prot · H809118 · 2021-05-04 00:00:00 — Det inkluderar självfallet en sund och säker arbetsmiljö samt goda och anständiga arbetsvillkor. reviderades ägaranvisning genom att uppdragsmål har införts avseende engagerade medarbetare samt för sysselsättningsgraden bland de anställda inom samhällsuppdraget. Ägaren för en löpande dialog kring bolagets arbete och utveckling gällande arbetsmiljöfrågor. Min uppfattning är att arbetar löpande med arbetsmiljön och har ett systematiskt arbetsmiljöarbete, men med dessa förändringar kommer regeringen att kunna följa frågan bättre. Regeringen har fattat en lång rad beslut i arbetet med att se över uppdrag. Det är angeläget att skyddade arbetstillfällen används för dem de är avsedda för, det vill säga arbetslösa vars arbetsförmåga är så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och att personens behov inte kunnat tillgodoses genom andra insatser. har ekonomiska mål reviderats. Mot bakgrund av förslag i budgetpropositionen beslutades om en ökning av merkostnadsersättning om 400 miljoner i syfte att underlätta för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få jobb samt för att upprätthålla det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och en sund kapitalstruktur i bolaget. Regeringen har även vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att rätt målgrupp hänvisas till . Arbetsförmedlingen har i regleringsbrev fått i uppdrag att se över anvisningar till skyddat arbete hos samt definitionen och målnivån för prioriterade grupper. Myndigheten har även fått i uppdrag att se över bedömningarna avseende förekomst av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt ett uppdrag som avser situationer då personer har både bristande kunskaper i svenska och en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har beslutat om regeländringar som avser att förtydliga regelverket för anvisningarna till skyddat arbete. Regeringen har förtydligat att för att man ska kunna anvisas till skyddat arbete ska en persons arbetsförmåga ska vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete, och deras behov ska inte kunna tillgodoses genom andra insatser. Regeringen har även beslutat att revidera ägaranvisning på flera punkter. Det anges att bolaget i syfte att möjliggöra en bred tillgång på arbetsuppgifter anpassade för olika medarbetares behov bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher. Det förtydligas att en ökad omsättning syftar till att skapa tillräckligt många arbetstillfällen. Regeringen tar även bort kravet på fortsatta strukturella förändringar i syfte att minska kostnaderna för produktionen men betona värdet av god kostnadskontroll. Även styrningen på förädlingsvärdets tillväxt avskaffas. Flera åtgärder har också vidtagits avseende styrningen och uppföljningen av såväl Arbetsförmedlingens anvisningar till bolagets arbetsplatser som bolagets verksamhet. återstår att se vad Arbetsförmedlingen kommer fram till utifrån de uppdrag som lämnats och om det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder. är bara en av flera insatser för att fler personer med funktionsnedsättning ska komma i arbete. hade i genomsnitt över 65 000 personer en anställning med lönebidrag eller skyddat arbete hos andra arbetsgivare. Regeringen beräknar i budgetpropositionen att medlen för dessa insatser ska öka kommande år och att det ska ge utrymme för ett ökat antal personer med lönebidrag hos andra arbetsgivare. Regeringen har också i vårändringsbudgeten föreslagit medel för 1 000 fler personer i den upphandlade arbetsförberedande tjänsten Introduktion till arbete, vilket till stor del förväntas gå till personer med funktionsnedsättning. När vi reformerar Arbetsförmedlingen vill vi säkra att personer med funktionsnedsättning ska fortsätta att få det stöd som passar bäst för just dem. Arbetsförmedlingen kommer även fortsättningsvis att ha en samlande, pådrivande och stödjande roll inom funktionshinderspolitiken. 55 (M): Jag skrev interpellationen efter att ha läst en artikelserie i . sändes ett tv-program som gjorde mig djupt upprörd – och sannolikt också stora delar av svenska folket som såg samma tv-program, . Jag får gåshud av ilska bara jag tänker på programmet, delvis på grund av de företagare som blir utkonkurrerade av ett statligt bolag. Vilken städfirma i ska kunna stå emot när staten ger 6 miljarder till sitt eget bolag – 6 000 miljoner – för att konkurrera ut välmående privata företag? Det är oanständigt, fru talman, med en sådan situation. Men det som gör mig ännu mer upprörd är alla funktionsnedsatta som faktiskt inte får den hjälp eller det jobb som de skulle vilja ha. Den tredje gruppen har tidningen och andra skrivit om. De vittnar om arbetsmiljön på . Det är oanständigt. Jag har fått en kopia på intern information som gick ut till inför programmet , och det här gör mig förvånad. Där skriver presschefen: I programmet kommer även vår styrelseordförande att svara på frågor. De har även intervjuat ansvarig på Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsminister . Båda två tar oss i försvar, står det inom parentes. Det är rätt intressant. Hur kunde presschef veta det? Vilka kontakter har skett mellan och ministern? Det vore också intressant att få reda på. , den finaste politiska församling vi har, har sett bristerna i . Det var därför, precis som jag skriver i interpellationen, som vi, riksdag, beslutade att regeringen skulle genomföra en grundlig utredning av uppdrag så att kärnverksamheten prioriteras och verksamheten återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. tog sitt ansvar. Varför gjorde då det? Jo, vi hade ju fått de här signalerna om att inte fungerar. Jag noterar också att Funktionsrätt efter programmet skickade ut ett pressmeddelande där de konstaterade samma sak: Staten, ägare, behöver bestämma sig för hur målgruppen för ska se ut, kommenterade förste vice ordföranden i Funktionsrätt . De konstaterade också att det här stödet inte fungerar. Det vore intressant att veta varför regeringen inte har tagit denna fråga på allvar. Varför följer man inte tillkännagivandet från riksdag? Uppenbarligen kommer ju människor i kläm. Jag har själv blivit uppringd – det är lite roligt att så många läser även hemsida – av personer på som har grinat i telefonen och berättat hur de upplever sin arbetsmiljö, den arbetsmiljö som arbetsmarknadsministern är direkt ansvarig för. Detta är ett statligt företag som kontrolleras av regeringen. Första frågan är alltså: Vad tänker ministern göra för att stoppa eventuella missförhållanden på ? 56 Arbetsmarknadsminister (S): Jag instämmer med : De problem som lyfts fram i olika granskningar måste självklart tas på allvar. Som jag sa i mitt interpellationssvar, som också snart går att läsa på regeringens hemsida, har regeringen vidtagit en lång rad åtgärder, bland annat flera uppdrag till Arbetsförmedlingen. Tillkännagivandet är dock inte slutbehandlat, och regeringen har ingen annan avsikt än att tillmötesgå tillkännagivandet – det, fru talman, vill jag vara mycket tydlig med. Vi kommer att återkomma till kring hanteringen i sedvanlig ordning från regeringens sida. Jag vill också säga att jag känner en stolthet över . Jag har följt verksamhet . Jag har varit på många arbetsplatsbesök och träffat många medarbetare i som är oerhört stolta över att de får gå till ett riktigt jobb där de får bidra, där de utvecklas och där de får en lön som de har tjänat ihop till själva. Just nu är det många kritiska granskningar och reportage om . Jag välkomnar att problem och brister lyfts fram. Om det finns problem och brister i verksamheten måste de upp på bordet så att vi kan göra någonting åt dem. Det är själva grundprincipen, och den står jag upp för – det vill jag vara tydlig med. Som jag redogjorde för i mitt inledande svar vidtar vi åtgärder för att bemöta de olika frågor som är uppe. Det handlar om arbetsmiljön, det handlar om anvisningarna, det handlar om de ekonomiska förutsättningarna för bolaget och det handlar om att säkerställa att är verksamt inom en bredd av verksamheter. Allt detta är viktigt för att ska kunna erbjuda meningsfulla och utvecklande arbeten där individen får arbete utifrån sina egna förutsättningar. Finns det problem ska de åtgärdas, punkt! Men jag tänker inte låta det komma i vägen för att se att är en oerhört viktig verksamhet som vi ska vara stolta över. 57 (M): Alla människor har en arbetsförmåga. Sedan kan den vara , den kan vara och den kan vara någonting däremellan. Jag tycker att alla människor ska ha rätt till en arbetsplats. Jag tycker att alla människor ska ha arbetskamrater. Jag tycker att alla människor ska ha någonstans att kunna gå och dricka en kopp kaffe med sina medmänniskor. Det är det anständiga. Det är alltså inte det denna debatt gäller. Frågan är nu vad ministern och regeringen tänker göra med någonting som man närmast kan tänka på som ett havererat utifrån arbetsmiljön. Jag har förstått att ministern inte läser fackliga medier. Jag gör det regelbundet; jag tycker att ministern också ska börja göra det. Nyheterna om är ingenting nytt. är ingenting nytt. är ingenting nytt. Fastighetsfolket skrev i en artikel: ”Fastighetsfolket har rapporterat om arbetsmiljöproblem på . Kritik mot arbetsmiljön har kommit från olika delar av landet, och anställda har bland annat vittnat om stress, bristande arbetsledning och dålig matchning av arbetsuppgifter. Och i den enkät som Fastighetsfolket skickat till fackliga på blir det tydligt att arbetsmiljöproblem finns kvar. Mer än 80 skyddsombud och klubbordföranden har svarat på enkäten. Nästan hälften av de fackliga som svarat på enkäten tycker att arbetsmiljön är dålig eller mycket dålig. Runt en tredjedel tycker att arbetsmiljön är acceptabel … Mer än hälften uppger i enkäten att stress är det vanligaste arbetsmiljöproblemet. En del skyddsombud beskriver att stressen beror på för hög arbetsbelastning och för låg bemanning. Andra vittnar om dålig planering och att det finns för få arbetsuppgifter för personalen, vilket i sin tur leder till en stressande arbetsmiljö.” Och så fortsätter det i åtta sidor till. Det är alltså ingenting nytt med . Det som är nytt är att tog upp det , i ett reportage som borde göra varje anständig person som ser det fly förbannad, på ren svenska. Det kan inte vara meningen att man konkurrerar ut välmående privata företag, prisdumpar och tar in underentreprenörer därför att man inte kan lösa uppdraget. Det kan inte heller vara meningen att ska vara ett integrationsföretag. Jag bor i , och man ser ju rent fysiskt vilka som städar hos många av de stora kunderna. Det kan inte vara så att har tagit emot så många funktionsnedsatta utrikes födda. Att inte kunna språket kan inte vara en funktionsnedsättning, fru talman. Problemet när man missköter en verksamhet som är att de som verkligen behöver hjälp inte får den. De som verkligen behöver hjälp får inte det stöd på arbetsplatsen som de behöver för att i sitt tempo kunna utföra arbetsuppgifterna. Det finns ju sannolikt en anledning till att man har en funktionsnedsättning, oavsett om det är en muskelsjukdom eller någonting annat. Och var det ju så: har tagit sitt ansvar. riktade ett allvarligt tillkännagivande till regeringen. Ministern säger att det inte är färdigbehandlat. Nej, sanningen är väl att ministern har gjort väldigt lite. När kommer alltså en genomgripande statlig utredning för att ge nya ägardirektiv till i enlighet med beslut? 58 Arbetsmarknadsminister (S): Som jag redogjorde för har regeringen vidtagit flera olika åtgärder redan, och vi avser givetvis att återkomma i sedvanlig ordning till när det gäller helheten med tillkännagivandet. Vi ser absolut väldigt allvarligt på de brister som framkommer. Det är för regeringen helt centralt att se till att de åtgärdas. Som sagt har vi vidtagit en hel del åtgärder . Jag skulle vilja ta tillfället i akt att säga några ord om hur modellen med ser ut och varför den är utformad på det sätt som den är. Det är många som undrar varför drivs i bolagsform och med ett avkastningskrav. Idén med är att människor ska få riktiga jobb. I många andra länder har man valt en väg med låtsasjobb där människor passiviseras. Vi tror inte på det. Vi vill att människor med funktionsnedsättning ska få riktiga jobb där de kan bidra, där de verkligen behövs och där de också får utvecklas. För att det ska vara möjligt måste producera sådant som faktiskt efterfrågas på arbetsmarknaden. Det betyder i praktiken att de konkurrerar med andra aktörer om uppdrag på marknaden. De som anvisas till har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Självklart ska arbetet anpassas utifrån deras förutsättningar. Det är därför som får ersättning från staten för att kunna kompensera för och anpassa arbetet. Affärsmässigheten får aldrig ske på bekostnad av medarbetarna. Det är för dem som existerar. Och arbetet ska alltid anpassas efter medarbetarnas förutsättningar. Konkurrensen med andra företag på marknaden måste ske på rättvisa villkor. Det är därför som det finns ett avkastningskrav. Det är också viktigt för att bolaget ska ha en ekonomi i balans . Men låt mig vara tydlig: Det plockas inte ut någon vinst. Överskottet går tillbaka till verksamheten. Vissa menar att det är ett problem att över huvud taget ha ett vinst- eller avkastningskrav. Jag håller inte med om det. Det är avgörande för att ska kunna vinna nya uppdrag så att medarbetarna ska kunna få riktiga jobb. Avskaffar vi det då riskerar vi såklart dels att orsaka snedvriden konkurrens, dels att det blir ett helt annat som inte erbjuder riktiga jobb. Då blir det hittepåinsatser, och det ska vi inte ha. Det tror jag inte vore rätt väg, och jag tror att det vore fel använd potential som finns hos medarbetare. Allteftersom arbetsmarknaden förändras måste också förändras. Det finns de som menar att det definitionsmässigt är ett problem att är verksamt inom tjänstesektorn och att man borde gå tillbaka till att bedriva verksamhet i skyddade verkstäder. Jag håller verkligen inte med om det. Att ska ge riktiga jobb där det finns en riktig efterfrågan även inom servicesektorn är en framgångsfaktor. Det viktiga är att kan erbjuda jobb inom en rad olika branscher så att varje medarbetare kan få arbetsuppgifter som passar just för dem. Det är bland annat därför som vi har förtydligat ägaranvisningen på den punkten. Närheten till den ordinarie arbetsmarknaden gör också att många anställda går över till externa arbetsgivare som en följd av detta. Jag är stolt över denna modell, och jag är stolt över alla jobb som skapas inom . Min ambition som minister är att förbättra och utveckla verksamheten inom . Det är precis det som vi gör nu genom alla de uppdrag och beslut som jag har redogjort för i mitt interpellationssvar till . 59 (M): Vi har ännu inte fått svar på frågan hur det kommer sig att presschef kunde skicka ut ett internt mejl till all personal där han konstaterade att ministern tar i försvar i . Det vore intressant att få reda på hur den dialogen har gått till mellan det statliga bolaget och ministern. Jag tror att vi måste ha ett individstöd. Jag tror att vi ska koppla stödet till den person som behöver det, och stödet ska följa med personen, i stället för att man ger till ett statligt företag som har haft problem med arbetsmiljön. Precis detta har de fackliga tidningarna och skyddsombuden skrivit om, och precis detta vittnar många av de nuvarande anställda på om. Jag tycker att det är direkt oanständigt att funktionsnedsatta inte får bättre hjälp än vad de får av denna regering. Det vittnar om en människosyn som står långt ifrån i alla fall. I tidigare debatter med andra ministrar har jag redogjort för RBU:s lista över 16 nedskärningar som regeringen har gjort när det gäller funktionsnedsatta, oavsett om det gäller LSS, bilstöd, bostadsanpassning, merkostnadsersättning eller vad det är. Att man inte sköter bra ligger alltså helt i linje med regeringens politik. Jag hade önskat att ministern hade tagit denna kritik på allvar. Jag hade önskat att presschef hade skickat ut ett internt mejl och sagt att ministern är djupt upprörd och ska skälla på oss i programmet. I själva verket skickade han ut ett mejl där han säger det motsatta: Ministern kommer att ta oss i försvar. Jag tycker att det är helt fel hållning. Och jag tycker inte att det visar respekt för riksdags tillkännagivande där det sägs att vi vill ha en annan ordning, att vi vill ha ordning och reda i fråga om detta och att vi måste få en lösning för funktionsnedsatta. 60 Arbetsmarknadsminister (S): Problem och brister ska upp på bordet, och de ska åtgärdas. Regeringen har genomfört en lång lista av åtgärder som jag läste upp tidigare som ska förbättra och som bemöter de frågor som är uppe i debatten och i olika granskningar. Vi återkommer såklart i sedvanlig ordning när det gäller helheten och tillkännagivandet som vi fullt ut respekterar. Jag vill också passa på att säga att jag är stolt över . Jag är stolt över att 26 000 människor som annars inte hade kunnat få ett jobb får arbete genom , och jag är stolt över det vägval som vi har gjort i om att ge funktionsnedsatta riktiga jobb och inte några passiviserande låtsasinsatser. Framför allt vet jag att många medarbetare på är stolta över att ha ett riktigt jobb där de får vara med och bidra. Avslutningsvis i denna debatt vill jag vända mig till er som har ett arbete inom . Jag vet att många av er är stolta över ert jobb och att ni är stolta över de viktiga insatser som ni får vara med och bidra till. Ni ska kunna känna er trygga när ni går till jobbet. Ni ska ha en säker arbetsmiljö. Ni ska ha rätt förutsättningar och arbetsledning för att göra ert jobb. Förekommer det problem ska ni inte känna er rädda för att lyfta fram dem. Prata med er chef, prata med facket och prata med ert skyddsombud! Ni ska veta att när ni går till jobbet är ni med och gör skillnad. Tack för era insatser! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 14 Svar på interpellation 2020/21:664 om direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män 61 Statsrådet (MP): har frågat arbetsmarknadsministern hur ministern försäkrar sig om att ytterligare en rättsakt på det här området verkligen är motiverad och hur ministern arbetar för att omständigheter som påverkar den bedömningen ska bli ordentligt utredda. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen anser det viktigt att stärka principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete. EU:s arbete för jämställdhet och mot diskriminering kompletterar medlemsstaternas nationella arbete på området, och regeringen välkomnar därför det arbetet på en övergripande nivå. Trots åtgärder såväl i medlemsstaterna som inom EU har lönegapet under det senaste årtiondet förändrats i liten utsträckning inom unionen. Inom EU tjänar kvinnor i genomsnitt mindre än män. Regeringen bedömer dock att förslag till direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete inte tar tillräcklig hänsyn till medlemsstaternas olika lönebildningsmodeller samt att dess utformning är alltför detaljerad och inte tillräckligt flexibel. Det är viktigt att den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas. Ur ett svenskt perspektiv är effektiv och väl fungerande tillämpning av befintlig nationell lagstiftning, tillsammans med partsgemensamma satsningar och kollektivavtalslösningar, mer verkningsfulla metoder för att förebygga och motverka osakliga löneskillnader. Regeringen kommer därför att aktivt verka för att direktivet utformas på ett sätt som respekterar vårt nationella system och arbetsmarknadens parters autonomi. Tillsammans med förslaget till direktiv har kommissionen presenterat en konsekvensutredning. I denna bedöms de administrativa och ekonomiska konsekvenserna som begränsade för såväl arbetsgivare som staten. Regeringen ställer sig skeptisk till denna bedömning och verkar i förhandlingarna för att klargöra förslagets konsekvenser. Centrala utgångspunkter i förhandlingarna är att företagens konkurrenskraft och tillväxtförmåga ska värnas samt att små och medelstora företag ska värnas särskilt. Regeringens ståndpunkt är därför att direktivet inte ska medföra en oproportionerlig kostnadsökning eller ökad administrativ börda för arbetsgivare jämfört med nuvarande svenskt regelverk. 62 (SD): Kommissionen har alltså föreslagit en ny rättsakt för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Detta låter naturligtvis bra i praktiken, men det finns i erfarenhet av att EU-rättsakter på arbetsmarknadspolitikens område kan ha oförutsedda och allvarliga konsekvenser. Utstationeringsdirektivet och Lavaldomen är tydliga exempel på detta. Det jag vill diskutera här är varför regeringen välkomnar ett nytt direktiv på detta område. I ett föredragnings-pm från skriver man så här: uppskattar löneskillnaderna mellan kvinnor och män i EU till . Av dessa är två tredjedelar oförklarliga – det vill säga de kvarstår när andra faktorer har räknats bort. Det regeringen säger är alltså att det finns en löneskillnad och att en del av den inte går att förklara genom att titta på andra förhållanden än personens kön. Men stämmer detta verkligen? Den beräkning som regeringen hänvisar till kommer från rapporten decomposition of the unadjusted gender pay gap using Structure of Earnings Survey data från , EU:s motsvarighet till SCB. Denna rapport säger över huvud taget inte att det finns en oförklarlig löneskillnad, utan endast en oförklarad sådan. Det finns en väldigt viktig skillnad här. En löneskillnad som är oförklarlig, alltså inte kan hänföras till något annat än personens kön, är ett tecken på att något inte står rätt till, diskriminering till exempel. Att löneskillnaden är oförklarad betyder däremot bara att dekomponeringsanalysen, som denna typ av undersökning kallas, inte har gått tillräckligt djupt för att komma till botten och se om det finns löneskillnader som inte kan förklaras eller inte. Exempel på faktorer som inte har tagits med i analysen är antal arbetade timmar, total arbetslivserfarenhet, faktiska arbetsuppgifter, specialiseringsområde, hur farligt arbetet är, obekväm arbetstid, om personen behöver veckopendla, hur aggressiv personen är i löneförhandlingar och hur länge personen varit föräldraledig. säger till och med uttryckligen på sidan 15 att resultatet ”does not mean that the unexplained GPG measures discrimination through ’unequal pay for equal work’. Indeed, SES data miss some important variables such as the total working experience, which, if taken into account, might change the unexplained gap.” Rapporten säger alltså explicit att det inte är fråga om någon oförklarlig löneskillnad eller diskriminering, vilket är precis det som statsrådet hävdar. Och, för att vara tydlig, jag säger inte att diskriminering inte förekommer; det kan den mycket väl göra. Det är inte det denna debatt handlar om. Den handlar om varför regeringen påstår att säger att det finns en oförklarlig löneskillnad när man explicit säger att det inte är fråga om en oförklarlig löneskillnad. Det är en lögn. Ordet går till . Jag skulle vilja ha en förklaring till varför regeringen tycker att det är okej att ljuga både och svenska folket rakt upp i ansiktet när det gäller vad säger om diskriminering i EU. 63 Statsrådet (MP): Jag hade nog uppfattningen att vi skulle diskutera om ytterligare en rättsakt på detta område verkligen är motiverad. Men jag vill börja med att vara väldigt tydlig med att det är regeringens uppfattning att vi ska värna vår arbetsmarknadsmodell och göra det med kraft. I detta ingår bland annat parternas ansvar för lönebildningen, inbegripet individuell lönesättning, parternas autonomi och fokus på förhandlingslösningar.