prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — Uppgifter om klimatpåverkan ska omfatta råvaruförsörjningen i produktionsskedet, transporten i produktionsskedet, tillverkningen i produktionsskedet, transporten i byggproduktionsskedet och bygg- och installationsprocessen i byggproduktionsskedet. Deklarationen omfattar de växthusgasutsläpp som uppstår under byggskedet, och uppgifterna i deklarationen ska inlämnas som ett villkor för att byggherren sedan ska få ett slutbesked. Vilka byggnader kommer då att omfattas? Kravet på klimatdeklaration kommer att gälla för nya byggnader som uppförs och som kräver bygglov. Det kommer att börja gälla från det att man söker bygglov , alltså . Men det finns undantag, och vi har hört önskemål om fler undantag här tidigare. Byggnader som har tidsbegränsade bygglov är undantagna, och byggnader för industri- och verkstadsändamål är undantagna. Det gäller också ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring och byggnader som inte har en större bruttoarea än . Här kanske vi ska börja diskutera hur stora våra hem ska vara för att vi ska kunna minska klimatpåverkan på riktigt. Hur ska vi ta hand om den mark vi har och bygga mest effektivt? Byggnader som är avsedda för totalförsvaret är också undantagna. Det gäller även byggnader som har betydelse för säkerhet och byggnader där byggherren är privatperson och denna uppför byggnaden privat. En fråga som jag har fått fler gånger under processen är: Om man gör en tillbyggnad – behöver den då också omfattas av klimatdeklarationen? Nej, kravet gäller endast om det är en ny byggnad som uppförs. Jag har hört tidigare i debatten, framför allt från , att man tror att vi inte kan påverka klimatavtrycket från byggsektorn genom att införa klimatdeklarationer. Jag skulle vilja hävda att om vi medvetandegör och höjer kunskapen kring den klimatpåverkan som byggsektorn faktiskt har vill man också ta detta ansvar. Jag är ganska övertygad om att man, om inte annat så för våra barns och barnbarns skull, vill ta ansvaret och minska klimatpåverkan från uppförandet av nya byggnader. Det här är dock bara första steget. Även om man kan minska klimatpåverkan från byggandet genom att mäta utsläpp behöver vi göra mer. De klimatdeklarationer vi debatterar skapar framför allt förutsättningar för att ta nästa steg. Det handlar bland annat om att kunna sätta upp gränsvärden för klimatpåverkan utifrån en mer fullständig livscykelanalys. Ett sådant förslag är nu ute på remiss. Avsikten är givetvis att styra mot kraftigt minskade utsläpp för att minska byggsektorns totala klimatpåverkan. Ett annat steg som jag ser att vi skulle behöva ta är att minska klimatpåverkan också från befintliga byggnader. Jag vet att det inte finns i lagförslaget . Men vi pratar ändå om byggsektorns klimatpåverkan, så jag tar mig friheten att nämna några ord också om detta. Ingen får tro att det här löser hela byggsektorns problem och utmaning när det gäller klimatpåverkan eller hela bygg… vad vi nu vill kalla det och dess utmaning när det gäller klimatpåverkan. De allra flesta byggnader är ju redan byggda, och de allra flesta byggnader har en stor utmaning när det gäller energitillförsel. Det handlar helt enkelt om hur mycket energi de drar under sin livstid. Jag tror att vi behöver fundera framåt på hur också dessa byggnader kan vara med och minska byggsektorns klimatpåverkan. Jag ser framför mig att vi nu kommer att behöva ställa energikrav också på befintliga byggnader. Därför välkomnar jag med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål, som presenterades och som vi i utskottet kommer att debattera – om vi inte går till ett extra val. Jag tycker att det är bra att dessa frågor både aktualiseras från och att vi debatterar dem i denna kammare. Från sida skulle vi vilja se en renoveringstrend som går bort ifrån att riva ut välfungerande kök för att kunna höja hyran till att i stället rusta våra hus för framtiden. Det handlar dels om att klara de klimatförändringar vi står inför, till exempel värmeböljor eller kraftig nederbörd, dels om att minska den klimatpåverkan som också det befintliga beståndet står för. Jag och är stolta över att lagförslaget nu ligger på bord och att det finns en majoritet som ställer sig bakom det. Men vi är inte nöjda förrän vi har nått nollutsläpp av växthusgaser i alla sektorer. Därför är det glädjande att flera av remissinstanserna säger att de också vill gå längre. Vi hörde tidigare nämna de remissinstanser som inte vill att vi ska göra det, men jag vill verkligen framhålla att det finns remissinstanser som vill att vi ska gå längre . Det gäller till exempel Arkitekter, som konstaterar i sitt remissvar att om utvecklingen ska vändas och utsläppen minska i linje med de klimatmål som vi alla ställer upp på måste hela branschen redan nu göra en mer omfattande livscykelanalys än den som föreslås. Jag hoppas att vi snart är där och kan bredda förslaget så att det blir tydligare och inkluderar gränsvärden. Vi vill alltså gå längre, och det är också en del av uppdrag framåt. Avslutningsvis: En annan viktig och bra sak med lagförslaget är att det kommer att höja kunskapsnivån i branschen. Det är en bransch där jag själv har jobbat och som jag tillfälligt har lämnat just i frustrationen över bristen på förståelse för att vi har större utmaningar än dem som branschen traditionellt har jobbat med. Dagens ämne för debatt och senare beslut är absolut ett steg i rätt riktning, vilket gör att jag nog kommer att tycka att det är lite roligare den dag jag kommer tillbaka till byggbranschen och också får jobba med klimatpåverkan från det vi bygger. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på de följdmotioner som finns. 30 (C): Trots allt är det allt överordnade målet att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen väl under två grader med målet att inte överstiga en och en halv grad som anpassningsförmågan mot skadliga klimatförändringar ökar och att verka för att finansiella flöden anpassas så att de är förenliga med minskade utsläpp av växthusgaser. Det jag just läste upp är vad de länder, däribland , som anslutit sig till förbundit sig att göra. Det måste gå att förena ekonomisk tillväxt, ökad välfärd och ett jämlikt samhälle med att bromsa klimatutsläppen. Vi kan inte ha en ordning där en del måste anpassa sig medan andra slipper undan. Det är självklart, fru talman, att bygg- och fastighetsbranschen hör till de samhällssektorer som kan göra mer och vill göra mer. Det råder inte heller någon tvekan om att de är beredda och ser det som en utmaning och en möjlighet. fördes en debatt om huruvida det var en bra eller dålig idé att gå före i klimatarbetet och ställa högre kommunala krav. Det var närapå en tävlan mellan kommuner som inte behövde bekymra sig över bygginvesteringarna i sina kommuner att ställa de högsta energikraven och bygga de tätaste husen. Det har gått , och alliansregeringen tvingades, trots protester från vissa av dessa kommuner, att lagstifta bort kommunala särkrav på exempelvis energiåtgång, tillgänglighet eller andra tekniska egenskaper. Det visade sig att alltför vidlyftiga nationella krav skapade ett sådant utrymme för kommunerna. Vi som vill att bostadsbyggandet ska ske snabbt, kostnadseffektivt och även hållbart välkomnar därför enhetliga regler som branschen kan och vill anpassa sig till. Byggandet står för en femtedel av samhällets klimatpåverkan, vilket inte är obetydligt. Det går att påverka klimatavtrycket genom val av material, metoder, tekniska lösningar och transporter. Inget materialslag ställs längre åt sidan. Alla har mål för när de vill uppnå klimatneutralitet. föreslås en ny lag om klimatdeklarationer. En förutsättning för att byggnadsnämnder ska få lämna slutbesked är att det finns en klimatdeklaration, om det inte gjorts tydligt att en sådan inte är tillämplig. Detta har samtliga partier utom ställt sig bakom. De motiverar sitt avslag med att de frivilliga certifieringarna, som i själva verket gett upphov till oordningen, ska fortsätta att gälla. Det är emot, fru talman. Vi vill se ett ökat byggande i trä, eftersom den växande svenska skogen både är en kolsänka och ett material som binder kol medan det är i bruk, exempelvis i en byggnad. Klimatdeklarationer är ett viktigt steg men ett som inte enbart premierar träbyggandet utan blir en utmaning för alla, också för byggande i betong, glas och stål. Klimatdekarationer kommer med tiden att kunna användas för att ställa minimikrav på klimatpåverkan i ett livscykelperspektiv. ska de endast läggas på hög och samlas in av byggnadsnämnder för att sedan arkiveras hos . Det är en låg ambitionsnivå som snabbt borde skärpas, fru talman. Vår uppfattning är klar. Vi tillstyrker förslaget i dess helhet. 31 (L): Klimatet är vår generations ödesfråga. Om vi ska kunna undvika höjda havsnivåer som lägger människors hem under vatten, extrem hetta som gör vissa delar av jordklotet obeboeliga och extremväder som kommer att leda till stora flyktingströmmar måste vi ta klimatfrågan på allvar. Bostadsbyggandets utsläpp är ett område som har kommit i skymundan under en . Det har också våra kommuner märkt och därmed också tagit fram egna sätt att försöka certifiera och vara pådrivande i klimatfrågan. Det tror vi inte är bra. Vi tror att det är bra om det finns enhetliga regler, för det gör att vi kan bygga snabbare och billigare i stället för att byggbranschen ska behöva förhålla sig till en uppsjö av olika initiativ och regler. Därför är det bra att vi nu kommer fram med förslag om enhetliga klimatdeklarationer. Tar vi klimatfrågan på allvar och verkligen vill nå de klimatmål som vi faktiskt är överens om behöver vi också se till att alla sektorer är med och bidrar, även bostadsbyggandets bransch. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 32 (S): ska vi debattera civilutskottets betänkande 2020/21:23 Klimatdeklaration för byggnader. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Frågan om klimatdeklarationer är en del av klimatomställningen. För oss socialdemokrater handlar det arbetet om att vara solidariska och bygga frihet och jämlikhet för alla. Klimatförändringarna är nämligen djupt orättvisa. De drabbar i första hand fattiga människor såväl i som globalt. Orsakerna till klimatförändringarna bärs också i högre utsträckning av dem med störst tillgångar. De rikaste står för cirka hälften av alla koldioxidutsläpp i världen. står de fattigaste för av utsläppen. Den rikaste procenten släpper ut dubbelt så mycket som den fattigaste hälften av världens befolkning. Vi socialdemokrater menar att klimatpolitiken måste sätta jobben och tillväxten i fokus och att det är när hela samhället jobbar tillsammans som vi kan lösa klimatfrågan. Inga enskilda personer, företag eller länder kan själva åstadkomma det som krävs. Detta beslut, fru talman, är en välkommen del i en lång rad beslut som vi har fattat och måste fatta för att ställa om vårt land till världens första fossilfria välfärdsnation. Det är ett faktum att byggnader i står för en femtedel av samhällets klimatpåverkan. Uppförandet av byggnader påverkar alltså klimatet i stor utsträckning. Det finns behov av en ökad medvetenhet och kunskap om byggnaders klimatpåverkan och ökad tillgänglighet av information om vilken påverkan olika val i byggprocessen har både för miljön och för klimatet. Det går att påverka det klimatavtryck som uppförandet av en byggnad innebär till exempel genom val av material, byggmetod, konstruktionslösning, avstånd till tillverkning av material och resursplanering. Att se en hela livslängd i ett så kallat livscykelperspektiv är ett stort steg och rent av ett systemskifte i det klimatpolitiska arbetet inom byggsektorn. Det behövs fler och bättre styrmedel för att klara de klimatpolitiska målen. Detta är ett mycket bra förslag i ett långsiktigt och systematiskt klimatarbete som också har som ambition att öka friheten och jämlikheten i vårt land för alla. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Genomförandet av MKB-direktivet i betänkande 2020/21:CU24 Genomförandet av MKB-direktivet i (prop. 2020/21:174) Genomförandet av MKB-direktivet i plan‑ och bygglagen 33 (M): Det är viktigt att den som är sakägare och rättsligt berörd av en fråga ska kunna klaga i allmän domstol och få sin sak eller sin invändning mot någonting prövad. Det är också ett problem att vi i samhället har en situation där saker och ting överklagas på ibland väldigt godtyckliga grunder, som en del i att förhala och försena någonting man inte tycker om. En komponent i detta, fru talman, är ibland att organisationer som befinner sig ganska långt från en sak har talerätt i ett ärende. Det kan vara motiverat att ge organisationer talerätt i kraft av deras ställning, men det måste naturligtvis också vägas mot förutsättningarna för att vi ska kunna komma framåt med samhällsbyggnaden. Vi ser , fru talman, hur regeringen går längre än vad MKB-direktivet kräver i att ge talerätt till miljöorganisationer på ett sätt som riskerar att fördröja och fördyra viktiga byggprojekt. Det är en svår avvägning, men den behöver göras på ett balanserat sätt för att se till att vi inte hamnar i en situation där vi inte får någonting gjort i det här landet. Jag är övertygad om att de flesta partier här i kammaren åtminstone är beredda att erkänna att det är ett problem att det tar med våra byggprocesser . En komponent i detta är naturligtvis tiden det tar att få ett ärende rättsligt prövat. Då måste vi se till att vi har ett system där den som de facto är berörd av en fråga har talerätt men att kretsen därutöver hålls rimligt snäv för att vi inte ska få en situation som driver samhällskostnader på ett oförsvarligt sätt. När regeringen nu implementerar MKB-direktivet går man längre än vad direktivet kräver. Vi menar att det är oklokt. Vi skulle vilja att direktivet implementeras på miniminivån för att få en rimligare balans mellan talerätten för organisationer som befinner sig väldigt långt från själva sakfrågan och förutsättningarna för att få byggnationer genomförda. Jag ska ta ett annat närliggande exempel. Är det rimligt att en organisation belägen på kan överklaga enskildas strandskyddsdispenser på ? Det är en fråga man rimligen behöver ställa sig. Jag är av den personliga uppfattningen att det inte är helt rimligt att det är så eftersom det skapar problem för funktionssättet i samhället. Det dränerar också den offentliga apparaten på resurser. Är det detta vi ska lägga våra resurser på? Svaret på den frågan är i vissa fall ja och i vissa fall absolut inte. Här har regeringen inte gått helt rätt i avvägningen. Vi vill därför att direktivet ska implementeras på sin miniminivå. Jag yrkar bifall till reservation 1. 34 (SD): Vi debatterar MKB-direktivet . Det är ett direktiv som ska säkerställa en bedömning av ett byggprojekt som anses ha en betydande miljöpåverkan. I det här förslaget innebär det att man ger en uttrycklig rätt för vissa organisationer att överklaga beslut om detaljplan och bygglov. menar att de som ska överklaga den typen av beslut också ska vara sakägare med ett närliggande intresse i ärendet. Det finns i stora problem med långa ledtider i byggandet. Vi behöver inte skapa fler förutsättningar för längre byggtid. Vi menar att det såklart är oerhört viktigt med överklaganderätten, men när man inför sådana möjligheter för vissa organisationer som inte har det närliggande sakintresset skapar man fel förutsättningar för överklagande av bygglov i . Det är därför viktigt att man går på den linje som förespråkar tillsammans i den gemensamma reservationen med och , det vill säga att man gör ett tillkännagivande till den kommande regeringen att se över implementeringen av EU-direktivet och ser till att det implementeras på miniminivå så att överklaganderätten inte möjliggörs i sådan utsträckning att det blir problem med ledtider i byggandet i . Genomförandet av MKB-direktivet i Med de orden yrkar jag bifall till reservation 1. 35 (KD): Är det någon som tycker att planförfaranden går fort och smidigt ? I samtal med människor har jag fortfarande inte hört någon som tycker så. Givetvis kan demokratiska processer ta tid, men hur får de ta? Givetvis ska de som direkt berörs få möjlighet att göra sin röst hörd, men vi kanske har givit för många möjlighet att göra det . I många planförfaranden vill man begränsa antalet som har klagorätt eftersom man anser att det ska gå lite smidigare och enklare. Det tar helt enkelt med för vida begrepp om vilka som har klagorätt. Det samhälleliga ansvaret att se på ärendena ligger historiskt och på både kommun och länsstyrelse. Det ansvaret menar vi att kommun och länsstyrelse klarar av. Det behövs inte någon mer som tar till vara det allmännas intresse. I propositionen föreslår man specifikt att miljöorganisationer ska ges klagorätt, vilket gör att jag i grunden undrar vilka hänsyn och perspektiv de ska ta in som länsstyrelse och kommun inte redan har vägt in. Regeringen anför två saker som jag har noterat, nämligen man att redan i praxis har givit miljöorganisationerna denna rätt att överklaga och att man inte har gått längre än det EU-direktiv som finns. Jag har inget att invända mot att man redan i praxis har infört detta. Det kan säkerligen stämma, och man hävdar att det inte ger något nytt. Men att vi inte går längre än EU-direktivet ställer jag mig tvivlande till. Det skulle i så fall vara en helt ny praxis om hur vi stiftar lag i denna församling. Vi är alltid bäst i klassen i . Men jag tror att vi behöver vara så återhållsamma som möjligt i denna specifika fråga. Olika typer av planprocesser är tidskrävande, kostsamma och krångliga som de är. I ett läge där vi alla vill gå åt andra hållet till enklare förfaranden som är snabbare och mindre kostsamma känns detta alldeles fel. Dock kan vi inte smita undan EU:s stora hand, men vi måste tillse så att vi inte gör mer än vad som är nödvändigt, vilket vår reservation tar fasta på. Vi liksom flera remissinstanser befarar att den utökade klagorätten för miljöorganisationer som införs riskerar att leda till att byggnation och anläggningar av stort allmänintresse försenas och fördyras till men för samhällsekonomins utveckling. Regeringens arbete med att införliva EU‑direktiv i svensk rätt bär inte sällan prägeln av att gå längre än vad direktiven kräver. Mot denna bakgrund anser vi att det finns anledning att överväga huruvida MKB-direktivets krav i det nu aktuella avseendet kan införas i svensk rätt på en miniminivå i enlighet med reservation 1, som jag yrkar bifall till. 36 (S): Genomförandet av MKB-direktivet i Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i civilutskottets betänkande CU24. har kritiserat implementering av MKB-direktivet. MKB-direktivet innebär att för vissa byggprojekt som antas medföra en betydande miljöpåverkan ska göras en bedömning av deras miljöpåverkan innan de tillåts komma till stånd, vilket jag kan tycka är rimligt. Regeringen har utifrån den kritiken föreslagit förtydliganden i plan‑ och bygglagen utifrån vad som redan gäller. Alltså är det ingen utvidgad lagstiftning vi pratar om, som en del påstår och som en del tror. I då medvetenheten alltmer ökar om människans påverkan på klimatet och miljön – det gavs en noggrann redogörelse i förra ärendet – känns det märkligt att det ens finns reservationer i betänkandet. Förslaget i propositionen från regeringen handlar om förtydliganden av gällande rätt. Är man emot att den förtydligas måste man också ställa sig frågan vad vitsen är med att gällande rätt ska vara otydlig. Man kan undra om moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater vill luckra upp gällande rättspraxis, och i så fall till vilken nytta. Är det fel att vi faktiskt gör en bedömning av sådana projekt som har betydande miljöpåverkan? Jag tycker att det är märkligt. Om ett projekt anses ha betydande miljöpåverkan kan man tycka att det är logiskt att det inte råder oklarheter om lagstiftningen. Som jag har sagt vid tidigare debatter är det långsiktighet och tydlighet som efterfrågas av de allra flesta parter inom planering och byggande. I det här fallet anser vi socialdemokrater att det finns ett behov av att tydliggöra vad som faktiskt gäller. Det ger bra förutsättningar för planering och byggande. Jag vill återigen yrka bifall till förslaget i civilutskottets betänkande CU24. 37 (C): har framfört synpunkter på hur har genomfört MKB-direktivet. Vissa byggprojekt som kan antas ha betydande miljöpåverkan ska genomgå en bedömning av art, storlek och lokalisering innan de tillåts genomföras. Det borde inte råda något tvivel om att sådana anpassningar av lagen måste göras. Det är heller inget parti som är emot att gör de anpassningar som behövs och som är en följd av EU-medlemskapet. Överimplementering är annars något som vi i är kritiska till, fru talman, särskilt när de försvårar och förhindrar för enskilda och företag. Vi delar de farhågor som förs fram i reservationen från , om att miljöorganisationer inte borde ha talerätt annat än när ett byggprojekt får en direkt miljöpåverkan. Det finns många exempel på att okynnesöverklaganden från dessa organisationer hindrat även privatpersoner från att bygga. Jag har tidigare här i kammaren beskrivit hur en känd och framgångsrik halländsk företagare fått en villa i inland överklagad av en naturskyddsförening i grannkommunen. Eftersom kommissionen så tydligt har gett smäll på fingrarna ser det mörkt ut för att förhindra att detta blir lag här i kammaren . Men, fru talman, jag skulle vilja att vi återkom och utvärderade denna lagstiftning i syfte att kunna förändra den. Genomförandet av MKB-direktivet i Den praxis som tillämpas och som ger dessa organisationer talerätt räcker uppenbarligen inte för att MKB-direktivet ska anses uppfyllt. Vi beklagar detta och väljer att ställa oss bakom förslaget i betänkandet. Då detta troligtvis är mitt sista anförande före sommaruppehållet ber jag att få önska talmännen, kammarkansliet och naturligtvis övriga ledamöter en skön och behaglig sommar trots alla omständigheter som uppstått . 38 (MP): Mina kollegor i utskottet har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för ärendets innehåll, så jag tänker inte göra det i detalj likt jag gjorde i den förra debatten. Men jag skulle vilja säga några ord om det som mycket av den här debatten har kommit att handla om. Det handlar om rätten. Vem har rätt att överklaga? Vem har rätt att vara rösten? Är det bara människor i närområdet som själva påverkas? Vi i har som en av de inledande bitarna i vårt partiprogram att vi vill vara rösten för dem som inte har någon. Jag tycker faktiskt att den här debatten handlar om det. Vem ska vara rösten för djuren, naturen och kommande generationer om den enskilda individen väljer att inte bry sig om djuren, naturen och kommande generationer? Därför tycker jag att det är bra och är glad över att vi gör dessa förändringar så att det blir tydligt att även de som inte har en egen röst har rättigheter. Givetvis finns det proportioner i det här, men så är det ju med allt. Jag är ganska övertygad om att det också finns människor som av egenintresse överklagar beslut på beslut på beslut för att förhala processer och göra dem långa, så jag tycker att det är viktigt och bra att det finns en majoritet som vill ge andra rösten när deras liv påverkas. Med det yrkar jag bifall till förslaget. Jag vill också passa på att önska fru talmannen, talmanspresidiet, kammarkansliet och mina kära kollegor i civilutskottet en, ja, arbetsam sommar. Jag skulle tro att det blir så för oss allihop. Har vi tur kanske vi hinner fira lite midsommar innan vi ses här igen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Framtidens infrastruktur betänkande 2020/21:TU16 Framtidens infrastruktur (prop. 2020/21:151) 39 (V): Vi debatterar nu regeringens förslag till infrastrukturproposition med förslag på inriktningen för infrastrukturpolitiken för perioden –2033.