prot · H90929 · 2021-11-17 00:00:00 — När vi ser att de olika myndigheterna bara växer och växer kan man lätt tänka sig att det helt enkelt är för många hövdingar och för få indianer ute i organisationen. Alla sitter och diskuterar via sina datorer och möts på olika konferenser. Ingenting konkret händer. 12 (M): krisberedskap behöver stärkas. Det tror jag att vi alla är överens om. Vi har i pandemins framfart sett brister i vår förmåga till strategisk framsyn, samordning och hantering av större kriser. Vi ser nu också detta i granskning av anslag 2:4 Krisberedskap. har granskat huruvida det anslaget är ett effektivt styrmedel för att stärka myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Granskningen omfattar den del av anslaget som MSB fördelar som bidrag till myndigheter på nationell och regional nivå för olika utvecklingsprojekt. övergripande slutsats är att det finns brister i styrmedlets effektivitet som gör att projektbidragen riskerar att inte bli den förstärkning av krisberedskapen som det är tänkt. Jag tycker att det är allvarligt. Det behövs verkligen övergripande, genomgripande reformer för att förstärka den civila beredskapen på ett antal områden som ansvar, ledning och samordning, men även när det gäller saker som krislagstiftning, samverkan med näringslivet och lagerhållning. rekommenderar i sin rapport regeringen att överväga vad anslaget egentligen ska användas till. Jag gillar de här rapporterna. Jag tycker att det är bra att man får konstruktiva förslag på hur man kan förbättra sig. Det är synd att regeringen inte tar till sig dem bättre. Vidare rekommenderar att utveckla uppföljningen av projekt samt tydligare motivera och kommunicera grunderna till sina beslut om tilldelning av projektbidrag. ska vara väl rustat att möta framtidens kriser oavsett om det handlar om pandemier, avbrott i försörjningskedjor eller klimatrelaterade händelser som skogsbränder och översvämningar. Vi är inte riktigt där . En god krisberedskap lägger också grunden för det civila försvaret. Krigets krav måste kunna hanteras. Klarar att hantera de krav som kriget kan ställa på står vi också bättre rustade när krisen kommer. Mot denna bakgrund är det oroväckande att granskning av projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap har avslöjat de här bristerna. om projekt-bidrag från anslag 2:4 Krisberedskap De projektbidrag som MSB fördelar uppgår till runt . Det är väldigt mycket pengar. De ska stärka samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser samt bidra till att skapa eller vidmakthålla en grundläggande försvarsförmåga. visar granskningen på ett flertal brister när det gäller hanteringen av projektbidragen. Det handlar om att det är svårt för MSB att skilja mellan åtgärder som bör finansieras via ordinarie anslag och åtgärder som kan finansieras med anslag 2:4. konstaterar att det är ett tecken på att många myndigheter huvudsakligen finansierar sitt arbete med hjälp av projektbidrag. Det är alltså ingen kontinuitet i det hela, vilket medför att det man gör också blir väldigt svajigt. Särskilt anmärkningsvärt är att MSB fördelar projektpengar inom ramen för anslag 2:4 till MSB:s egna utvecklingsprojekt. Det blir lite konstigt. Regeringen påpekar i sin skrivelse med anledning av att MSB arbetar med att ”ytterligare förbättra sina processer för ansökningar, granskning och bedömningar såväl av egna projekt som övriga myndigheters”. Vi moderater tycker inte att det är tillräckligt och är glada över att utskottet står bakom att det behövs en oberoende översyn av hur hela processen med projektbidrag kan bli mer ändamålsenlig, transparent och långsiktig. Det här är viktigt. Det är skattemedel vi pratar om, skattemedel som vi har fått in på grund av att väldigt många människor arbetar och betalar in sin skatt. De pengarna måste vi hantera varsamt. Det handlar om att se över att projektpengar inte ska ersätta ordinarie anslag, att lämna förslag på hur bidrag till MSB:s egna projekt kan hanteras samt att ta fram förslag på bättre processer för uppföljning och utvärdering av hur projektbidragen används för att åstadkomma långsiktiga resultat, så att vi inte behöver få sådana här påpekanden från igen. Som jag var inne på: Detta handlar om skattemedel. Det är inte våra pengar utan pengar som tjänats in av medborgare och som de betalat i skatt. Dessa pengar måste vi ta väl hand om. Vi måste prioritera rätt saker och följa upp resultaten noga så att det blir som vi har tänkt. 13 (KD): debatterar försvarsutskottet om projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet och ser med glädje att det finns en majoritet i utskottet för och motion. om projekt-bidrag från anslag 2:4 Krisberedskap När vi nu är samlade i försvarsutskottet och ska debattera krisberedskapen vill jag först påminna om att vi lever i ett skärpt säkerhetspolitiskt läge. Medan vi står här och debatterar pågår det ett krig i , i östra . Ungefär tio personer dör , och vi ser att har ställt upp inemot 100 000 soldater mot gränsen till . Vi ser också hur ledningen i tillåter ryska bombplan att regelbundet flyga mot gränsen mot och . Det är ett skärpt säkerhetspolitiskt läge. När vi pratar om försvar handlar det om att både det militära och det civila försvaret måste fungera. De är två sidor av samma mynt. Det är därför det är så viktigt att vi har ett fungerande och ändamålsenligt både militärt och civilt försvar. är en väldigt viktig myndighet som gör viktiga granskningar. Man har gjort det på försvarsutskottets område. Sist gällde det exempelvis utvecklingen av armén, där man kom med viktiga påpekanden. Det är väldigt viktigt att vi ser framåt, men vi måste också se hur det har fungerat bakåt för att kunna rätta till saker och ting och få det mer ändamålsenligt. Vad detta handlar om, vilket också föregående talare har redogjort för, är att det när det gäller detta anslag finns tecken på att många myndigheter huvudsakligen finansierar sitt arbete med hjälp av projektbidraget. Det civila försvaret har ju i princip varit nedlagt, och när vi nu återuppbygger det är det viktigt, vilket vi pekat på i både försvarsberedning och försvarsbeslut, att det byggs upp så att det klarar både en kris och i värsta fall ett krig. Då är det väldigt viktigt att vi också har full ordning på finansieringen. Våra myndigheter ska kunna ansöka om projektbidrag, men den ordinarie verksamheten måste lösas på annat sätt. Det är just det som denna kritik handlar om. Därför är det viktigt att utskottet är enigt om att en oberoende granskning behövs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 8 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor betänkande 2021/22:UbU3 om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor (skr. 2020/21:213) om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor 14 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och 2 och i övrigt bifall till utskottets förslag. Vi socialdemokrater räds inte stora politiska utmaningar. Och kompetensförsörjningen inom skolan och vården är onekligen en stor utmaning, en utmaning som måste mötas med flera olika insatser. Ett exempel är det riktade uppdrag om utbyggnad av utbildningsplatser för bristyrken till högskolor och universitet som nu har granskat. Det ska vi strax återkomma till. Utbildning är för oss socialdemokrater det viktigaste verktyget för att utveckla både människors och samhällets möjligheter. Vi satsar brett på utbyggnad av fler utbildningsplatser av många olika typer. Inom har utbildningsplatserna fyrdubblats till 160 000 platser på såväl yrkesvux och yrkeshögskola som högskolor och universitet. Som riksdagsledamot med ansvar för förskolan har jag haft möjlighet att vara ute och jobba i barngrupp på flera förskolor. Där har jag mött några av alla dem som utbildar sig på de här platserna – unga människor som med lysande ögon berättar att de äntligen kommit in på sin drömutbildning till lärare i förskolan. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Ett stort antal platser är en viktig grund för att fler ska kunna utbilda sig. Och varje plats är en livsdröm för den som får den. Att det inte ensamt löser problemen med kompetensförsörjning förstår vi ju allihop, men det är inte ett skäl till att inte använda verktyget fler platser. Jag vill ta tillfället i akt och tala lite om några andra åtgärder som vidtagits. För att lyckas med kompetensförsörjningen till viktiga yrken inom skolan och vården måste framför allt förutsättningarna för det arbete som ska utföras vara goda. Det behövs mer resurser och fler kollegor så att lärare och sjuksköterskor kan börja vittna om en arbetsmiljö där man hinner se varje barn, varje elev och varje patient. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har skjutit till stora resurser till kommuner och regioner, de som i huvudsak är arbetsgivare för de yrkesgrupper vi talar om . Sedan den här regeringen tillträdde har antalet välfärdsarbetare blivit 100 000 fler. De generella statsbidragen till kommuner och regioner har ökat med . Men det behövs mer. Det behövs också att kommuner och regioner använder de tillkommande statsbidragen till det de är till för: att stärka resurserna till exempelvis förskolan och förlossningsvården. Låt oss stanna upp lite vid förlossningsvården som exempel. har vi nästan nåtts av larmrapporter om situationen i förlossningsvården i . På har 41 av 97 barnmorskor sagt upp sig i protest mot arbetsvillkoren. På har 42 barnmorskor sagt upp sig . Vad har den moderatstyrda regionledningen gjort? Jo, har man lagt pengarna på hög i stället för att skjuta till de resurser som behövs och som regeringen har tillfört. Sent omsider har en yrvaken regionledning i någon sorts panik gått ut med ett förslag om mer resurser, men inte tillräckligt mycket. Det är också oklart varför man inte såg att de här pengarna behövdes när man lade fram sitt budgetförslag i Region . Liknande resursbrist ser vi i , som jag kommer från. Det är näst största sjukvårdsregion – också den moderatstyrd. Hur ska vi kunna locka fler att vilja utbilda sig till sjuksköterskor och barnmorskor med de arbetsförhållanden som våra i huvudsak M- och KD-styrda regioner erbjuder? Åter till kärnan i den här debatten. Har det varit bra för kompetensförsörjningen att ge riktade utbyggnadsuppdrag för bristyrken inom vård och skola till högskolor och universitet? Och hur har uppföljningen fungerat? –ökade antalet programnybörjare på de utbildningar som omfattades med 2 100 studenter. Målsättningen var högre, men en ökning med över 2 000 nybörjarstudenter är ingen liten ökning. Det är ytterligare 2 000 livsdrömmar som går i uppfyllelse. Det framgår tydligt av att lärosätena har använt de medel som inte kunnat användas direkt till de utpekade utbildningarna för att stärka utbildningsplatserna inom andra bristyrken. Det låter i mina öron som ett klokt agerande. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor I regeringens skrivelse görs en tydlig genomgång av hur uppdragen till högskolor och universitet följs upp. konstaterar också att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper. Uppföljning sker alltså via lärosätenas årsredovisningar och via sammanställning av statistik och uppföljning. Den sker också via myndighetsdialog med lärosätena. Vidare redovisas i budgetpropositionen högskolors och universitets utveckling med detaljerade beskrivningar av hur antalet nybörjare och examinerade utvecklas . Det är för mig något oklart varför i den här fallet lämnar en detaljstyrande rekommendation och varför M och KD väljer att lyfta upp den i sin följdmotion. Vi socialdemokrater vill se mer generell styrning och mindre detaljstyrning. Det brukar ofta låta som att delar denna syn på ledning och styrning. Men det gör de tydligen inte i det här fallet. Här är det plötsligt viktigt att avvika från det samlade sättet att följa upp högskolor och universitet för att rikta en detaljstyrande uppmaning från . Det framgår inte heller vilken information det är motionärerna anser saknas i den omfattande uppföljning som genomförs. Vi socialdemokrater i utbildningsutskottet delar till fullo regeringens syn. Man bör inte frångå den uppföljningsordning som gäller, och befintlig uppföljning ger omfattande och tydlig information inom området kompetensförsörjning för både skolan och vården. Frågan om fler platser på bristyrkesutbildningar är bara en del av den viktiga kompetensförsörjningen. Vi socialdemokrater ser varje ytterligare student som väljer att läsa till sjuksköterska, lärare, förskollärare eller barnmorska som oerhört viktig – inte som, som högermotionärerna beskriver det, en meningslös sysselsättningsåtgärd. Men vi ser också att det i grunden är förbättrade villkor för de yrkesverksamma i dessa bristyrken som är en långt viktigare åtgärd för att komma till rätta med kompetensbristen. Här är inte minst de moderatledda regionerna svaret skyldiga. I detta anförande instämde och (båda S). 15 (M): Det råder stor brist inom flera legitimationsyrken i vården, egentligen inom alla kategorier. Det skiljer sig mellan regionerna, men en bedömning är att det saknas upp mot 40 000 sjuksköterskor. I skolan saknas det enligt en undersökning som SCB gjort upp mot 36 000 lärare, vilket gör att det finns risk att en femtedel som jobbar i skolan inte är legitimerade. Samma undersökning visar att det finns en brist på upp mot 45 000 förskollärare. Det finns även en del brister inom olika ingenjörsyrken. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Jag är glad att har granskat det riktade utbyggnadsuppdraget –2019. Möjligen har vi läst granskningen på olika sätt i olika partier. Vi ser att det är ganska graverande klagomål som framförs. Man har inte lyckats med utbyggnadsuppdraget. Det handlar alltså om att få till utbyggnader i bristyrkena. Det handlar inte om att öka antalet högskoleplatser generellt. Det kan i och för sig vara bra, men det här var ett riktat uppdrag att öka utbyggnaden inom bristyrkena. Därför skrev M och KD en följdmotion. Jag är mycket glad över att vi nu har två tillkännagivanden, som jag förstås står bakom. Jag ställer mig även bakom reservation nummer 3. Att vi vill göra en detaljgranskning, som kallar det, är förstås för att man inte lyckats med uppdraget. Hade man lyckats hade vi inte behövt göra så här. Det är viktigt att det görs en uppföljning, så det är märkligt att man inte vill ställa sig bakom vår uppmaning att göra en. Även om man tycker att man är nöjd är det viktigt att man gör en uppföljning för att se om man verkligen är nöjd. Det är märkligt att man inte ställer sig bakom vår uppmaning om en uppföljning, men vi står självklart bakom den i vår reservation. Om man ska trivas i ett bristyrke är det viktigt att det finns utbildad personal. Det blir en svårighet om det finns outbildad personal, till exempel obehöriga lärare. Att det finns utbildad personal ökar chansen att man stannar kvar på en utbildning. Ett annat bekymmer är att man inte har fört en diskussion med lärosätena om den här utbyggnaden för att se vilka möjligheter lärosätena har. Det är också viktigt att man får genomströmning, det vill säga att studenterna fullföljer sin påbörjade utbildning. Annars blir de tyvärr inte färdigutbildade för bristyrkena. Vi tycker att pengarna har satsats på fel saker. Man har byggt ut utbildningen på högskolan men inte inom bristyrkena. Man har inte sett till att det blir ökad genomströmning eller färdigutbildade studenter inom bristyrkena. Jag hoppas förstås att kan ställa sig bakom våra tillkännagivanden och även våra reservationer. Det måste ske en uppföljning av ett så här tydligt utbyggnadsuppdrag. 16 (S) replik: Poängen i mitt anförande är att det görs en väldigt gedigen uppföljning av uppdragen till högskolor och universitet, som även inkluderar det riktade uppdraget. Dessutom görs en samlad uppföljning av kompetensbristen inom olika yrkesområden – skolan, vården och så vidare. Vi förstår inte riktigt varför man då, som ni vill, skulle plocka ut just det riktade uppdraget gällande förskola, sjukvård och samhällsbyggnad och titta på det isolerat i stället för på den generella, breda uppföljningen, med otroligt mycket information, och den samlade kompetensuppföljningen. Vad är det för information som ledamoten anser inte finns? Det är inte sant att det inte har förekommit någon diskussion med lärosätena. Det sker årliga lärosätesdialoger och annan uppföljning, och det framgår också av skrivelsen att man har justerat uppdraget för att möta de olika förutsättningarna hos de olika lärosätena. Den dialogen förs och har förts kontinuerligt. 17 (M) replik: om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Granskningen har skett . Om man hade varit nöjd hade man inte behövt göra denna kritiska granskning. Det har säkert skett en uppföljning, men den har alltså inte varit tillräcklig. Det har inte förbättrats . är ändå en för en student, som kanske blir färdig lärare . Därför vill vi ha en tydligare uppföljning. Vi tycker att all uppföljning är bra. Men när ett uppdrag inte fungerar måste man fokusera på det uppdraget. Därför vill vi ha en extra uppföljning här, men vi tycker att all uppföljning är bra. Alla uppdrag som ska utföras kostar pengar och ska också leda till något. Vi tycker alltså att det är mycket bra med uppföljningar. Därför är jag förvånad över att S inte vill ha en uppföljning av just detta, där man tyvärr har misslyckats. När det gäller dialog med lärosäten säger lärosätena själva att de inte har haft möjlighet att utföra detta uppdrag. Då måste man ha en dialog med lärosätena och fråga hur kraven kan uppfyllas. Det handlar om utbildning där man har sett att det har funnits brister. Då måste man titta på hur man kan lösa det. 18 (S) replik: Vi tar det ett varv till. Vi är också för uppföljning, och omfattande uppföljning görs. Ytterligare administrativa detaljpålagor framstår däremot som väldigt onödiga, särskilt i detta fall. När det gäller varför det här riktade uppdraget och kanske detaljstyrningen är viktig i det fallet handlar det om att öka trycket på lärosätena att prioritera dessa utbildningar. Jag är själv lärarutbildad. Det råder brist på disputerad personal inom lärarutbildningarna. tror jag att det var av de fasta fakultetsmedlen som gick till forskning och forskarutbildning för lärarutbildningen, som är universitetens och lärosätenas största professionsutbildning. Jag kan inte de exakta siffrorna , men något säger mig att det inte har ändrats så väldigt mycket. Därför behöver vi skapa ett tryck på lärosätena att prioritera dessa utbildningar. 19 (M) replik: Självklart är vi för att det ska finnas välutbildade och disputerade lärare på lärarutbildningen. Vi är också de första att säga att vi kanske måste förbättra lärarutbildningen och se nya grepp inom utbildningen. Vi kanske även ska ha fristående lärarutbildningar. Vi tycker absolut att det vore bra. Bekymret är dock att man för en dialog men att det ändå inte leder till resultat. Då tycker jag att man måste fördjupa dialogen, och det är det vi vill göra. Därför vill vi också ha en tydlig uppföljning inom just detta område, men också inom hela det stora området. Det finns ju många andra bristyrken. Här pratar vi om vårdpersonal och läraryrken, men det finns förstås också många andra yrken där vi behöver uppföljning. Men detta uppdrag handlar om just dessa bristyrken, och här behöver vi ha en tydlig, riktad uppföljning. 20 (SD): om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor Låt mig först och främst yrka bifall till reservation nummer 3. Regeringens satsningar på utbildningsplatser för bristyrken är i grunden bra. Att utbilda människor till yrken som hela samhället har nytta av och som behövs är i grunden ett välkommet initiativ. Oavsett vad som har antytts här i talarstolen tidigare under denna debatt finns det nog ingen skillnad i synsätt mellan partierna när det gäller detta. Vi tycker alla att det är bra att göra den typen av satsningar. Men det är inte den generella politiken som har att granska utan vissa, särskilda saker. Det handlar om hur effektivt man har lyckats få till dessa utbildningsplatser och hur det har hanterats. Där pekar på ett antal allvarliga brister gällande dessa extra utbildningsplatser. säger att det inte bara för att man anslår medel och beordrar att några lärosäten ska tillsätta extra utbildningsplatser är givet att de tillsätts över huvud taget eller att det fungerar hela vägen. Det är därför vi måste ha en uppföljning och någon typ av kontroll av att det verkligen fungerar som det ska. Ett problem man kan stöta på är exempelvis att studenter kanske inte har intresse av att söka platserna. Det ska finnas intresse för att söka platserna för att det ska fungera effektivt. Vi måste ha lärare med rätt kompetens som ska anställas; det kan också vara ett problem. Det är många pusselbitar i hela kedjan som måste fungera för att satsningarna ska vara effektiva. Här har det brustit på ett allvarligt sätt, vilket också konstaterar i sin rapport. menar att en trolig anledning till att dessa utbildningssatsningar inte har fungerat tillfredsställande är att det har brustit i dialogen med berörda lärosäten. Antingen har dialoger inte ägt rum eller så har de varit bristfälliga och alltså inte tillräckliga. När regeringen gör satsningar av denna storlek är det minsta man kan begära att den i förväg kontrollerar att de kommer att fungera och att lärosätena har möjlighet att genomföra utbildningarna samt att det följs upp på ett riktigt sätt. menar att så inte är fallet. De mest framgångsrika satsningarna har enligt granskningen gällt ingenjörsutbildningarna. Detta är kanske en välbehövlig signal till regeringen om att permanent öka antalet platser på just ingenjörsutbildningar. Det finns ett samhälleligt behov av dessa utbildningar, och det finns ett intresse från blivande studenter av att söka utbildningarna. Regeringen skriver i sitt svar till : ”Bristen på lärare i skolan och personal inom … sjukvården är … inte möjlig att lösa enbart genom att utbilda fler. Det krävs att yrkenas attraktivitet ökar med goda … arbetsvillkor.” Detta är helt sant. Tyvärr kan vi konstatera att regeringens politik har fått helt motsatt effekt. Läraryrkets status har stadigt sjunkit , och arbetsmiljön är på vissa håll, inte minst i utsatta områden, under all kritik. Här krävs en ny politik av en ny regering för att vända den negativa trenden. En annan aspekt av den aktuella granskningen är att vårt utbildningssystem inte riktigt är funktionellt. Om vårt system för högre utbildning fungerade bättre skulle dessa särskilda utbildningsinsatser inte behövas. Regeringen har alla verktyg att ta till för att styra antalet platser på högskolorna, men regeringen är tydligen inte tillräckligt effektiv på detta område heller. om riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor kritiserar regeringens särskilda utbildningssatsningar speciellt för att uppföljning och utvärdering inte har skett på ett lämpligt sätt. Inte heller har målsättningen varit tillräcklig. Regeringen måste självklart sätta upp tydliga, utvärderbara mål och följa upp och utvärdera de satsningar som görs, speciellt med tanke på de kostnader som det ändå handlar om. Seriösa utvärderingar gör att man kan förbättra framtida satsningar och justera misstag. Det borde vara en självklarhet vid denna typ av tillfälliga satsningar. Vi kan beklaga att det tydligen inte riktigt har gått fram till regeringspartiernas representanter att detta också är nödvändigt. 21 (S) replik: Jag undrar lite om ledamoten och jag har läst samma uppföljning. Jag citerar: ”Enligt är utbyggnadsuppdragen till stora delar tydligt utformade.” Ytterligare citat: ”konstaterar att regeringen regelbundet har följt upp hur utbyggnaderna på lärosätena fortlöper.” För mig är det ganska tydligt.