prot · H80992 · 2021-03-11 00:00:00 — Men fler steg måste följa efter den höjningen så att vi kommer upp i nivåer som är anständiga, som människor kan vara nöjda med och som motsvarar de berättigade förväntningar på nivåerna av pensionerna som svenska folket har. 29 (SD): Vi är överens om två saker, statsrådet : pensionerna är för låga, och de måste höja. Det är bra så långt. Frågan är bara hur snabbt det ska gå, varför det inte har skett tidigare och på vilket sätt det ska göras. Jag vill fortfarande ha svar. Jag känner mig lite förvirrad. I min debatt med dina kollegor från Socialdemokraterna och , tror jag det var, lyfte vi fram ett yrkande. Vi vill se en utredning om att stärka pensionsavsättningarna. Jag ifrågasatte varför det röstades ned och fick till svar: Det är för att vi är överens, och de här utredningarna pågår redan. Det pågår alltså inte bara ett samtal där regeringen tycker vi ska stärka pensionsavsättningarna. Det pågår någon form av utredning. Det framgår också i svaret att det pågår analyser. Det gäller konsekvensanalyser av vad olika finansieringslösningar innebär. Skulle det vara möjligt att kunna få se dem eller inte? Det är min fråga. Jag är väldigt intresserad. Det borde väl någonstans göras transparent. Är det först när Pensionsgruppen har kommit överens som vi får se dem, eller går det att få se dem tidigare? Jag har fått till svar att precis det som efterfrågar redan pågår. Det är en utredning som att stärka pensionsavsättningarna och att växla det med lägre löneavgift för att inte öka skattetrycket på företagen. Jag är fortfarande väldigt intresserad av att se de utredningar som jag har fått information om faktiskt görs. Statsrådet lyfte även fram att man har höjt garantipensionen. Det är väldigt positivt. Vi har i vår budget lyft fram att vi vill öka den med ytterligare . Det är beklagligt att många som har tagit stort ansvar för hem och familj och som inte haft samma möjligheter att delta i arbetslivet lever på fattigdomsgränsen. Det vill vi absolut vara med om att förändra. Jag förväntar mig ytterligare stärkningar av garantipensionen från regeringen, ytterligare reformer och en offentlig transparent debatt. Jag ser fram mot fler debatter med statsrådet om pensionsfrågorna. 30 Statsrådet (S): Jag ser fram emot fler debatter om pensionsfrågan. Vi behöver ha en mer offentlig och mer transparent diskussion om hur pensionerna ska höjas. Det är viktigt att alla partier deltar i den debatten. Vi är oerhört tydliga med vad som är regeringens mål. Vi har inte väntat på processen med pensionsavgiftshöjningen. Vi har varit med och drivit igenom en höjning av garantipensionen, en höjning av taket i bostadstillägget och införandet av ett pensionstillägg som innebär en höjning av pensionerna för de grupper som har slitit och kämpat i ett yrkesliv men som har låga pensioner. Pensionerna för den grupp som träffas som mest kommer att höjas med . Det är bra. Det är välbehövliga höjningar av pensionerna. Men vår inriktning är att mer behöver göras. Jag kan försäkra om att vi tar den här frågan på största allvar. Det handlar om legitimiteten för det svenska pensionssystemet. Det handlar om privatekonomin för våra pensionärer som har slitit, kämpat och byggt upp vårt samhälle. När Pensionsgruppen har ett underlag som den vill gå vidare med finns ett beredningskrav. Det innebär att då remitteras de förslagen. Då kommer alla att få ta del av de underlag och analyser som vi får i den här frågan. Det pågår just nu ett brett arbete på där den här frågan belyses. Den fråga som inte har gett svar på är hur det ska finansieras. Jag fick ett besked om att man inte vill höja arbetsgivaravgiften. Men har man inte kunnat ge en bild av hur finansieringen ska göras. Vi vill ha gedigna underlag som också löser frågan om finansiering så att det blir verklighet, så att det verkligen blir en höjning av pensionerna. Jag kommer att fokusera på den frågan från regeringens sida. Det är en viktig del av regeringens agenda. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2020/21:469 om sjukförsäkringen, samverkansproblem och SGI 31 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska gapet mellan läkarens, och Arbetsförmedlingens olika bedömningar. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att människor på grund av myndigheters olika bedömningar samt andra byråkratiska regler får sin sjukpenninggrundade inkomst nollställd. Covid-19-pandemin har tydliggjort brister i sjukpenningens regelverk. Att det finns problem i sjukförsäkringen, särskilt vid bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid dag 180 i rehabiliteringskedjan, uppmärksammade dock regeringen redan före pandemins utbrott. Därför tillsattes utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utredningen har lämnat förslag om en mer flexibel rehabiliteringskedja och om hur prövning av arbetsförmåga kan bli mer begriplig. Utifrån utredningens förslag har regeringen lämnat en proposition till med förslag som syftar till att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja. Detta innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Det innebär att den som är sjukskriven får bättre förutsättningar att hinna genomgå den vård, behandling och rehabilitering som behövs för att kunna återgå i arbete. Det bedöms gynna samarbetet mellan , arbetsgivare och hälso- och sjukvård. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen arbetar aktivt med de övriga förslagen och avser att återkomma. För att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning har regeringen infört ett tillfälligt stopp av bedömningarna mot normalt förekommande arbete efter dag 180 till dess att lagändringen träder i kraft. Stoppet gäller retroaktivt . Till följd av den kritik som utredningen framförde gällande bristande utredningar och beslutsunderlag har regeringen gett ett uppdrag till om att förbättra kvaliteten i handläggningen av sjukpenningärenden. Uppdraget avser ärenden där sjukpenning nekas på grund av att den enskilde bedöms ha arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete. Jag delar uppfattning att det behövs ökad samsyn mellan läkarens, och Arbetsförmedlingens olika bedömningar. För att åstadkomma det har regeringen gett särskilda uppdrag till berörda myndigheter. Regeringen har gett och i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården förbättras. Myndigheterna arbetar nu med tre utvecklingsområden. Det första området handlar om försäkringsmedicinska underlag, information i läkarintyg och utredningsskyldighet. Det andra området handlar om hur försäkringsmedicinskt beslutsstöd kan utvecklas och bättre användas. Det tredje området handlar om strukturer och arbetsformer för en bättre dialog mellan hälso- och sjukvården och . Regeringen har också gett och Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla sin samverkan i syfte att förhindra att individer förlorar sin sjukpenninggrundande inkomst i anslutning till övergången mellan myndigheterna. Detta uppdrag har getts mot bakgrund av , som hänvisar till, liksom slutbetänkandet från den nationella samordnaren för en välfungerande sjukskrivningsprocess. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på sjukförsäkringen och samhällets stöd. Utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge alla som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom trygghet. Ingen ska falla mellan stolarna på grund av bristande samarbete mellan myndigheterna. 32 (SD): Tack, statsrådet, för det mycket effektivt upplästa svaret! De lagändringar som statsrådet nämner är någonting vi välkomnar. Vi har länge efterfrågat en förändring 180, och vi ser fram emot att fler förslag läggs på bordet utifrån den statliga utredning som har gjorts. gjorde jag ett inlägg i sociala medier där jag bad om exempel från verkligheten på just den problematik som jag lyfter i min interpellation: människor som av bedöms vara till friska och arbetsföra får av Arbetsförmedlingen eller läkare en helt annan bedömning. De skrivs då in på Arbetsförmedlingen med förhinder och förlorar sin sjukpenninggrundande inkomst. Responsen på detta har varit helt överväldigande. Jag fick läsa en berättelse om en mamma som drabbats av psykisk ohälsa och svår värk. Hon har av bedömts vara helt frisk men av Arbetsförmedlingen bedömts vara för sjuk för att arbeta. En pappa berättade om sin dotter med funktionshinder som av bedömts kunna arbeta . Men när hon gör det kräks hon, svimmar och börjar prata osammanhängande. En person skriver följande, som jag har fått godkänt att läsa upp i en något nedkortad version. Min dotter har varit psykisk sjuk . Hon har varit sjukskriven av läkare med avbrott för tre föräldraledigheter. , när hon ansökte om sjukpenning efter graviditetsledigheten, blev hon över friskförklarad av . De ansåg henne vara frisk trots att läkaren hade sjukskrivit henne på i läkarintyget. Hon uppmanades att ställa sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen eftersom hon av naturliga skäl inte hade någon anställning. Dottern anmälde sig som arbetssökande dag ett. Under inskrivningssamtalet uttryckte Arbetsförmedlingen att de inte visste vilket jobb hon skulle kunna ta. Hon behövde ju mer vård, ansåg handläggaren på Arbetsförmedlingen och kodade om henne till ”förhindrad att ta ett jobb”. Dottern gjorde tillsammans med mig, hennes ombud, allt som stod i vår makt för att hon skulle kodas tillbaka till ”aktivt sökande” för att skydda hennes SGI. Arbetsförmedlingen gav inte vika, för de ansåg henne för sjuk. Denna handling gjorde att när det var dags för en ny ansökan om sjukpenning ansåg att hon inte hade skyddat sin SGI och nollade den därför. Hon mår psykiskt dåligt och har tappat livsglädjen. Hon har även suicidtankar. Så skriver alltså den här personen. Det är ohållbart att människor ska hamna i kläm i den här typen av situationer med så oliklydande bedömningar från olika myndigheter. Det är naturligtvis välkommet med de direktiv som statsrådet redogör för i sitt interpellationssvar för att lösa denna problematik, bland annat att och Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att vidareutveckla sin samverkan för att just förhindra att människor förlorar sin SGI. Men jag är osäker på om man verkligen går till botten med problematiken med det här. En grundläggande utgångspunkt måste vara att en person som av Arbetsförmedlingen bedöms ha förhinder och inte vara anställbar och av läkare bedöms vara så sjuk att den inte kan arbeta också får samma bedömning av och får rätt till ersättning. Vice versa ska naturligtvis bedömning gällande en persons arbetsförmåga helt, eller åtminstone delvis, överensstämma med Arbetsförmedlingens bedömning av arbetsförmåga. Kan statsrådet instämma i att det är så här det borde fungera? Vi i har föreslagit att sjukskrivna och långtidsarbetslösa bara ska behöva vända sig till en enda myndighet. Det kanske är den enda rimliga lösningen långsiktigt i de fall som rör långtidsarbetslösa och sjukskrivna att det som gäller dem ska slås ihop till en myndighet. Många, många regeringar har försökt att lösa samverkansproblemen mellan och Arbetsförmedlingen, och hur goda ambitioner statsrådet än har tror jag att det är väldigt svårlöst. Vi anser även att systemet med SGI och regelverket kring nollning måste utredas från grunden så att en person som har arbetat inte ska kunna nollas på det här sättet. Vi har lagt fram förslag till regeringen att i stället utreda om detta borde grunda sig på något slags snitt av den inkomst man har haft. Skulle statsrådet kunna tänka sig att utreda någon form av sådan lösning för att människor inte bara ska slitas bort från sin SGI och bli totalt utlämnade? 33 Statsrådet (S): Fru talman och ! Regeringens högsta prioritet i socialförsäkringsfrågor är att laga den sjukförsäkring som har gått sönder. Bristerna i sjukförsäkringen innebär stora skador för tryggheten i vårt samhälle. Människor som drabbas av långtidssjukdom eller som har en funktionsnedsättning går miste om ekonomisk trygghet och hamnar i en osäkerhet. De omfattas inte av det skydd som rimligen ska omfatta dem. Det är mot den bakgrunden vi nu driver på för att förändra och reformera sjukförsäkringen. har röstat igenom ändringen av regelverket för dag 180, och den ändringen kräver i kraft , . I väntan på att ändringen träder i kraft har regeringen satt stopp för utförsäkringar dag 180, och jobbar vi intensivt med att driva igenom de övriga förslag som vi har fått på vårt bord av utredningen om en tryggare sjukförsäkring. Det gäller bland annat ändrade regler för dag 365. Det handlar också om den viktiga frågan att ersätta begreppet ”normalt förekommande arbete” med ”angivet normalt förekommande arbete”. Vi kan inte ha en situation där människor bedöms mot fiktiva jobb, vilket också gör att beslut inte blir begripligt för människor. Allt det där är helt avgörande förändringar som krävs för att vi ska återupprätta tryggheten vid sjukdom. Det problem som har, fru talman, är att hennes parti, som det nu utpekas i samhällsdebatten, har valt en väg att samarbeta med två partier som inte nöjer sig med den här trasiga sjukförsäkringen utan som vill gå ännu längre och försämra skyddet i sjukförsäkringen. De föreslår nu nya begränsningar, restriktioner och avdrag i sjukförsäkringen som gör tryggheten vid sjukdom ännu svagare. Det är vackra ord och även bra ställningstaganden om en sjukförsäkring som måste återupprättas. Men hur ska det kunna gå med två partier som har en helt annan syn och som faktiskt i den här kammaren, nu , till och med har föreslagit besparingar i sjukförsäkringen? De har i sina officiella dokument som har lagts fram i den här kammaren inte bara nöjt sig med de försämringar som har drivits igenom i sjukförsäkringen sedan maktskiftet 2006, utan de vill se ytterligare försämringar av sjukförsäkringen. Det budskap som bör spridas i den här kammaren är: Nej, vi ska inte gå i den riktningen. Vi ska tvärtom vända trenden i sjukförsäkringen och återupprätta tryggheten för de sjuka. Då krävs det att vi prioriterar de här frågorna. Då krävs det att vi är beredda att erkänna att den trygghet som finns inte är i nivå med den befogade förväntansbild som finns i vårt samhälle. Därför behöver vi tänka om och tänka rätt. Pandemin har gett oss nya insikter om vad bristerna i sjukförsäkringen innebär i vårt samhälle. Men i ärlighetens namn: Dessa brister fanns redan innan pandemin. Det är alltså väldigt bra att vi nu tar steget och reformerar 180-dagarsregeln. Dock är det betydligt fler ändringar som måste drivas igenom för att tryggheten vid sjukdom ska återupprättas. 34 (SD): Det är ingen hemlighet att det finns frågor inom sjukförsäkringen där jag inte är överens med och i vissa delar inte heller med . Men det finns också delar där vi faktiskt har varit överens. Till exempel har vi i och drivit på regeringen ganska hårt för att personer som tillhör en riskgrupp ska få ersättning utan en massa glapp i utbetalningarna, som det har varit. Vi har också varit överens om att det måste göras mycket mer för dem med psykisk ohälsa, som inte borde drabbas av de hårda tidsgränserna utan borde få en mer individuell anpassning i sjukförsäkringen. Sedan är det ju så att vi är ett socialkonservativt parti. Vi är inget renodlat högerparti. I välfärdsfrågor ligger vi längre åt vänster. Därför behövs vi i en sådan här sammansättning, som en garant för att välfärdsfrågorna helt enkelt inte tar en alltför stor högersväng. Det är ingen utveckling som jag vill se. En fråga som jag skulle vilja ställa till statsrådet är varför den rödgröna regeringen har stramat åt sjukförsäkringen så extremt. Det är ju regeringens direktiv till om att få ned antalet sjukdagar som har gjort att har stramat åt bedömningarna något hiskeligt. Under Alliansens tid fanns det fanns det flera brister i olika tidsgränser och olika bedömningar som gjordes. Men det var lättare att få sjukersättning, och det var inte lika många som utförsäkrades vid dag 180. Det har ökat lavinartat sedan Socialdemokraterna kom till makten. En del skriver till mig och säger att det aldrig har varit så illa som det är . Till och med Alliansen var snällare än Socialdemokraterna – det finns människor som upplever det så . Det fanns absolut brister i sjukförsäkringen under regering; det håller jag med om. Men det har inte blivit bättre för att Socialdemokraterna kom till makten. Därför undrar jag: Kommer nu statsrådet, som har den enorma förmånen att kunna påverka myndigheterna och Arbetsförmedlingen, att gå ut med tydliga direktiv om att det överordnade målet är individens välmående, ekonomiska trygghet, möjlighet till rehabilitering och möjlighet att återgå, på sin nivå, till arbete igen – inte att spara pengar och få ned antalet sjukdagar? Detta är otroligt viktigt. De direktiv och signaler som kommer från regeringen påverkar dessa myndigheter jättemycket. Sedan finns det säkert också brister som behöver ses över inom , hur de här ärendena sköts och så vidare. Och det behöver också göras lagändringar – där är vi helt eniga. Där har jag också en fråga. Statsrådet pratar här om dag 365. Vi har ett yrkande om detta i en motion som snart kommer att behandlas – vi hade första beredningen . Det finns en möjlighet att ett sådant tillkännagivande bifalls och går igenom. Det finns ju ett stöd i för detta. Vi är för en sådan förändring vid dag 365. Vi har ett yrkande om detta i vår motion. Vänstern är för det. sitter i regeringen tillsammans med er och är för det. Det finns en majoritet. Lägg fram propositionen ! Eller väntar ni kanske på Liberalernas och stöd? Är det där ni inte är överens? Vill ni kanske inte få igenom en sådan proposition med vårt stöd? Vad är problemet? Vi har också ett yrkande om detta med angivet arbete. Det finns också i vår motion, det vill säga att regeringen ska gå fram med de här förslagen från utredningen. Utredningen är bra. Det finns många bra förslag. Det här med normalt förekommande arbete säger vi nej till. Det vill vi inte ha längre, för det har orsakat otroligt mycket problem. Det här med angivet arbete är bra, även om vi skulle kunna tänka oss att gå lite längre. Det har vi också ett yrkande om. Att rehabiliteringspenningen ska göras mer flexibel har vi också ett yrkande om. Dessa yrkanden kommer snart att behandlas i kammaren. Jag hoppas att vi kan vara överens om dem. Jag ser också fram emot propositionen, för det finns stöd i . Ni behöver inte vänta. (forts. § 9) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av miljö- och klimatminister , kultur- och demokratiminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Miljö- och klimatminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Nytt klimatmål för svensk export 36 (M): ska bli klimatneutralt, men vi ska också bidra till att minska utsläppen globalt. Ju mer fossilfritt stål, skogsprodukter, el och som kan exportera, desto mer minskar utsläppen globalt. Kort och gott: Svensk export kan bidra till att minska världens klimatutsläpp. Därför vill se ett nytt klimatmål för att styra mot och maximera klimatnyttan av svensk export. På miljö- och jordbruksutskottets sammanträde lade vi fram ett förslag om att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram ett mål just för svensk exports klimatpåverkan. Vi vill också att ska beräkna den globala klimatpåverkan av exporten på samma sätt som man gör för konsumtionen och för utsläpp här i . Kunskap om exportens klimatbidrag och ett mål kan bli en styråra i vår klimatpolitik, så att vi gör rätt saker. Min fråga till Per är: Är regeringen beredd att ge detta uppdrag till Miljömålsberedningen? 37 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Vi har anledning att vara stolta över att vi ofta har klimatsmarta industriprocesser och att vi har en industri som har investerat och som bygger nya tekniska lösningar som vi nu ser att världens länder är väldigt intresserade av. Det var med ganska stor stolthet som jag noterade att von der Leyen i sitt tal om State of Union lyfte fram ett enda exempel på industriinvesteringar, och det var i . Det visar någonstans hur långt fram ligger. Självklart ska vi också vara stolta över att vi hjälper andra länder att nå sina klimatmål. Detta är något som vi vet att Miljömålsberedningen redan arbetar med. De tittar på konsumtionsbaserade utsläpp men också på vilken effekt svensk export har. Jag skulle alltså säga att det uppdraget redan är lagt på Miljömålsberedningen. I Miljömålsberedningen har alla riksdagspartier, inklusive , en plats. Och ledamöterna har där full frihet att själva spela in idéer och förslag i Miljömålsberedningens arbete. 38 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Uppdraget till Miljömålsberedningen är att man ska undersöka möjligheten att införa ett mål för de konsumtionsbaserade utsläppen. Därutöver kan man titta på exporten, som det står. Då är min väldigt tydliga fråga till statsrådet: statsrådet att det är inom Miljömålsberedningens mandat att föreslå ett mål för klimatnyttan av svensk export? Är man beredd att ge ett tilläggsdirektiv om det inte ligger inom mandatet för Miljömålsberedningen? 39 Miljö- och klimatminister (MP): Miljömålsberedningen har ett ganska fritt och öppet mandat. De har också i bred politisk samsyn kommit med väldigt viktiga medskick. Jag tänker till exempel på den havsutredning som kom med förslaget om att vi ska ha en havsmiljölag. Jag ser fram emot att ta det beslutet vidare. Jag anser att Miljömålsberedningen har alla möjligheter att titta både på konsumtionsbaserade utsläpp och på exportens betydelse och vilken roll den kan spela i att minska fotavtryck men också andra länders fotavtryck. Invandringen och våld mot tågpersonal 40 (SD): Vi har kunnat ta del av nyheter om hot och våld mot tågpersonal. Situationen har blivit så allvarlig att SJ överväger att över huvud taget inte låta tåg stanna i Kumla på grund av omfattande hot och våld på just den sträckan. Från regeringens sida kan man såklart säga: Det har alltid varit så att tåget inte stannar i Kumla. Det är en gammal svensk tradition. Eller så kan man säga som det är: Detta är till stora delar ett invandringsrelaterat nytt problem i vårt land. Det är samma typ av motsättningar som utspelar sig när det gäller polis, ambulanspersonal, socialtjänstpersonal och andra företrädare för det offentliga . Min fråga till statsrådet är om han anser att det över huvud taget finns en gräns för hur omfattande invandringsrelaterade problem kan acceptera. Hur omfattande problem kan acceptera innan och regeringen slår in på en restriktiv och ansvarstagande linje utifrån och svenska folkets perspektiv? 41 Miljö- och klimatminister (MP): Självklart är det oacceptabelt med hot och våld mot tjänstemän, oavsett vilken verksamhet det är. Det kan vara blåljuspersonal eller tågpersonal på SJ eller personal i andra sammanhang. Självklart ska den typen av hot och våld motarbetas. Det är också anledningen till att vi har ett väldigt aktivt arbete med att skärpa lagstiftningen när det gäller till exempel hot mot blåljuspersonal, men det handlar också om att stärka rättsväsendet och polisen. Där har vi ett högt satt mål om att ha 10 000 fler polisanställda just för att kunna ingripa mer resolut mot alla former av brottslighet. Däremot är regeringens och även min linje att vi ska motverka all brottslighet och inte specificera om det är brott som begås av människor som är födda i eller brott som begås av människor som inte är födda i . Det är inte det väsentliga. Självklart ska all brottslighet beivras oavsett vem som har begått brotten. 42 (SD):