har Arbetsförmedlingen gjort varje enskilt år sedan regeringen tillträdde. Redan före pandemin hade effektiva insatser som praktik och nystartsjobb minskat . Och passiviteten inom arbetsmarknadspolitiken var vida utbredd. Utbildningsplikten fungerar inte, och av målgruppen deltar faktiskt i reguljära studier. har tappat mark jämfört med övriga , som vi har påpekat här.