prot · H809128 · 2021-05-27 00:00:00 — Vi har ju redan det beslutade vildsvinspaketet, som kom i handlingsplan 2 för livsmedelsstrategin. Arbetet förstärks nu med ytterligare 20 miljoner, bland annat för att subventionera kostnaden för trikinanalyser. Med stor glädje kunde jag se att den restaurang som jag har närmast mig på den ort där jag bor hade svenskt vildsvinskött på menyn. stod det inte svenskt, men jag frågade – det var svenskt. Jag får återkomma till den andra frågan i nästa inlägg. 125 (SD) replik: Jag fick inte riktigt svar av på min fråga. Varför stanna vid att jägaren själv kan sälja tio plus tio djur, utan att gå via vilthanteringsanläggningar, i stället för att låta antalet vara obegränsat? Det finns konflikter mellan jordbruk och jakt, men här står ju jägare och jordbrukare på samma sida. Det borde vi utnyttja till fullo. Det är ju inte söndagsjägare som jag som kommer att göra skillnad när det gäller vildsvinsstammen, utan det är de som är riktigt duktiga och riktigt drivna. De kanske kan skjuta fem djur på en helg. Tio plus tio djur för dem är väldigt lite. Det är de som kommer att kunna minska vildsvinsstammarna, och därför borde vi ha ett obegränsat antal djur. Jag vill jättegärna ha svar på den frågan. Den andra frågan är: Gör regeringen någonting för att minska spridningen av redan antibiotikaresistenta stammar? Vi har gjort och gör mycket för att inte nya stammar ska uppstå, men det finns redan stammar. Var tionde person som åker till får ju med sig en antibiotikaresistent bakterie hem. Då spelar det ingen jätteroll om vi blir ännu duktigare i för att stammar inte ska uppstå här, eftersom de inte uppstår här utan vi tar med oss dem från utlandet. De här två frågorna skulle jag väldigt gärna vilja ha svar på. Jag upprepar dem så att det inte blir otydligt: Varför inte tillåta jägare att sälja ett obegränsat antal vildsvin? Har regeringen åtgärder mot spridning av antibiotikaresistenta stammar som finns i utlandet? Jag vill passa på att säga att jag inte tror på att lönsamheten vänder i lantbruket. Jag tror att det är en coronaeffekt. Man äter mer hemma än på restaurang. 126 (S) replik: Tack återigen, , för frågorna! Varför inte tillåta ett obegränsat antal vildsvin? Jag tycker att regeringen har gjort väldigt mycket på det här området. Det är självklart en fråga som regeringen och vi följer noggrant, för om vi behöver göra mer ska vi självklart göra det. Det kanske inte är en helt främmande tanke . Vi får väl se var det landar med alla de satsningar som har gjorts . Men jag uppskattar verkligen att vi får mer vildsvinskött till oss konsumenter. Sedan är antibiotikafrågan en otroligt viktig fråga. Jag brukar lyfta den här från talarstolen så fort jag får möjlighet. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Jag är också jätteglad åt regeringens nya utredning för att minska antibiotikaanvändningen globalt. I är våra bönder, våra forskare, våra myndigheter och så vidare duktiga på det här, så vi har ju kunskap. Då ska vi sprida den och hjälpa andra i EU och övriga världen. Bakteriestammarna från utlandet är mycket oroväckande. Vi vet ju att precis som miljöförstöringen och klimatförändringarna känner inte antibiotikaresistensen några landsgränser. Därför är det otroligt viktigt att vi jobbar med den här frågan också globalt tillsammans och hjälps åt. Slutligen kan det vara så att coronan har effekt på efterfrågan på svenska livsmedel. Men jag tror att våra medborgare har fått upp ögonen för vilka fantastiska livsmedel vi har och värdesätter dem på ett annat sätt . Jag tror och hoppas verkligen att det kommer att hålla i sig efter pandemin. 127 (KD) replik: Tack, , för anförandet! Jag tänker ta vid efter det som ledamoten var inne på . Det är intressant att lyssna till ledamoten synsätt. Jag kan naturligtvis förstå att regeringen vill lyfta fram att allt är bra. Förvisso kan man säga att det till viss del är bra, för som ledamoten berättade förut ser allt bra ut på barometern. Förvisso har mjölkpriset och köttpriset just nu gått upp. Men precis som ledamoten var inne på går priset på foder och diesel upp. Så är det ju. Jag vill fråga ledamoten: Om allting är bra, varför hör vi då inte det när vi är ute och lyssnar på jordbrukarna? De är ju så tydliga med – det är i alla fall vad jag hör – att lönsamheten är för dålig. Vi beslutade om en livsmedelsstrategi , alltså . En av de bärande delarna i den var faktiskt att det skulle bli mer lönsamhet, men också att självförsörjningen skulle öka. visar det sig att självförsörjningen inte har ökat, tvärtom. Den ligger fast vid låga . Därför skulle jag vilja fråga ledamoten: Hur kommer det sig att det tog så , , för regeringen från att man skrev livsmedelsstrategin tills man gav ett uppdrag till olika myndigheter? Det skulle vara intressant att veta. 128 (S) replik: Tack, , för frågorna och för möjligheten att fortsätta diskutera de här viktiga frågorna som rör vår livsmedelsstrategi och hela livsmedelsområdet! Det positiva i mitt inlägg var faktiskt inte bara ett synsätt, utan det handlar faktiskt om fakta, vill jag påstå. Det är ju ett faktum att antalet mjölkkor och mjölkinvägningen ökar i landet . De här frågorna brukar ledamoten själv lyfta, så jag hoppas att han också är jätteglad över det här. Som jag sa i ett tidigare inlägg hoppas och tror vi att det är ett trendbrott och att vi nu vänder kurvan som tyvärr har varit nedåtgående , så att vi kan få mer svenska mejerivaror på våra hyllor och på våra tallrikar när vi serverar vår mat. lyfter också att lönsamheten är för dålig, och det är någonting som vi måste jobba med. Livsmedelskedjan är ju både lång och bred, höll jag på att säga. Det finns de i livsmedelskedjan som har en väldigt god lönsamhet, medan primärproducenterna ofta har en sämre lönsamhet. Det gäller att se över det här, vilket vi bland annat har diskuterat i utskottet i samband med UTP-direktivet som senare kommer för beslut i den här kammaren. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Jag ser ljust och hoppas att livsmedelsstrategin fortsätter att leverera. Det vet jag att den kommer att göra med de satsningar som regeringen gör. 129 (KD) replik: Tack, , för ditt svar! Precis som ledamoten är inne på – nu är vi tillbaka där vi slutade – har vi olika synsätt. Jag skulle verkligen vilja att jag kunde säga att det är positivt och att svenskt jordbruk har sådana möjligheter. Dock hör jag vad människor som jobbar med det här säger, och det är att det är tufft. Just nu går det bra, och det är jätteroligt. Men på mjölkens dag, som själv var med på, hörde vi ju vad bönderna sa. Jag byter lite spår nu och går in lite på vildsvin, som många av oss har bekymmer med. Det är intressant att läsa om hur mycket bekymmer det finns och hur det ställer till det för många av oss med så mycket vildsvin som det finns. Vi har hört att det kostar enorma pengar för jordbruket, 1,1 miljarder. Det är en gammal siffra från, tror jag, 2016, så det är mer nu . Därför tycker jag att det är så bra att regeringen har tagit till sig lite av det som vi föreslog , att trikintest skulle bli gratis. Det är ett jättebra förslag. Jag skulle vilja fråga rakt på sak: När får jägarna svart på vitt att när de skickar in ett sådant kommer det inte att kosta något? Kan ledamoten säga på rak arm vilket datum som gäller? 130 (S) replik: Jag vill börja med att återgå till den förra frågan. Du sa, , att jag säger att allting är bra. Jag lyfter fram vissa saker som är positiva, men jag har också sagt att det finns utmaningar och mycket kvar att jobba med. Men vi ser en trend som är lite positiv och ljus. Då gäller det att hålla i den och hoppas att det vänder, för vi har mycket arbete kvar att göra utifrån livsmedelsstrategin. Regeringen satsar därför otroligt mycket på handlingsplanerna, på de regionala livsmedelsstrategierna och framför allt på forskning och innovation. Det finns mycket kvar att göra, så jag är inte nöjd , ska du veta. Vildsvinsfrågan är jätteviktig, och regeringen har verkligen jobbat för att hitta lösningar i samverkan och dialog med jägarförbunden, LRF och oss politiker. Det gäller att hitta vägar framåt som är effektiva så att vi minskar vildsvinsstammen och skadorna men också får ut mer klimatsmart vildsvinskött på marknaden så att konsumenterna kan ta del av det. Utfodringen av vildsvin är också en viktig fråga, och det kommer ju en utfodringsproposition. Vi lyckades inte , men blir det intressant att också ta del av vad och andra tycker. Jag hoppas att vi kan hitta gemensamma lösningar som blir till gagn för både bönder och jägare. 131 (C) replik: Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Det är vi började denna debatt eftersom den har blivit avbruten av både återrapportering och frågestund. Jag ställde en fråga till Socialdemokraterna i mitt anförande, och jag har full förståelse för att man inte avbryter det man har tänkt säga för att svara på en fråga som dyker upp i debatten. Totalförsvarsfrågan och just försörjningsförmågan och försörjningstryggheten har varit viktiga parametrar som har funnits med som en av de röda trådarna, kanske inte i propositionen men i många av partiernas motioner i detta betänkande. Jag hänvisade i min fråga till att statsrådet på Folk och Försvar lyfte fram att man fått ett gediget underlag från FOI när det gällde totalförsvaret och försörjningsberedskapen. I detta sammanhang lovade statsrådet att det skulle tillsättas en utredning om vad en nationell samordnad försörjningsberedskap ska omfatta och hur den ska organiseras och finansieras. Det känns oerhört angeläget att denna utredning kommer igång, och därför har jag en fråga till ledamoten. Maj månad är på väg mot sitt slut, och i min värld är det den sista vårmånaden. Jag har i och för sig en bakgrund som lärare, och vårterminen varar ju fram till skolavslutningen. Möjligen ger det till. Men när kommer utredningen att sättas igång med tanke på att den är så angelägen? 132 (S) replik: Jag tackar för att hon upprepade sin fråga. Precis som du nämnde har FOI tagit fram ett gediget underlag, för det här är stora frågor som omfattar otroligt mycket. Jag vet att regeringen är på gång med denna utredning, men det är komplicerat och mycket att ta hänsyn till. Jag har inget exakt datum för när den kommer, men jag hoppas också att det blir eftersom det är viktiga frågor. Jag vill också lyfta fram att det är viktigt att vi tar lärdom av pandemikrisen. Den har ju visat på brister i vår beredskap, och därför är det viktigt att bestämma vad vi ska för beredskap inför kommande kriser, vad och hur mycket vi ska ha i lager och var och så vidare. Det gäller ju också att ställa om för att vara i vardagen. Vi behöver som sagt ha en ökad självförsörjningsgrad så att vi klarar oss bättre. Denna fråga spänner över flera olika utskott, och när det gäller hälso‑ och sjukvården har man redan lagt fram en utredning. Inom vårt område fick och ett uppdrag som överlämnades till landsbygdsminister . Det är alltså mycket på gång, men jag har inget exakt datum för den efterfrågade utredningen. 133 (C) replik: Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är extremt viktigt att detta kommer igång när man har utlovat det. I betänkandet talas det om ett antal utredningar och när de ska vara klara, och vi behöver få ett underlag för att kunna omsätta detta i reell politik. Det är lätt att säga att vi ska bygga upp beredskapslager och så vidare. Många av oss som är lite äldre tänker då på de lagerbyggnader som låg lite avlägset, men det handlar också om logistik och kommunikation, bland annat telekommunikation. I när man tar bort kopparnät och så vidare är det oerhört angeläget att verkligen säkerställa att vi har en robusthet i hela samhället inför den totalförsvarsutmaning som vi befarar kan komma framöver. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Det viktigaste är att utredningen kommer igång så att vi får ett underlag. raljerar man om att saker och ting göms i en utredning, men för att vi politiker i riksdag ska kunna fatta riktigt bra beslut är det viktigt att utredningar kommer på plats. Jag förstår att det upplevs som komplext och svårt. Men rapporten från kom 2020, och sa statsrådet att han skulle tillsätta en utredning. Jag hoppas att ledamoten kommer att använda sin påverkansmöjlighet för att trycka på behovet av att se utredningsdirektiven. 134 (S) replik: Återigen tack till som lyfter upp dessa viktiga frågor och även vikten av utredningar. Det är ju superviktigt att vi politiker får bra beslutsunderlag så att vi kan fatta kloka beslut. Den satsning regeringen nu gör på totalförsvaret är den största , och det är många viktiga delar i den. Bland annat behöver vi minska vårt importberoende och ställa om till ett fossilfritt lantbruk. Det här fanns med i vår utskottsrapport och är mycket viktiga satsningar för att få en god livsmedelsberedskap. Det handlar också om att integrera beredskapsperspektivet i det miljöpolitiska arbetet för att det ska vara långsiktigt hållbart. Dagens samhälle ser inte ut som förr, precis som ledamoten var inne på. Jag kommer också ihåg beredskapslagren i stora, gröna och lite gömda byggnader. ser hoten annorlunda ut och riktar sig mer mot informations- och cybersäkerhet. Landet blir angripet på ett annat sätt. Det handlar också om pandemier och andra sorters kriser, så vi måste givetvis rusta för olika scenarier. Jag tar med mig frågorna och driver på internt i mitt parti. Vi diskuterar ofta detta, och då passar jag alltid på att ta upp livsmedelsfrågorna. Vi får hjälpas åt framåt. 135 (MP): Fru talman, ledamöter och eventuella åhörare! Det gäller att hålla i kontinuiteten med tanke på den upphackade debatten, men jag ska göra mitt bästa för att återknyta. debatterar vi alltså flera olika livsmedelsfrågor. Jag ska börja med propositionen som handlar om material och produkter som kommer i kontakt med livsmedel. Det här är ju väldigt viktigt för människors hälsa. Låt mig börja med lite historik. var det en omfattande miljödebatt om ämnet bisfenol A, som fanns i nappflaskor, konservburkar och andra livsmedelsförpackningar. Jag minns att jag själv fick barn någonstans i samma veva. En kanadensisk miljöjournalist, , beskrev i boken hur han ökade halten av bisfenol A i urinen mer än sjufalt genom att bara äta konserver och dricka ur läskburkar . Det försvann snabbt ur kroppen igen, men det visade tydligt att det vi äter påverkar vår exponering för farliga ämnen. Bisfenol A innebär risker för människor. har länge velat begränsa användningen i hela EU och har verkligen drivit på. Det är en svensk framgång att gränsvärdena för bisfenol A har sänkts kraftigt. Livsmedelsförpackningar för små barn får inte överföra någon bisfenol A till barnmaten, och 2018 trädde kraftfullare regler i kraft som begränsade BPA. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel omfattas både tillverkare av material och produkter och livsmedelsföretagare av regler om livsmedelsförpackningar. , med de nya reglerna, kommer regelefterlevnaden att kunna bli mycket bättre, till gagn för både människors hälsa och miljön. I och med betänkandet kommer vi att ha en livsmedelslag som både reglerar material som kommer i kontakt med livsmedel och stärker efterlevnaden av lagen så att det blir en förändring på riktigt och inte bara en lag på papperet. Jag vill också uppmärksamma lite andra frågor i och med att det också är ett motionsbetänkande. har det uppmärksammats brister i kontrollen av slakterier. Det är helt oacceptabelt att djur hanteras på ett oetiskt sätt. Miljö- och jordbruksutskottet har ägnat flera möten åt att diskutera hur berörda myndigheter, företagare och organisationer kan förbättra sitt arbete. har i uppdrag att modernisera och effektivisera den offentliga kontrollen av slakterier och vilthanteringsanläggningar och att vidta åtgärder för att förenkla och standardisera kontrollarbetet. Det skulle underlätta särskilt för småskaliga slakterier om veterinärer också kan göra vissa kontroller med distansbesiktning med hjälp av mobiltelefon. Det skulle vara av stort värde att underlätta för de småskaliga slakterierna i hela landet, eftersom fler mindre slakterier skulle minska lidandet för djuren i långa transporter. Det är många som har lyft upp självförsörjningsförmågan här i kammaren , och det är oerhört glädjande. Jag tror att många har tänkt till nu i och med coronapandemin. har drivit denna fråga . I valet hade vi med den. Vi anser att självförsörjningsgraden bör höjas till den nivå av självförsörjningsgrad som vårt grannland har. Det är viktigt för landsbygden, för klimatet och för den biologiska mångfalden men också för att lokalt producerad mat är en viktig del i arbetet för en växande turistnäring i . Till exempel har Visit tydligt lyft upp att besöksnäringen är viktig, och där är naturturismen, måltiderna och livsmedlen en viktig del. kommer många svenskar att semestra i och kunna njuta av primörer från den lokala odlaren. Men det räcker inte att lantbrukarna och odlingarna blir fler i , utan svenskt jordbruk måste självfallet också minska sin sårbarhet. Som vi har hört är svenskt jordbruk i stor utsträckning beroende av import av energi, insatsmedel, foder, utsäde, maskiner och arbetskraft. I arbetet med en ökad självförsörjningsförmåga är det såklart viktigt att ha ett fokus på klimatomställningen. Genom utfasning av klimatpåverkande diesel och klimatpåverkande handelsgödsel kommer mer inhemska resurser i form av drivmedel och gödsel att vara lösningen. Från sida ser vi särskilt positivt på utvecklingen av biogasen som drivmedel, där biprodukten är biogödsel. Det är jätteviktigt för klimatomställningen. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Jag vill därmed yrka bifall till utskottets förslag. 136 (SD) replik: Tack, , för föredraget! säger att vill ha en ökad självförsörjningsgrad. När jag tittar på de åtgärder som föreslår och vill ska bli verklighet ser jag att man kraftigt vill öka den ekologiska produktionen. Där vet vi att produktiviteten ligger 20–lägre än för den konventionella produktionen. vill också att drivmedlen ska vara fossilfria, vilket innebär en mycket stor ansträngning. är inte så positiva till nya växtförädlingsmetoder som skulle kunna göra stor skillnad. Dessutom vill man minska bekämpningsmedelsanvändningen så att den når vissa siffersatta mål, och man vill minska gödselmedelsanvändningen. Det är svårt att få denna ekvation att gå ihop. vill vidare avsätta stora nu privatägda skogar till statliga reservat. Vi vet att jordbruket i norra är helt beroende av skogsbruket för sin lönsamhet. Ekvationen går inte ihop, som jag ser det. Jag undrar vilket ytterligare mirakelmedel har för att lösa ekvationen. 137 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag vill börja med att säga att jag är inhoppare för . Jag ska göra mitt bästa för att svara på frågan, men jag kanske inte är insatt på samma detaljnivå som . Jag börjar med skogsbruksfrågan. Jag kommer själv från en skogsägarsläkt. Det är viktigt att ha två tankar i huvudet . Vi behöver skydda skog, men det behövs också ett hållbart brukande av skog. När det gäller skydd av skog behöver man få ersättning för de marker som skyddas. Sedan finns det en stor skala och nyanser i hållbart brukande av skog. Det finns många olika metoder för att bruka hållbart där man kan kombinera ekonomisk tillväxt med biologisk mångfald, klimatanpassning och så vidare. Från har och varit ute i en debattartikel och sagt att vi vill ha ekonomiskt stöd till att ställa om till ett hållbart brukande av skogen så att man som skogsägare vågar ta chansen och risken att utveckla detta brukande. Sedan är det också när det gäller ekologiskt jordbruk, fossilfritt drivmedel och så vidare viktigt att fokusera på flera frågor . Vi måste öka självförsörjningsgraden men också det ekologiska jordbruket. Det handlar mycket om att det är viktigt med kunskapsbyggande och olika former av ekonomiskt stöd, som är frågor som vi ständigt driver. Vidare är det regelförenklingsfrågor, som man behöver man ha med sig hela vägen för att underlätta för företagare, såväl i jordbruket som i andra branscher. 138 (SD) replik: Det sista som sa om regelförenklingar lät jättebra. Jag hoppas verkligen att det blir av och att regeringen slår in på den vägen. Vi kommer naturligtvis att bevaka att så blir fallet. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Det är inte så att ersättning som man får för skog som man hade men som man inte längre har kan kombineras med jordbruk. Det är ju en engångssumma man får. ligger på bordet, och vad jag förstår vill avsätta ännu mer skog. Det kommer att bli många skogsbrukare som inte kommer att ha någon skog att bruka, och därmed kommer deras jordbruksföretag inte att gå runt. Sedan vill använda en jättestor del av jordbruksstödet till ekologisk produktion. Man skulle kunna tänka på andra sätt som ökar produktiviteten mer, anser vi. Det verkar finnas en stor risk, som jag ser det, att politik inte leder till ökad produktion utan snarare till minskad produktion. Jag tror att våra satsningar har ett väldigt starkt fokus på att öka produktionen, men då får man kompromissa med vissa andra i stället. Det är mycket som står på spel. EU:s import av livsmedel står nämligen för en tredjedel av avskogningen i tropikerna. är också skyldigt där. Och när vi ska ha biodrivmedel som kommer från rester av palmolja avskogar vi tropikerna ännu mer. Det är alltså mycket som står på spel, och jag tycker att politik ser ut att misslyckas, och det vore en katastrof för miljön och klimatet. 139 (MP) replik: Jag tackar frågan. Vad gäller just biodrivmedel, handelsfrågor och kopplingar till tropikerna har vi nu hållbarhetskrav i fråga om biodrivmedel som gör att man inte kommer att använda palmolja som är tillverkad på ett dåligt sätt. Det är ingen hemlighet att är kritiskt till vad gäller dess hållbarhetsdelar. Där driver vi på för att man ska ha bindande hållbarhetskrav kopplade till på ett väldigt tydligt sätt. Det finns alltid en samlad bild och olika prioriteringar. Till exempel ser vi att bekämpningsmedel inte är så bra för dricksvattnet, och vi vill värna dricksvattnet. Därför vill vi vara väldigt försiktiga när det gäller det. Om man förstör sitt vatten kan man få en sämre produktion. När det gäller fossila drivmedel behöver man absolut göra en stor omställning i jordbruket. Men vi ser inte att det är framkomlig väg att man tutar och kör på med fossila drivmedel väldigt länge för att ha en jättehög produktion, utan man behöver ställa om och jobba på olika sätt för att både hitta till det fossilfria och utveckla självförsörjningsgraden. Jag tycker att det blir lite olyckligt om man ställer dessa saker mot varandra, utan man behöver jobba på flera olika fronter. Man behöver också jobba med olika ekonomiska stöd, kompetenshöjningar och regelförenklingar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 Cirkulär ekonomi Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU19 140 (M): Vi går från livsmedel och vildsvin till cirkulär ekonomi, som är en modern benämning för kretslopp och sparsamhet med jordens resurser. Detta är någonting som ligger högt på agenda. Vi driver politiken så att olika aktörer faktiskt får ta ansvar för sitt avfall. Vi konsumenter har förstått det, och här händer positiva saker. fick vi till exempel veta att matsvinnet från hushållen har minskat med hela per person jämfört med , och uppgår det till . Och kånkade varje person i väg med tidningar och förpackningar till återvinningen. Dessutom visar mätningar att fler än nio av tio svenskar återvinner. Det är helt fantastiskt, eftersom alla vinner när vi återvinner. Det är inte utan att på många sätt är ett föredöme för övriga , där avfall som regel läggs på soptippar. Men vill också EU få till en ändring. De har arbetat fram en strategi för att gynna den cirkulära ekonomin, och det välkomnar vi moderater.