prot · H809108 · 2021-04-15 00:00:00 — § 1 Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 2020/21:100 ekonomiska vårproposition anmäldes. Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2020/21:100. 1 Finansminister (S): Det har gått pandemin fick fäste i . är ingenting sig likt. I sjukvården och äldreomsorgen har undersköterskor och läkare, vårdbiträden och sjuksköterskor genomgått sin kanske hårdaste prövning . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Svenska folket har också slutit upp för att bidra till kampen mot smittspridningen, men för många har det varit tungt. Runt om i landet har 70‑plussare och andra i riskgrupp fått avstå umgänge med nära och kära. Barnbarnen har inte kunnat komma på besök. Våra högtider, de stunder i livet där vi kan glädjas med släkt och vänner, har fått ställas in eller firas med de allra närmaste. Många arbetar eller pluggar fortfarande på distans, inte minst för att skydda och hjälpa alla dem som inte kan jobba hemifrån, och det är många. Jag tänker också särskilt på den generation av ungdomar som står på tröskeln in till vuxenlivet. Det är studenter som får tillbringa flera terminer med distansundervisning och elever som har fått stanna hemma nästan halva sin gymnasietid. Det har varit inställda fritidsaktiviteter, svårt att träffa kompisar och att ägna sig åt allt annat som hör ungdomen till. Pandemin har påverkat oss alla på något sätt, och för många har det varit en väldigt tung tid. Men det har också varit nödvändigt. Det vet alla som fortfarande väntar på vård eller rehabilitering som får skjutas upp när personalen i sjukvården måste ta hand om covid-patienter. Det vet inte minst alla som har förlorat en nära anhörig, ibland utan att ens kunna ses och säga adjö. Men pandemins konsekvenser sträcker sig långt vidare än till de rent humanitära. Världsekonomin har drabbats av en av de mest dramatiska nedgångarna i modern tid. För ett land som som bygger sitt välstånd på handel med andra var det oundvikligt att även vår ekonomi skulle dras med i fallet. Till det kommer förstås följden av smittspridningen i och de åtgärder som krävs för att hejda den. Den har slagit stenhårt mot många företagare och löntagare, inte minst i branscher som kultur, idrott, hotell och restaurang. Det har blivit särskilt tydligt när smittspridningen började öka igen . Då kunde stora delar av vår industri jobba på tack vare att de globala varuflödena hölls öppna. Men för många företagare i tjänstesektorn blev läget nattsvart. Regeringen har förstärkt eller förlängt i princip alla tillgängliga krisstöd. Det är åtgärder som ger många drabbade det andrum som behövs i väntan på att läget vänder. syns tecken på en ljusning. Även om olika former av restriktioner och rekommendationer kommer att ligga fast ännu kan vi nu se horisonten bortom . Vi har inte nått dit . Men det börjar komma inom räckhåll, framför allt tack vare vaccinet. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Mindre än efter att viruset först observerades i i blev 91-åriga i först i med att få det efterlängtade sticket i armen. Det är en fantastisk bedrift av forskare över hela världen. Det vittnar också om vad mänskligheten är kapabel till när vi samlas för ett gemensamt mål. Jag hoppas att världens folk och ledare kan dra lärdom av det arbetet när vi ska möta andra globala problem som till exempel klimatkrisen. arbetar sjukvårdens medarbetare i under högtryck för att vaccinera så många som möjligt så snabbt som möjligt allteftersom nya doser vaccin levereras. Regeringen skjuter nu till nästan 2 miljarder för att kunna understödja vaccineringen. Det är mycket pengar, men sannolikt den bästa investeringen i vår livstid. Varje spruta som sätts i armen är helt avgörande för att rädda liv och hälsa men också för att rädda människors jobb och försörjning. Det gäller för övrigt inte bara här i utan också i vår omvärld. Så länge viruset sprids någonstans i världen förblir risken hög för nya mutationer. Så länge nya utbrott riskerar att drabba våra handelspartner hotas också svenska jobb. Därför tar sin del av ansvaret för global vaccinering och bidrar efter förmåga till internationella samarbeten som Covax. Vi gör det både av solidaritet och av egenintresse. En sak vet vi, ingen av oss går säker från viruset förrän alla gör det. Bara genom korttidspermitteringen har hundratusentals svenska löntagare räddats från risken att bli av med jobbet. Redan när krisen bröt ut var vi tydliga med att inget land, hur starka statsfinanser det än har, trots detta kan rädda alla jobb och alla företag. Även om läget på arbetsmarknaden förbättrades något är det fortfarande allvarligt, inte minst för utsatta grupper. Arbetslösheten är högre och sysselsättningsgraden är lägre jämfört med före pandemin. Men här finns också skäl att vara optimistisk. Enligt senast tillgängliga data har högst andel av den vuxna befolkningen i arbete men också i ännu större utsträckning det högsta deltagandet i arbetskraften. Eftersom jag säkert kommer att få frågor i replikskiften om varför andra EU-länder har lägre arbetslöshet tänkte jag svara på det . Att andra länder har lägre arbetslöshet beror i många fall på att människor helt enkelt har slutat att söka jobb, och alltför ofta kvinnor. Söker man inte jobb räknas man inte som arbetslös i statistiken. Vill några av mina meddebattörer förespråka den lösningen på arbetslösheten kan de såklart göra det. Själv tror jag att det är bättre att se till att alla de som i nu söker jobb också får möjlighet att komma i arbete. Det gäller inte minst unga som i stor utsträckning arbetar i de branscher som drabbats särskilt hårt under pandemin. Men jag tänker också på dem som redan innan hade svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, som utrikes födda och långtidsarbetslösa. Vi ska inte få ned arbetslösheten genom att gömma dem i statistiken, utan vi ska få människor in i arbete. Det är precis vad regeringen gör. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi lade grunden med en kraftfull grön återstart av svensk ekonomi i budgetpropositionen. Med en tydlig och konsekvent jobbpolitik ska vi rusta människor att ta de jobb som växer fram. Signalen är tydlig. Du behöver göra vad du kan för att hitta nästa jobb, men du kommer också att få stöd och hjälp. Tack vare höjd a-kassa slipper du oroa dig för att behöva gå från hus och hem, så länge du står till arbetsmarknadens förfogande och tar de lediga jobb som finns. Saknar du den kompetens som efterfrågas får du skaffa dig de kunskaper som behövs. Det kan du göra genom att regeringen har förstärkt utbyggnaden av med ytterligare tiotusentals utbildningsplatser. tar vi ytterligare ett steg med ett jobbpaket med tyngdpunkten riktad mot ungdomar och dem som har det lite svårare att hitta rätt på arbetsmarknaden. Det är så det fungerar i : Blir du av med jobbet ska du möta en utsträckt hand, med ett fast grepp att hålla i när det blåser, som leder dig rätt på vägen fram till nästa jobb. Varje gång en människa går från arbetslöshet till arbete är det inte bara en framgång för den enskilde utan en vinst för oss alla, eftersom jobben är själva grunden till alla andra samhällsproblem som vi vill lösa. Det ska ju sägas: var inte ett perfekt land före pandemin. Ett samhällsproblem som fått mycket uppmärksamhet under pandemin är arbetsvillkoren i välfärden. Det är inte mer än rätt. Rimliga löner, trygga anställningar och en hållbar arbetsmiljö är en rättvisefråga för vårdbiträden, undersköterskor och alla andra som vårdar sjuka och ger trygghet åt äldre. Det är också en fråga om patientsäkerhet. Men inte minst är bättre arbetsvillkor helt avgörande för att tillräckligt många unga ska söka sig till välfärdsyrken och vara med och bygga ut välfärden när vi blir fler äldre. pågår en förstärkning av äldreomsorgen i hela landet i form av Äldreomsorgslyftet. För att stötta sjukvårdens medarbetare höjer vi också stödet för att beta av uppskjuten vård och coronarelaterade merkostnader från 4 miljarder till . Även om det är pandemi kommer regeringen aldrig att släppa fokus på att fortsätta bekämpa brotten och brottens orsaker. Vi är nu mer än halvvägs mot regeringens mål om 10 000 fler polisanställda. Det arbetet ger också resultat. Därför behöver vi förstärka rättsväsendet med nya tillskott till , , , , och . I har projektet skjut visat sig väldigt framgångsrikt. Därför utökar vi det till fler orter för att fler kriminella ska kunna välja en annan bana. skjuter vi till mer resurser för att motverka våld i nära relationer och stötta människor som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. För det råder inget tvivel om saken: Vi ska bedriva en kompromisslös kamp mot gängen. Vi ska sätta hårt mot de svarta pengarna. Och inte minst ska vi sätta stopp för den kriminella rekryteringen av våra unga. Den här vårbudgeten är en budget för jobben. Vi räddar svenska jobb och livskraftiga företag. Det blir mer pengar till alla som sliter i sjukvården, och vi rustar arbetslösa så att alla kan vara med och jobba ur krisen. Här finns en enorm potential i svensk ekonomi. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Tack vare en ansvarsfull och välavvägd politik kunde gå in i pandemin med 350 000 fler i arbete, 100 000 fler medarbetare i välfärden och den lägsta statsskulden . Blickar vi framåt ser jag en stor potential. Vi har ett innovativt och diversifierat näringsliv som ligger långt framme i klimatomställningen, där vi vet att framtidens jobb finns. Vi har en välutbildad arbetskraft som är mer aktiv i sitt jobbsökande än i något annat EU-land. Vi har också, trots alla krispaket, fortfarande starka statsfinanser. Tillsammans kan vi bygga starkare efter krisen. håller vi ut ytterligare ett tag, och sedan, så fort det bara går, ska vi jobba ur krisen tillsammans och bygga ett samhälle som är starkare och mer hållbart än det var före pandemin. 2 (M) replik: Ja, det var ett besked till långtidsarbetslösa: De ska ändå vara glada att de är i arbetskraften. Långtidsarbetslösheten, fru talman, slår rekord. Det handlar om människor som ett, två, tre, fyra, ibland fem eller sex, år har varit i arbetslöshet. Många av dem kommer från andra länder. Vi vet att bara varannan invandrare som kommer till kan försörja sig själv. Många gör det – jobbar hårt, ställer klockan och går till jobbet – men många gör det inte. Vi har stora integrationsproblem. Det var regeringens egna experter konstaterade att det måste löna sig bättre för den som har invandrat hit att gå till jobbet jämfört med att stapla olika bidrag. Jag tycker att det är fullt rimligt att man tjänar mer på att gå till jobbet än på att stapla bidrag, men jag tycker också att det är rimligt att man ska kvalificera sig in i de olika välfärdssystemen genom arbete. Vi vet nämligen att en orsak till hög arbetslöshet och stora integrationsproblem är de svenska bidragssystemen. Därför vill jag fråga finansministern, och jag tänker att det är ganska många väljare som undrar just detta: Varför tycker finansministern att det är rimligt att många nyanlända som kommer till faktiskt kan få ut mer i bidrag än vad många pensionärer, som har jobbat ett helt liv, får ut? 3 Finansminister (S) replik: Det ska inte råda något som helst tvivel om att bor man i ska man också jobba. Här har regeringen sedan den kom i regeringsställning också lagt om politiken. Vi började med att avskaffa vårdnadsbidraget, vars syfte ju var att människor inte skulle jobba och som vi vet att framför allt nyanlända kvinnor använde. Vi gjorde om föräldraförsäkringen för nyanlända så att de skulle komma i arbete fortare. Vi har infört en språkplikt. Vi har infört en utbildningsplikt. Det finns ingen tvekan om hur det ska fungera i när man kommer ny hit. Är man ung ska man utbilda sig till något av de bristyrken vi har i och börja jobba. Har man med sig arbetslivserfarenhet ska man snabbt lära sig svenska och börja arbeta. Är man äldre, kanske utan utbildning och erfarenhet, kan man börja med någon form av praktikplats för att på så sätt komma in i arbetslivet. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Här handlar det naturligtvis om att vara tydlig i vilka förväntningar vi har i – i jobbar man – men också i vilka krav vi ställer. Därför har de krav, både språkplikt och utbildningsplikt, som regeringen ställt varit viktiga och också gjort att fler sökt sig ut till arbetskraften, inte minst fler kvinnor. Därför går frågan tillbaka till . tog vi bort vårdnadsbidraget när vi klev in i regeringsställning. Men vill ju bilda regering med , som har vårdnadsbidrag som ett av sina allra viktigaste vallöften. har också uttalat sig positivt om vårdnadsbidrag. Hur blir det för de nyanlända och invandrade kvinnorna i om tillsammans med återinför vårdnadsbidraget? 4 (M) replik: Jag konstaterar att finansministern inte vill svara på frågan varför nyanlända som kommer hit ska ha högre bidrag än den som är pensionär. Jag tycker att bidragen bör sänkas och att skatten på pension också bör sänkas så att en pensionär får behålla mer. Det är min grundinställning. Man har lagt om politiken, säger finansministern. Ja, sannerligen! låg ändå rätt så bra till i arbetslöshetsstatistiken när Löfven satte upp målet om den lägsta arbetslösheten i EU. är vi bland de allra sämsta. Det är rekordnivåer på långtidsarbetslösheten. Ja, ni har lagt om politiken, och det har inte gått så bra. Man kan inte beskylla vårdnadsbidraget för att det nu snart är 200 000 människor i långtidsarbetslöshet. Finansministern kan dock känna sig lugn: Det kommer inte att komma tillbaka. Men vi behöver en politik som sänker bidrag, ökar drivkrafter och ger människor möjlighet att komma i arbete. Men lägga om politiken gjorde ni sannerligen. till på det här sättet så undrar jag var det slutar. 5 Finansminister (S) replik: Den omlagda politiken innebär att trots att vi befinner oss i den största ekonomiska krisen sedan så är det fler som arbetar i än när var arbetsmarknadsminister. Självklart kan man ha synpunkter om att ännu fler skulle vara i arbete, men just som moderat före detta arbetsmarknadsminister kunde man kanske fundera lite på sin historia. Det är samma sak när det gäller pensionärer. Är det något som den här regeringen har gjort är det att äntligen avskaffa den orättvisa skatteklyfta som fanns mellan pensionärer och löntagare och som infördes av . går vi dessutom vidare med ett särskilt pensionstillägg för dem i som har jobbat ett helt, långt yrkesliv men ändå har en låg pension. Det var en stor och viktig vinst för oss socialdemokrater. 6 (SD) replik: En dansk garantipensionär får ungefär dubbelt så mycket som en svensk. äldre äldre, om vi säger så – – har lägst inkomster i hela . har högst andel fattigpensionärer i , och det gäller i synnerhet äldre kvinnor. Risken för fattigdom hos äldre kvinnor är betydligt högre i jämfört med i våra nordiska grannländer. har vi högst pensionsålder i EU. Det är alltså någonting som inte klaffar till . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Om vi dessutom spolar fram bandet, det vill säga extrapolerar , och inte pratar om de nuvarande pensionärerna – 40-talister – utan om 90-talisterna, som förhoppningsvis ska gå i pension långt in , ser situationen än värre ut. Det finns därmed uppenbart ett problem, och om man ska göra det lite enkelt för sig och hårdra det finns det väl i princip tre möjliga lösningar på nämnda problem. En lösning är att helt enkelt höja pensionsåldern och tvinga folk att jobba längre. Om de vill eller kan struntar man i; man tvingar dem. Det är en av lösningarna. En annan lösning är att inte göra någonting alls. Man säger åt folk att sköta det själva: ”Lös problemet! Vi tar inget ansvar.” Det funkar väl det också, men det är inte särskilt sympatiskt. Lösning nummer tre är att stärka ålderspensionssystemet långsiktigt genom att höja pensionsavgifterna. Det leder till högre pensioner kortsiktigt och långsiktigt, och det är väl rimligen det bästa alternativet. Min fråga är därför följande, fru talman: finansministern beredd att höja pensionsavgifterna? 7 Finansminister (S) replik: En höjning av pensionsavgiften är någonting som bara långsiktigt skulle stärka pensionssystemet, och jag ser stora problem med pensionssystemet här och . Alldeles för många av dem som har jobbat ett helt långt yrkesliv i har en alldeles för låg pension. Många av dem är kvinnor, som har jobbat kanske i matbespisning eller som undersköterska. Därför har regeringen gjort viktiga insatser för att stärka de svenska pensionärernas ekonomi. Dels har vi avskaffat den orättvisa skatteklyftan, som ju bland annat här i kammaren har röstat för att förlänga. kommer den äntligen att avskaffas. Vi har också höjt bostadstillägget och förbättrat för garantipensionärerna. Därutöver har vi äntligen fått igenom ett särskilt pensionstillägg riktat just till dem som har jobbat men ändå har alltför låg pension, och det var en oerhört viktig reform för oss socialdemokrater. På är det två saker som behöver göras. Den ena rör pensionsåldern. I takt med att vi lever och blir friskare behöver vi också jobba längre upp i åldrarna, men det är viktigt att säga att detta ser olika ut för olika människor. Har man som läkare börjat jobba kan man ju lägga till, men har man jobbat som undersköterska sedan man var 20 finns inte samma möjlighet. Den flexibiliteten måste alltså finnas. Det är det ena. Det andra som behöver göras är tydligt för mig som socialdemokrat: socialdemokrater har gått till val på att höja pensionsavgiften för att långsiktigt stärka hela pensionssystemet. 8 (SD) replik: Att det bara löser saker långsiktigt är ju inte riktigt sant. vi pensionsavgiften stärker vi pensionerna också. De stärks även långsiktigt, såklart, så då blir det ju ännu bättre. Det är alltså inte riktigt sant. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Skatteklyftan mellan löntagare och pensionärer har ni inte lyckats utrota, . Den är ju kvar. Ni tog bort den med ena handen, men sedan införde ni en skattelättnad enbart för löntagare med andra handen. Skatteklyftan är alltså kvar; den har ni fortfarande inte lyckats reda ut . Det är sympatiskt att ni går till val på någonting, men i någon mening vann ni också valet. Det är Socialdemokraterna som leder regeringen, och ni har inte åstadkommit någonting . Den pensionsgrupp ni tillhör verkar fullständigt dysfunktionell. Den löser ju inga problem, utan om något skapar den problem. Jag känner mig alltså inte fullt övertygad av finansministerns besked här . Kommer ni att höja pensionsavgifterna eller inte? 9 Finansminister (S) replik: Om vi socialdemokrater fick bestämma själva skulle vi höja pensionsavgiften. Men har möjlighet att fråga alla de andra partier som sitter i Pensionsgruppen vad de tycker om detta, och så får de förklara varför de är mindre entusiastiska över den idén. Jag tycker att det är viktigt att långsiktigt stärka pensionssystemet. Vad gäller den orättvisa pensionärsskatten kommer den orättvisa skatteklyftan att försvinna i och med de beslut som ska fattas av . Men jag kan notera att två gånger har suttit i den här kammaren och tryckt på ja-knappen för budgetar som har gått igenom och som inte har lett till den minskade klyfta som hade varit möjlig om regeringens förslag hade gått igenom. har alltså fördröjt detta, medvetet, genom sina knapptryckningar i . Det är ett viktigt besked att ge till pensionärer. 10 (V) replik: När debatterar budget får vi den mest storslagna retorik och riktigt vassa formuleringar från finansministern. Det är naturligtvis stämningsfullt här i kammaren, men trots massarbetslöshet sägs ingenting om full sysselsättning. Jag tyckte mig inte heller höra finansministern ens snudda vid klass. Det är ju som att Socialdemokraterna numera inte vill prata om klassamhället. Jag kan dock lova finansministern att klassamhället finns där. Det frodas och lever, finansministern, och det förstärks av den politik ni bedriver. Därför är det att lägga stora skattesänkningar, som har varit pådrivande, åt sidan och kliva in med en politik för jämlikhet – en politik som minskar klasskillnaderna i . Vi har nämligen sett vilka stora klassmarkörer utbildning eller inkomst är när det gäller hälsan, och under inte minst när det gäller sjuklighet och dödlighet. Vi lever olika länge beroende på vilken klass vi tillhör, och det har inte minst coronaviruset visat oss. I ökar ojämlikheten snabbast i västvärlden. Tittar vi på förmögenheterna i ser vi att de är mer ojämlika än i något annat land i . Vi är i nivå med , och . Kapitalinkomsterna har också koncentrerats till de allra rikaste. Det går naturligtvis att bryta den här utvecklingen. Finansministern pratar ju gärna om sådant innan budgetomröstningen, att man behöver beskatta kapital och så vidare, men det är återkommande – och sedan händer ingenting. Det mest rimliga vore att beskatta kapitalet och stora förmögenheter för att göra det bättre för flertalet. Det handlar om sjukvården och om att rusta upp ordentligt. Vi måste se till att minska skillnaderna i samhället. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Är det inte dags att finansministern faktiskt gör detta? 11 Finansminister (S) replik: Ja, ingen skulle vara gladare än jag om vi kunde göra mer för att minska klassklyftorna. har helt rätt i att den utveckling vi har sett i , och även i många andra länder i västvärlden, innebär att de procent av befolkningen som är rikast verkligen har dragit ifrån under . har de med lägre inkomster halkat efter, i delvis på grund av en medveten politik under alliansåren. Det mest uppenbara att göra vad gäller de rikaste procenten, för att minska klassklyftorna, är att höja kapitalskatterna. Där har vi ju tillsammans med utarbetat ett alldeles fantastiskt förslag, men jag blev hotad med misstroendevotum av högerpartierna i kammaren om jag ens kom med det förslaget till . Det som också är viktigt för att lyfta personer som har lägre inkomster är att säkerställa att vi har en väl fungerande välfärd för alla. Det finns en väldigt stark omfördelande kraft i det faktum att alla barn får en bra utbildning oavsett vilka föräldrar de har, att vi har sjukvård av lika hög kvalitet oavsett inkomst och att man får en bra och trygg äldreomsorg oavsett om man varit direktör för eller suttit i receptionen på ett företag. Det är alltså viktigt att fortsätta bygga ut välfärden. Även det vi har presenterat är viktigt, det vill säga ytterligare steg mot att fler människor ska komma i arbete. Att människor har ett arbete och en egen försörjning är nämligen otroligt viktigt för att klyftorna ska minska. Det handlar också om den frihet det innebär att ha en egen inkomst och kunna bestämma själv hur man vill leva sitt liv. 12 (V) replik: Få saker är så provocerande som när en socialdemokratisk finansminister säger: har rätt. Driver inte finansministern politik för att kunna kliva in och säga ”Så här behöver vi göra” och för att kunna ha ett slags handlingskraft? Det är det som jag efterfrågar. Hade haft samma skattekvot som hade staten haft mer att röra sig med. Det är skillnaden mellan en fungerande och en krisande välfärd, mellan en pandemiberedskap eller en dålig ursäkt, som vi hörde här. visar pandemin alla de strukturella bristerna i välfärden. Men finansministern har inte funderat särskilt mycket på vad vi ska göra på lång sikt. Då vill finansministern börja betala tillbaka på skulden. Alla de här pengarna till välfärden är tillfälliga. När ska finansministern säkra välfärdens långsiktiga finansiering? Det har vi inte fått något svar på. 13 Finansminister (S) replik: Det var ingen dålig ursäkt. Det var en beskrivning av regeringens politik. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Nummer 1 är jobben. Fler människor ska komma i arbete. Vi ser också att antalet arbetstillfällen har blivit väldigt många fler sedan blev statsminister. Det ska fortsätta, så att ännu fler kommer i arbete, inte minst nyanlända, långtidsarbetslösa och ungdomar. Nummer 2 är att säkerställa hög kvalitet i välfärden.