prot · H80981 · 2021-02-12 00:00:00 — Har man vänt på alla stenar i ? Har man vänt på alla ”plättlättar”? Och varför tar det så ? Jag noterar att statsrådet inte sa emot min spekulation om att det är som bromsar även i den här frågan. Vi vet att det finns två regeringspartier. Vi vet att det ena regeringspartiet rör sig i vissa kretsar och har haft ledande företrädare som rört sig i en viss miljö. Jag utesluter inte att den här förseningen beror på att regeringspartierna inte är överens. Låt mig vara tydlig: Regeringens arbete kommer att utvärderas efter att varje Gävlebo och varje svensk medborgare kunnat följa om de här personerna rör sig ute i det öppna samhället eller inte. Vi kan räkna dagar, och så tar vi reda på när de här personerna blir utvisade eller inlåsta eller av annan orsak inte utgör ett säkerhetshot. Det är den faktiska utvärderingen – inte statsrådets retorik här i kammaren. Jag skulle vilja veta: Har regeringen vänt på alla stenar för att skydda svenska folket från terrorism och säkerhetshot? 20 Statsrådet (S): Den har kraftigt ökat skyddet för mot terrorism. Vi har gjort det i breda överenskommelser med flera av de riksdagspartier som finns representerade i den här kammaren. Vi har skärpt lagstiftningen, skärpt straffen och gett polisen och Säkerhetspolisen nya verktyg. Vi har dessutom tagit initiativ till en översyn av den lagstiftning som vi diskuterar just . Både Socialdemokraterna och har gett direktiv till en utredning som handlar om att se över och skärpa lagstiftningen på det här området. Jag har också redogjort för vilka skärpningar utredningen föreslår. Jag har också förklarat att anledningen till att det har tagit en del tid är att det är fråga om komplex lagstiftning som dessutom bör synkas med den strafflagstiftning vi uppdaterar . Den ena lagstiftningen bygger på den andra lagstiftningen, och de måste gå ihop. Det är förklaringen. Vi har inget intresse av att vänta med att införa ny lagstiftning, men den måste fungera och bli effektfull mot de individer vi vill skärpa kraven på. Det här är alltså en fråga som vi kommer att fortsätta driva med kraft. Det är ingen fråga vi tar lätt på. Jag tycker att det i grunden är bra att riksdagspartierna är överens om att mer måste göras på området. Jag kan avslutningsvis konstatera att det nog är så att Marttinen och jag har olika värdegrund, att vi inte har exakt samma syn på hur ett samhälle byggs, hur man håller ihop ett samhälle och hur man bekämpar terrorism. Varje gång jag diskuterar terrorism är jag väldigt noga med att ta upp alla de hot som kommer mot . Säkerhetspolisen lyfter fram både det islamistiska hotet och det högerextrema hotet och är tydlig med att det högerextrema hotet har ökat och att det kopplat till de grupperna finns en stor risk för terrorattentat. Jag tror att det är viktigt att vi som land tar alla typer av terrorhot på absolut största allvar. Det kommer den här regeringen att fortsätta göra. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:374 om andningsmasker 21 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag grundar min uppfattning på när jag påstår att polisens upphandling av skyddsmasker avbröts för att den behövde revideras. Vidare har hon frågat mig om jag och regeringen anser att tillverkning av skyddsmasker i stället ska ske i egen regi, hur jag avser att säkerställa att processen inte drar ut och att vår beredskap på andningsmasker inte havererar samt om jag planerat någon form av beredskapsanskaffning av skyddsmasker inför kommande tioårsperiod. Regeringens historiska satsning på skapar bättre förutsättningar för anställda att utföra sitt arbete effektivt och med god arbetsmiljö. Myndigheten har i sin interna resursfördelning ansvar för att se till att tillhandahålla utrustning som uppfyller rådande krav på skydd. Inom EU finns regler som bland annat slår fast att skyddsprodukter ska vara CE-märkta. För att uppfylla kraven på CE-märkning och säkerställa att de anställdas skyddsutrustning utvecklas i enlighet med de senaste rönen inom materialutveckling initierade en upphandling för anskaffning av skyddsmasker. Det är själv som bäst kan bedöma behovet av och kvaliteten på den skyddsutrustning som ska användas inom myndigheten. Enligt krävdes en revidering av upphandlingen på grund av brister i den formella processen. Jag har försäkrat mig om att arbetet för anskaffning av skyddsmasker nu fortsätter och kommer givetvis att följa det arbetet. Huruvida tillverkning av skyddsmasker ska ske i egen regi är upp till myndigheterna att bedöma. har överlag en god förmåga och fungerande system för anskaffning av skyddsmateriel som uppfyller myndighetens behov. På motsvarande sätt kan andra myndigheter och aktörer genomföra upphandlingar av skyddsmateriel om de bedömer att det finns behov av sådan utrustning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, lagerhåller filter till Skyddsmask 90 efter överenskommelse med , . Dessa nya filter kallas eftermarknadsfilter. De kan beställas mot ersättning av aktörer med samhällsviktig verksamhet som inte har möjlighet att beställa filter via egna avtal eller upphandlade leverantörer. Mot bakgrund av detta ser regeringen inga behov av att ta initiativ vad gäller beredskapsanskaffning av skyddsmasker. Jag följer självfallet frågan. 22 (M): Jag tackar herr ministern för svaret. Det var som poliser, ambulanspersonal och räddningstjänster över hela landet skulle få 55 000 nya andningsmasker. Det var ett arbete som var påbörjat . Ett företag fick ett tilldelningsbeslut; hade den dagen beslutat om att tilldela dem ett kontrakt för detta. Polisen hade tagit emot anbud från fyra anbudsgivare. En av dem föll bort för att den inte hade med några bilagor. Den andra föll bort för att den inte uppfyllde samtliga kvalificeringskrav. En tredje föll bort eftersom samtliga krav på produkten inte uppfylldes. Alltså fanns den fjärde kvar, som fick affären. kom ett beslut om att hela upphandlingen skulle avbrytas. I det dokumentet hänvisades det till bristande konkurrens. Hela upphandlingen gick alltså i papperskorgen, och hela processen måste tas om från början. Det kanske var rätt – det vet jag inte. Jag vet dock att de här andningsmaskerna hade varit till ganska stor hjälp nu under den förskräckliga pandemin. Men även om inte bedömde att risken för allmän smittspridning i var så stor finns det annat som jag tycker är lite märkligt i det här. För det första: Hur kom det sig att upptäckte de påstådda bristerna först efter att man fattat tilldelningsbeslutet? För det andra: Ministern säger – i stället för att hänvisa till den brist på konkurrens som polisen refererade till – att vissa steg i upphandlingsprocessen behövde revideras. Då börjar jag fundera. Vad var det egentligen som hände? Ministern säger alltså i sitt svar att ”har överlag en god förmåga och fungerande system för anskaffning av skyddsmateriel”. Vad var det då som hände i det här fallet, när man upptäckte bristerna först efter att man hade fattat ett tilldelningsbeslut? Hur god är då förmågan, och hur fungerande är systemen? Vilka revideringar är så viktiga att man avbryter en tilldelad upphandling? Jag undrar om statsrådet vill vara vänlig att redogöra för de punkterna. Om det beror på brist på konkurrens borde väl upphandlingen ha avbrutits innan man gjorde tilldelningen? Man visste ju redan då hur många som var med i matchen. Har ministern någon aning om ifall det är vanligt i Myndighetssverige att man avbryter upphandlingar efter att ha beslutat att någon ska tilldelas kontraktet? I de myndigheter ministern ansvarar för, är det vanligt att man avbryter upphandlingar efter tilldelningsbeslut? Försvarets gamla Skyddsmask 90 betecknas av både försvaret och MSB som en av världens bästa skyddsmasker, men de maskerna fick ändå inte användas. hade 2018 förbjudit kommunernas användning med hänvisning till att skyddsmask 90 saknade CE-märkning. Flera räddningstjänster bad om undantag men fick nej. Men gjordes en upphandling av masker som var CE-märkta. När polisen ändrade sig om tilldelningsbeslutet var det ett gäng räddningstjänster som inte fick den informationen. De trodde alltså att man gick vidare. Hade det inte varit på sin plats att ge alla parter som var med i upphandlingen den informationen? Vad var det som hände egentligen? 23 Statsrådet (S): Tack, , för interpellationen! Den börjar närma sig myndighetsfrågor snarare än regeringsfrågor, vill jag säga. Det är ju inte ovanligt att det blir problem med upphandlingar, varken i privata företag eller i myndigheter. I det här fallet är det precis som interpellanten säger: Det uppstod tvivel kring om upphandlingen skett i enlighet med kraven i konkurrenslagstiftningen, och då drog man tillbaka detta. Men man gjorde också en anmälan till polisens avdelning för särskilda utredningar för att utreda det, så det sker en granskning av om det har gått rätt till och hur man ska göra framöver för att dra lärdom av det. Jag kan inte säga att det verkar ha gått helt bra eftersom man har hamnat i den här situationen och man till och med granskar internt hur det har gått till. Däremot är jag helt trygg med att myndigheten har både de resurser och pengar och den kunskap som krävs för att upphandla skyddsutrustning till sina medarbetare. Man har gjort väldigt stora satsningar på medarbetarskydd , och de upphandlingarna har de facto lett till att både materiel och annat har förbättrats för polisanställda i tjänst. Det är ju bra. Vad jag förstår jobbar man nu med en ny kravställan och bereder detta internt i . Men det är mer en fråga för , menar jag. Jag har fått information om att FMV har initierat en upphandling i konkurrens för anskaffning av skyddsmasker för leverans till myndigheter som Försvarsmakten, kommuner och regioner och räddningstjänster. Återanskaffningen kommer att uppfylla alla EU:s direktiv och bli CE-märkt. har ännu inte beslutat om de ska delta i den här upphandlingen eller om de ska initiera en ny, egen upphandling. Det är den information jag har . 24 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har ju i min interpellation ställt flera frågor. Jag frågar hur statsrådet avser att säkerställa att processen inte drar ut och att vår beredskap vad gäller andningsmasker inte havererar. Här uppfattar jag att ministerns svar är att han har försäkrat sig om att arbetet för anskaffning av skyddsmasker nu fortsätter och att han kommer att följa det arbetet. Men jag undrar hur ministern avser att säkerställa att det inte havererar igen. Är det något vi har lärt oss av denna pandemi är det väl vikten av att ligga i framkant, vikten av att vara förberedd och vikten av att ta på sig ledarskap i svåra frågor. Är vi förberedda vad gäller godkända andningsmasker för vår duktiga personal inom polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård? Ligger vi i framkant i vår beredskap gällande andningsmasker? Vidare frågar jag om statsrådet planerat någon form av beredskapsanskaffning av skyddsmasker inför kommande tioårsperiod. Jag tänker ju att det är viktigt att ligga i framkant, att vara förberedd. Här får jag ett tydligt svar – tack, herr minister, för det! – att ministern inte ser något behov av att ta ytterligare initiativ vad gäller beredskapsanskaffning av skyddsmasker. Men då undrar jag vad det är för hemligt lager av CE-märkta masker ministern har som jag inte ser. har efter ett EU-beslut gett dispens för att använda Skyddsmask 90 och gjort det möjligt för bland annat räddningstjänst och sjukvårdspersonal att använda skyddsmasken under pandemin. Ändå har den stoppats, exempelvis av Kriminalvården . Deltagare i Kriminalvårdens grundutbildning har drabbats av syrebrist när de använt Skyddsmask 90 på övningar. Efter att huvudskyddsombudet lagt skyddsstopp får masken inte användas. Övningsverksamheten på grundutbildningen hade legat nere ganska länge, men man beslutade att den kunde fortsätta om deltagarna hade skyddsutrustning på. Det dröjde dock inte länge innan man fick rapporter om att det bara krävdes en liten ansträngning för att deltagarna skulle få symtom på syrebrist. Det handlade om huvudvärk, yrsel och illamående. Enligt källor har FMV skapat en samverkansgrupp för CBRN med de myndigheter som ingick i den avbrutna upphandlingen, där man ungefär efter att den tilldelade upphandlingen avbrutits diskuterar att återanskaffa Skyddsmask 90 i stället men som CE-märkt. Var den tidigare upphandlingen då inte rätt kravställd? Eller var det så att kraven var de rätta men önskemål om att ha Skyddsmask 90 av okänd anledning övertrumfade uppsatta krav? Detta trots att den skyddsmasken inte verkar fungera för exempelvis Kriminalvården. Vet statsrådet något om detta? Jag har tagit del av en mejlväxling där det framkommer att FMV fortfarande anser att Skyddsmask 90 är en av världens bästa skyddsmasker och att dess prestanda och livscykelkostnad är så fördelaktig att Försvarsmakten avser att återanskaffa den. Är det den återanskaffningen som ministern åsyftar när han säger att han inte ser behov av att ta initiativ vad gäller beredskapsanskaffning av skyddsmasker? 25 Statsrådet (S): Jag har svårt att förstå vad interpellanten menar med interpellationen. Polisen har välförsedda lager av den skyddsmask man har. Den fungerar , i pandemin som just nu råder. Man är mitt uppe i en process för att anskaffa nya skyddsmasker för en växande organisation . Hur man fattar det beslutet och exakt vilka krav man ställer på den skyddsmasken menar jag ska vara en fråga för myndigheten. Jag har fullt förtroende för att är bäst lämpad att kravställa anskaffningen av den nya skyddsmasken. Om man väljer att gå in i FMV:s upphandling eller om man väljer att göra en egen upphandling är upp till myndigheten att avgöra. Jag har fullt förtroende för att myndigheten kan göra de avvägningarna, så jag har inget ytterligare att säga. De har resurser, de ska upphandla ny skyddsmask och de har ett ansvar att se till att den beredskapen upprätthålls . Det är myndighetens ansvar att göra det, och jag är helt säker på att de kommer att göra det. Jag kan konstatera att den upphandling som initierades inte gick som det var tänkt. Det har man startat en utredning av, och vi får se vad den utredningen kommer fram till. 26 (M): Det för mig absolut viktigaste är att har beredskap gällande andningsmasker så att vi klarar oss i händelse av ytterligare en kris eller annan situation där vi behöver andningsmasker. Därför undrar jag om ministern avser att säkerställa att den här processen inte drar ut . Det är ju inget som säger att det dröjer till nästa kris. Den nuvarande kan fortsätta länge till, och det kan komma en ny . Vi bör ha beredskap inför en ganska framöver. Enligt uppgift från MSB kan regeringen själv föreskriva vad gäller dispens för Skyddsmask 90. fattade ett beslut om att man får göra undantag under pandemin, men om jag förstått det rätt kan regeringen själv fatta beslut om att ge dispens i frågan. Jag undrar om regeringen har för avsikt att komma med en förordning som medger avsteg för räddningstjänst och ambulanspersonal gällande Skyddsmask 90. 27 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att polisen säger att man har goda förråd av, som det heter, världens bästa skyddsmask just . Det är inga problem med detta under pandemin; lagren är goda. Man är mitt uppe i arbetet med en framtida upphandling, som olyckligtvis fick göras om men som utreds. Jag är helt säker på att polisen är bäst på att kravställa när det gäller vilken skyddsmask man behöver framöver och att man också tar höjd för eventuella framtida pandemier eller andra händelser som kräver skyddsmask – polisen måste kunna skydda sin personal. Jag har därför inget mer att tillägga i denna fråga utöver det jag redan har sagt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:392 om digitalisering och yttrandefrihet 28 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att det är rimligt att gränsdragningen för vad som får och inte får sägas i den politiska debatten läggs ut på entreprenad till privata företag och därigenom frikopplas från vår nationella yttrandefrihetslagstiftning, eller om jag kommer att vidta några åtgärder. Yttrandefriheten har en lång tradition och en stark ställning i och utgör en av demokratins hörnstenar. Det senaste årtiondets digitala utveckling har inneburit att de stora digitala plattformarna med användargenererat innehåll har blivit viktiga förmedlare av det fria ordet. som detta är en i grunden positiv utveckling som gett många fler möjligheten att komma till tals har den också medfört utmaningar, bland annat när det gäller spridningen av olagligt material på internet. Internet ska inte vara en frizon för brottslighet. har därför länge arbetat aktivt för en balanserad reglering för tillhandahållare av förmedlingstjänster inom EU. Vi behöver en tydlig reglering i botten, som stävjar bland annat vissa former av terrorpropaganda, olaga hot, hets mot folkgrupp och sexuellt övergreppsmaterial, men företagen måste också ta eget ansvar eftersom allt aldrig kommer att gå att reglera i lag. Det är regeringens ståndpunkt att tillhandahållare av förmedlingstjänster behöver ta ett större ansvar för att ta bort och hålla borta uppenbart olagligt innehåll. har presenterat ett förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster, och det är välkommet att har lyssnat på den svenska linjen. Förslaget innebär bland annat att harmoniserade mekanismer för hantering av uppenbart olagligt innehåll införs. Förslaget innehåller däremot ingen grund för att bestämma vad som ska anses vara sådant innehåll. Detta bestäms enligt förslaget i nationell lagstiftning eller, i vissa fall, i . Yttrandefrihet gäller dock för den enskilde gentemot det allmänna, och rätten att uttrycka en åsikt innebär således inte en skyldighet för enskilda aktörer att sprida den. De stora internetplattformarna är inte allmänna utan privata aktörer. Den enskildes användning av plattformarnas tjänster styrs av användarvillkor som den enskilde accepterat för att kunna nyttja tjänsten. Enligt förslag kommer detta även fortsättningsvis att vara en fråga mellan plattformar och deras användare. Det är med andra ord en civilrättslig, avtalsrättslig fråga mellan den enskilde och plattformen. Med tanke på den centrala ställning företagen har för möjligheten att yttra sig på nätet är det självklart viktigt att både användarvillkor och arbetet med villkorens efterlevnad präglas av tydlighet och transparens. 29 (SD): Tack, digitaliseringsminister , för svaret! debatterar vi alltså de globala techjättarna, i synnerhet Google, Facebook och Twitter, och deras inskränkningar i åsiktsbildningen på nätet samt hur de genom sin monopolliknande ställning kan manipulera demokratiska val. Tyvärr fortsätter regeringen på den inslagna linjen, och med detta interpellationssvar blir det än tydligare var regeringen står. Det är svårt att tolka det på något annat sätt än att regeringen är ganska bekväm med att privata företag begränsar och censurerar konservativa röster till förmån för primärt progressiva röster på vänsterkanten. Aldrig förr har väl en socialdemokrat så engagerat försvarat den fria företagsamheten som . Framför allt i , men också här hemma i , har Facebook, Google och Twitter tagit politisk ställning. Detta kan ledas i bevis via ett antal spår, men tydligast är att nästan alla uppmärksammade fall av åsiktsmanipulation eller borttagande av material lutar åt ett specifikt håll i det politiska spektrumet. Det är inte första gången jag och berör frågan om nätjättarnas växande makt. Det är däremot första gången som jag ges möjlighet att tala efter Ygeman, och jag har därmed möjlighet att bemöta hans argument – inte sällan ganska tölpiga oneliners om att SD vill försvara allt från barnporr till terrorism. Det spelar liksom ingen roll hur tydlig man är med att det är innehåll som är lagligt i samhället i övrigt som går i försvar för och att det är yttrandefriheten man vill värna. Sedan jag skrev denna interpellation har det också hänt en del i frågan, nämligen att man från har levererat ett förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster eller Act, som den också heter. Denna är tänkt att på olika sätt reglera nätjättarnas aktiviteter på den europeiska marknaden, och det är uppenbart att Socialdemokraterna och har helt olika ingångar i detta arbete. Medan vill försvara medborgarnas rätt att uttrycka sig fritt tycks regeringens ingång vara att plattformarna ska rensas mer, inte bara på olagligt innehåll utan även på sådant som inte är olagligt. Jag vill i sammanhanget upprepa ett stycke ur digitaliseringsministerns interpellationssvar om borttagande av innehåll: ”men företagen måste också ta eget ansvar eftersom allt aldrig kommer att gå att reglera i lag”. Sug lite på den formuleringen – den är en sur karamell när det gäller den fria åsiktsbildningen. Act var uppe för överläggning i näringsutskottet hade jag och ett antal konkreta punkter som vi menar borde bli linje i förhandlingarna i EU. Tyvärr kan jag konstatera att och regeringen motsätter sig dessa, i alla fall . Jag vill dock ta tillfället i akt att här i kammaren berätta lite mer om våra förslag, men eftersom tiden håller på att rinna ut väntar jag till mitt nästa anförande. 30 Statsrådet (S): Det verkar råda viss förvirring i denna fråga. Därför tänkte jag försöka tydliggöra den för med ett par exempel, och så får kommentera dem. Jag är den förste att vilja begränsa internetplattformarnas makt, och DSA är ett bra verktyg för detta. Det är dock inte möjligt att reglera allting i lag. Om man som vill skulle kräva att bara det som regleras i lag kan tas bort blir det väldigt mycket material som tas bort från internetplattformarna som då inte kommer att tas bort. lyfter gärna fram sin favoritpolitiker och att han, efter att ha uppmanat till våld, stängdes av från Twitter. Detta kan man ha olika åsikter om. Men Twitter har också plockat bort 2 miljoner andra konton på den grunden. Det är vänsterextremister som uppmanar till våld, och det är och . Skulle man göra som vill skulle vi alltså öppna för en flodvåg av i storleksordningen 2 miljoner konton, som skulle kunna sprida terror- och våldspropaganda. Är det verkligen detta vill? Jag tror inte det. Men får gärna förtydliga. Vi har frågor om gromning på nätet, det vill säga när pedofiler agerar på nätet för att på det sättet lura barn att skicka bilder och göra andra saker. Detta kontrollerar internetföretagen genom att sätta tydliga spärrar för vad som får göras och inte göras på deras konton. Det är alldeles självklart att ett företag som Tiktok har betydligt tuffare regler för sådant – vad som får sägas och hur användare får uppvaktas på nätet – än exempelvis Tinder. Är det verkligen rimligt att vi i lag ska förbjuda Tiktok att försvåra för gromning på nätet? Sedan har vi det tredje fallet, när det som upplevs vara hat och hot på en plattform inte är det i lagens mening. Jag ska läsa upp ett sådant exempel för ; han är säkert väl bekant med det. Jag vill fråga honom varför han vill lagstifta för att skydda denna typ av uttalanden. , liberal politiker i , fick följande skrivet till sig på nätet: ”Åk till och ha allvarssamtal med folk du kommer få en pistol upp i ditt rövhål din lilla bög.” Detta är inte hat eller olaga hot i lagens mening, men det plockas bort av internetföretagen. vill lagstifta så att internetföretagen inte ska kunna ta bort det – varför? 31 (SD): Det blir en tråkig diskussion med digitaliseringsminister , som jag tror spelar oförstående för vad det är som vi är ute efter. Jag har varit jättetydlig med att det som är olagligt i den fysiska världen ska vara olagligt även på internet. Sådant som barnpornografi, terroristuppmaningar, uppvigling och hets mot folkgrupp går alltså per automatik bort. Men sedan finns det ett problem med att det ibland blir lite tillspetsat i debatten. Det exempel som nu läste upp var naturligtvis riktigt grovt. Jag har inga synpunkter på om det rent av skulle vara olagligt och kunna tas bort.