prot · H80965 · 2021-01-15 00:00:00 — När man gör sin femte, tionde eller tjugonde flygresa ökar den ännu mer. Man kan ha högre flygskatt också för businessbiljetter, som har. Detta tycker jag är ett utmärkt exempel på hur vi faktiskt kan låta de superrika få betala ännu mer för sin klimatpåverkan. När vi har lagt fram förslag om progressiv flygskatt har vi mötts av döva öron från och regeringen. Anser ministern att detta vore en bra idé? Det finns väldigt mycket mer att göra. Jag tror att till exempel offentlig sektor kan vara en pådrivare i klimatomställningen. Precis som och tog upp har de skatteminskningar som denna regering har gjort inte bara ökat klyftorna i vårt land utan också spätt på utsläppen. Utsläppen har ökat i den absolut rikaste inkomstgruppen. Om vi i stället kan se till att få ned den privata konsumtionen och låta offentlig sektor växa kan vi få en bättre skola, och vi kan ha mer personal i äldreomsorgen, i sjukvården och så vidare. Det kommer också att minska utsläppen därför att offentlig konsumtion tär mindre på våra naturresurser och leder till minskade utsläpp jämfört med om vi sänker skatter och låter den privata konsumtionen öka, eftersom det då blir inköp av fler bilar och fler weekendresor till . Det är sådant som spär på utsläppen. Därför behöver vi ett rättviseperspektiv i klimatpolitiken. Det saknar jag just nu hos regeringen. 9 (V): Jag vet inte vad som hände. Det kom in en miljöpartist som debatterade med sitt språkrör. Man undrar om ni inte kan göra sådant internt. Statsrådet konstaterade återigen i svaret att vi måste minska de ekonomiska klyftorna. Men det är ingenting konkret i detta. Visst behöver vi ställa om hela samhället. Det säger statsrådet här också. Men gör man det med sänkta skatter för de rikaste? Det är ju det som ni har gått fram med. Ni sänkte skatterna även under en global pandemi. Miljö- och klimatskatter, som statsrådet också lyfter fram, växlar ni inte mot jämlikhet. Ni växlar dem mot sänkta skatter på jobb och företagande. Det är i sig ett problem att inte växla miljö- och klimatskatterna mot ökad jämlikhet. Statsrådet nämner en ny skattereform i sitt svar. Det är absolut nödvändigt. Men syftet måste återigen vara att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. Det är också så som vi mer kan lyfta det offentliga och göra rejäla satsningar på det offentliga. Där undrar jag återigen vad som är det konkreta från statsrådet. var tvåprocentspartiet som ni samarbetar med ute och vurmade för ännu fler skattesänkningar, och vi är kvar i en global pandemi. Då handlar det såklart om skattesänkningar för dem som har mest i plånboken, för att rika ska kunna konsumera ännu mer. Delar statsrådet uppfattningen att ni behöver gå fram med ännu fler skattesänkningar? Det är ändå vad ni har gått med på . En viktig del av lösningen är faktiskt att de rikaste minskar sina utsläpp, inte att de överkonsumerar och smutsar ned. Ska vi lyckas med det är det att denna regering gör någonting åt den låga kapitalbeskattningen och faktiskt omfördelar för jämlikhet och ställer om. Är statsrådet beredd att kliva in i förhandlingar för att höja exempelvis skatten på kapital och stora förmögenheter som träffar de rika? Det vore i så fall ett sätt att vidta nya åtgärder för klimaträttvisa. Det var nämligen det som jag i grunden tog upp i min frågeställning, att de rika får betala mer och subventioneras mindre. Relationen mellan skatter och miljöpolitiken måste nämligen omprövas i grunden om samhället ska nå hela vägen till miljömålen eller ställa om, som statsrådet lyfter fram. Klyftorna ser vi också i vår miljöpåverkan. Det är därför som omställningen måste ge störst konsekvenser för dem som har störst miljöpåverkan och som tar mest resurser i anspråk. På så sätt kan vi dra in konsumtionsutrymmet för dem som konsumerar mest miljö- och klimatskadligt – framför allt den rikaste tiondelen av samhället. Detta kan vi göra som vi ser mer progressiva miljö- och klimatskatter. De är i sig är omfördelande, men de måste växlas för ökad jämlikhet och inte för sänkt skatt på jobb och företagande. nämnde en progressiv flygskatt som kan öka med antalet flygresor och där intäkterna går till exempelvis kollektivtrafik och minskade utsläpp. Sedan finns det också korta inrikesflyg, och det är i sig helt orimligt att de ens avgår. Det finns en gräns för vad klimatet klarar av, och den har vi redan överstigit i det akuta läge vi befinner oss i. När det kommer till flyget, som ändå är en av de största utsläppssektorerna, finns det exempelvis ingen anledning att ha privata jetplan som lyfter och landar. Tycker statsrådet att vi ska ha det? Jag tycker nämligen att det sätter fingret på de rikas livsstil. Här pratar statsrådet om att minska konsumtionsutrymmet för alla, men så har vi rikisar som lyfter och landar med privata jetplan. Det är ju helt orättfärdigt. 10 (MP): Jag vill börja med att tacka för den här interpellationsdebatten, för jag tycker att den är väldigt viktig. Det vänder sig i magen på mig när jag tänker på alla de suvar som brummar runt på . Jag mår illa när jag tänker på att klimatförnekaren och industrimannen skjutsar runt sin hund i sin privatjet. Detta är ett symtom på ett samhälle som inte mår bra; det är helt orimligt att vi ska ha det på det här sättet. Därför behövs det politik för att ändra på detta. Alltför länge är det ju högerns politik som har fått styra skattesystemet, inte minst under Alliansens år. Det handlar om ränteavdrag, reseavdrag, avskaffande av fastighetsskatt samt rut- och rotavdrag, och allt detta gynnar med kirurgisk precision de rika. behöver vi helt enkelt svänga om politiken och rikta in oss på att få mer jämlikhet, jämställdhet och bekämpa klimatförändringarna. Då behövs det en höjd skatt på lyxkonsumtion. Det behövs en höjd flygskatt. Jag vara tydlig med att det var som drev igenom flygskatten och att det är vi som driver att den ska höjas. hade alla möjligheter i världen att faktiskt villkora budgetsamarbetet under den förra mandatperioden, men man gjorde det i princip aldrig i en klimatfråga – aldrig. Det är alltså skatt; det är vi som har drivit igenom den, och det är vi som driver att den ska höjas på allvar. Vi behöver höja koldioxidskatterna och miljöskatterna generellt, och vi behöver satsa pengar på kollektivtrafik och cykel. Det är politik för klimatsmart jämställdhet och jämlikhet. 11 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tycker att vi behöver vara ärliga här. Klimatkrisen är så allvarlig att alla kommande generationer, , kommer att få lida om vi inriktar oss på fel saker . Om vi inte baserar våra åtgärder på fakta här och riskerar vi att göra fel. Om vi bara inriktar oss på en skattereform som ska ha jämlikhet som främsta mål kommer vi tyvärr att hamna fel, för vi behöver ställa om hela samhället. Vi behöver se till att alla har möjlighet att leva i ett klimatsmart samhälle och att vi har en offentlig konsumtion som är baserad på fossilfrihet och förnybar energi, och precis rätt åtgärder behöver sättas in just . Vi har den majoritet vi har i riksdag. samarbetade med under den förra mandatperioden, och vi har gjort en rad starka och viktiga insatser för att minska ojämlikheten. ser det demokratiska landskapet ut som det gör, och vi samarbetar med och Liberalerna. I det samarbetet har vi kommit överens om en grön skatteväxling. Vi höjer skatterna på det som släpper ut, vilket framför allt drabbar storföretagen. En del drabbar också konsumtion i form av flygresor, plastbärkassar och andra sådana saker. Vad vi även gör i budgetpropositionen är dock att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare med 8,4 miljarder netto. Det är en varaktig effekt på 12 miljarder. Det är alltså helt fel att påstå att vi inte har gjort någonting på inkomstsidan – helt fel. Vi har också tagit bort skattereduktionen för fossila bränslen i kraftvärmesektorn, och vi har tagit bort skattesubventionen för gruvdiesel. Det har lett till stora utsläppsminskningar, vilket är effektiv klimatpolitik. Vi ska alltså inte förenkla den här diskussionen. Jag tycker att den är alldeles för allvarlig för det – faktiskt är den det. Jag vill inte försvara lyxkonsumtion på minsta sätt, men det är inte så att de rikaste har ökat sina utsläpp per capita, utan vi har en ökad befolkning i landet. Om man läser rapporten lite noggrant, och är ärlig, kan man konstatera att även de rikaste faktiskt har minskat sina utsläpp per capita. Gruppen har dock blivit större. Vi behöver alltså titta på de här siffrorna så att vi verkligen gör rätt saker. Där är den gröna skatteväxlingen en viktig fråga. Bonus–malus är en oerhört framgångsrik reform som har gjort att elbilar och laddbara bilar har utgjort av nybilsförsäljningen . Det har också gjort att bilproducenterna nu kommer med betydligt billigare mellanbilsmodeller. Vi satsar även på kollektivtrafiken och bygger ut järnvägen på ett sätt som skett i historia. Vi satsar på höghastighetståg. Vi har infört en flygskatt. Jag var med i förhandlingarna om den, och jag minns att man hotade med misstroendevotum i för att vi ville införa flygskatten. Vi satt i regeringen, och vi sa att vi går fram med den ändå. Vi gjorde några minimala förändringar, som pekade på, men vi stod fast vid att vi måste ha en flygskatt. Vi kan inte backa från det. 12 (V): Jag tackar återigen ministern för svaret. Det finns ett tak för hur mycket vi människor kan släppa ut om klimatet ska klara av det. Forskare har räknat fram hur mycket det är, och vi har faktiskt egentligen bara att förhålla oss till de ramarna. Det är ju som en ekonomisk budget: Skrider du över med en verksamhet kan du inte göra lika mycket av en annan. Du måste hamna på noll, eller helst få lite över, i slutänden – annars går du i konkurs. Jag tror inte att någon av oss vill se vad som händer med jordens ekosystem om det går i konkurs. använder några få hela budgeten på sig själva. De tar också klimatkrediter och förväntar sig att vi andra ska hålla igen på våra kostnader, på vårt klimatutrymme, så att deras liv kan fortsätta ostört. Det sättet att leva måste ta slut, och av en grön klimatminister förväntar jag mig ändå – fånigt nog, kanske – mer än den politik vi ser . Som ministern själv var inne på krävs det såklart kompromisser. För all del, men till slut är det ju bara man själv som bestämmer om man ska hoppa i båten eller inte. Och det är det har gjort: Ni har satt er i den marknadsliberala båten och hoppas att er blotta närvaro ska få den att sluta läcka vatten. Men det gör den inte, utan den läcker som ett såll. Marknadsliberalismen har ett mål, och det är att gynna sig själv. Den båten går inte att laga från insidan med plåster och tillfälliga lösningar, utan det krävs en ny båt som åker i en ny riktning. För att klara klimatkrisen behöver vi en annan ekonomisk politik. Så enkelt är det. Den behöver utgå från en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna. Vi behöver göra upp med tanken om ständig tillväxt och inse att vi slagit igenom taket. Vi behöver en klimatpolitik som tar hänsyn till jordens begränsade resurser och fördelar dem så att de kan användas av alla, inte bara ett fåtal. 13 (V): Klimatpolitik i sig är ofta omfördelande och väldigt bra. Om vi höjer skatter och avgifter på det som smutsar ned vet vi att de som smutsar ned mest också får betala mest. Om vi dessutom kan se till att intäkterna går till det som minskar utsläppen och också gynnar flertalet får vi en väldigt bra omfördelningspolitik. Jag tänker till exempel på en höjd och progressiv flygskatt. Om vi kan ta de intäkterna och investera dem i kollektivtrafiken samt göra investeringar i exempelvis gång- och cykelinfrastruktur kommer vi att gynna de människor som lever klimatsmart och som är helt och hållet beroende av en fungerande kollektivtrafik och av att man ska kunna gå och cykla säkert. Miljö- och klimatministern nämnde miljöskadliga subventioner och en del som görs, och jag tycker att regeringen gör en del bra saker där. Men det görs för lite, och det går alldeles för sakta. Totalt sett har vi miljöskadliga subventioner på nästan i . Väldigt mycket går till privat resande med egen bil och till stora bolag som får stora skattenedsättningar. Det här är inte hållbart; här måste mer göras. Det är samma sak med coronapolitiken. I sju omgångar har regeringen nu gett olika stöd till flyget. Flyget var den första sektor som fick stöd från regeringen – till exempel fick SAS många miljarder. Det är inte hållbart; här måste regeringen ändra sig. Jag tror att det här blir min sista debatt med , som ska avgå som partiledare och minister. Jag vill tacka för alla de fina debatter som vi haft. är en ärlig, påläst och engagerad politiker, och det hedrar henne verkligen. Det behöver vi mer av i den politiska debatten. Stort tack för , , och lycka till framöver! 14 (V): Tack, statsrådet, för ännu ett svar! Vi menar att regeringen på riktigt måste börja vidga klimatfrågan. Det är hög tid att den innefattar social rättvisa som går i takt med ökad jämlikhet. Det räcker inte med att man säger det, utan det måste till konkreta åtgärder. Det är de som saknas. Det är hög tid att regeringen vidgar klimatfrågan. Detta är även en demokratifråga som jag vet att statsrådet brinner ordentligt för. Det är ju de som har makten över olja, kol och de smutsiga industrierna som har makten att förändra miljontals människors liv i världen. Detta är en demokratifråga som jag hoppas att vidgar ännu mer. Det är självklart att det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas. Då kan vi också demokratiskt styra i en hållbar riktning, för precis som tog upp har vi ju sett att marknadens kortsiktiga tänk inte kan lösa detta. I slutändan handlar det om enorma resurser som ändå finns och som rättvist kan fördelas och styras. Då krävs det vilja från regeringen. Då måste man mobilisera ekonomin och våra resurser för att underlätta omställningen mot en hållbar ekonomi och en fossilfri framtid. Det har ni inte gjort. Det räcker inte med ursäkten att konstellationen i regeringen ser ut så här och att det är detta regeringssamarbete vi har, utan här behöver ni göra väldigt mycket mer. Ni vet precis vad en skattereform behöver innehålla för att det ska bli mer miljösmart och så vidare. Det behöver gå i takt med jämlikheten; det är ju därför vi skulle vilja ha konkreta åtgärder som att höja beskattningen av kapital och stora förmögenheter. Då skulle vi ha ännu mer resurser till att ställa om. Då kan man faktiskt ta från de rikas lyxkonsumtion till att ställa om samhället. Det är ju det som måste göras för att det ska bli klimaträttvist. 15 Miljö- och klimatminister (MP): Innan jag gick in i politiken försökte jag att leva så miljövänligt som jag någonsin kunde. Forskningen har ju visat att om vi alla gör alla de individuella val vi någonsin kan göra och slutar köra bil, bara äter vegetariskt och bara handlar secondhand kan vi totalt sett minska utsläppen i . Sedan vet vi ju att det inte är alla som kommer att göra det här; det är ju bara några få som kommer att göra det. Vi behöver en total omställning av hela samhället, och vi behöver det här och . talade om att regeringen ser ut som den gör, men det är ju som ser ut som den gör. Vi behöver ju få igenom politik här och . Jag är faktiskt väldigt stolt över den politik som vi har fått igenom, med en grön skatteväxling på 15 miljarder. Det är inte så att detta går till de rika och till lyxkonsumtion, utan det går till låg- och medelinkomsttagare. Vi har höjt väldigt många miljöskatter, och jag välkomnar verkligen att vill stödja detta. Problemet med en progressiv flygskatt är att detta har integritetsdimensioner. Då ska vi koppla alla flygbolag till , som ska kolla vad man har för inkomst och hur man har flugit. Dessutom ska alla veta vart man har flugit. Det finns ett problem i detta. Vi har föreslagit väldigt många andra saker: start- och landningsavgifter, klimatdeklaration för flyget och att man helt enkelt ska ta bort möjligheten att flyga i tjänsten i kommuner, som i , vilket just sa att inte var för. Man behöver ha väldigt många och verksamma instrument. När vi stöder en industriomställning gör det att man kan bygga vägar, sjukhus och allt det som vi behöver till exempel stål och cement till. Det är viktigt att göra detta och att ta med sig marknadskrafterna. Jag vill också tacka för väldigt många och goda debatter och för hans engagemang. Tack, , för dina varma ord! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2020/21:231 om konkurser med anledning av pandemin 16 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att undvika att vi kommer att se ett ökat antal företag som går i konkurs på grund av den pågående pandemin. Det är många företag som har drabbats mycket hårt ekonomiskt av den pågående pandemin. För att möta den soliditets- och likviditetsproblematik många företag står inför har regeringen genomfört en rad insatser till stöd för näringslivet. Företagsstöden som har tagits fram har olika konstruktion och tar sikte på olika utmaningar för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för att kunna överbrygga de negativa konsekvenserna av den pågående pandemin. Omsättningsstöd och omställningsstöd är stöd som bland annat baseras på ett omsättningstapp. Stödet vid korttidsarbete avser i stället stöd för lönekostnader. Därutöver har insatser bland annat gjorts för att stärka företagens lånefinansieringsmöjligheter genom , och samt genom lånegarantier för små och medelstora företag, den så kallade företagsakuten. Därtill, fru talman, har regeringen till exempel infört tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för hyreskostnader i utsatta branscher, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader och anstånd med skatteinbetalningar. I samband med att smittspridningen tilltog meddelade regeringen att flera av dessa stödåtgärder förlängs. Regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet. 17 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror inte att jag behöver förklara vare sig för talmannen, för statsrådet eller för någon annan som lyssnar på denna debatt att situationen för många av företagare är mycket allvarlig och att den blir allvarligare för som denna kris fortsätter och restriktioner kvarstår eller nya införs. Coronapandemin har inneburit att underlaget för vissa företag försvann över . För andra har restriktionerna i praktiken inneburit näringsförbud. Företag har ställt om och hittat nya affärsmodeller eller levt på sparade pengar. Men ju längre krisen pågår, desto tuffare blir det med uthålligheten för många. ställde inom ramen för sin företagarpanel frågor om företagens finansiering och likviditet under den pågående pandemin. Fyra av tio företag svarade att de har finansierings- eller likviditetsproblem, och lika många svarade att de har haft ett minskat eget kapital . En av tio svarar att deras eget kapital har minskat med minst hälften. Om det egna kapitalet vid början av alltså var samma som eller lägre än aktiekapitalet är dessa bolag nu konkursmässiga. Den kanske mest oroande siffran är att drygt hälften av företagen uppger att de inte klarar sig längre än till utan kapitaltillskott. riskerar alltså att stå inför en stor konkursvåg om pandemin fortsätter och ingenting mer aktivt görs från statens sida. kan man, fru talman, anföra att situationen ju inte blev så svår som många befarade . Det totala antalet konkurser 2020 låg på ungefär samma nivå som 2019. Men det är inte hela sanningen, för tittar man bara på totalen missar man de enskilda delarna. Enligt företaget ökade konkurserna inom hotell- och restaurangbranschen med totalt jämfört med året innan. Och hotell‑ och restaurangbranschen är inte den enda bransch som sticker ut. Inom partihandeln ökade konkurserna och inom transport ökade de jämfört med året innan. Delar man upp 2020 i månader ökade konkurserna för december månad, jämfört med december året innan, på totalen. Skillnaderna är också geografiska, fru talman. I , som jag kommer från, var det hela 2 365 anställda som berördes för att deras arbetsgivare sattes i konkurs. Det är en ökning med hisnande jämfört med året innan. , fru talman! När man pratar med företagare i inom restaurang‑, hotell- eller resebranschen är det ingen som säger att det värsta har varit, utan tvärtom säger man att det värsta fortfarande väntar. När klockan tickar och ju går, desto svårare blir det att vara uthållig. Men man säger också att regering och riksdag fortfarande har en chans att rädda en del av dessa företag. Det här är en situation företagarna själva inte vare sig kunnat förutse eller påverka. Statsrådet räknar i sitt svar upp de åtgärder som har genomförts, men nästan samtliga bedömare är eniga om att det inte kommer att räcka när krisen drar ut . Min fråga till statsrådet är: Vad är regeringen beredd att göra mer för att inte ska drabbas av en stor konkursvåg i spåren av coronapandemin? 18 Näringsminister (S): Det är precis som säger. Den situation som vi har är på många sätt unik. Vi gick in i den här pandemin på allvar . De effekter den fick på hälsa och på liv och den ganska tragiska utveckling som vi har sett med både sorg och lidande för dem som har drabbats av den här sjukdomen har vi aldrig varit med om tidigare, och en sådan bredd av effekter har vi heller aldrig sett tidigare. Lägg till det den effekt detta har haft på företagen men också på löntagarna. Det är viktigt att inte glömma att det är väldigt många människor som har blivit av med sitt jobb, inte minst i de branscher som pratar om: handeln, hotell och restaurang. Där är det många som, i likhet med mig, har sitt första jobb, antingen som ung eller som nyanländ. Det här är branscher som på det sättet spelar en väldigt stor roll. Om man dessutom tittar bakåt, fru talman, ser man att det är branscher som har gått väldigt starkt framåt och anställt fler och fler och därmed också har blivit allt viktigare för landet. Det var mot den bakgrunden som det var viktigt för regeringen att snabbt få åtgärder på plats. Korttidsstödet har spelat väldigt stor roll. Vi har det omställningsstöd som handlar om att minska kostnaderna i ett väldigt svårt läge och åtgärder rörande sjuklönekostnader med mera. Det där har spelat roll. Det är helt uppenbart. talar om antalet konkurser , och det kom precis här nu nya siffror från som visar på att antalet konkurser har minskat jämfört med . Det tror jag kan förvåna en del personer. Precis som det har sagts tidigare ser det väldigt olika ut. Minskningen är kraftfull inom delar av näringslivet medan den har ökat inom andra delar, och det är precis de delar där människor har med människor att göra, det vill säga hotell, restaurang, logistik av olika slag och resor med mera. Tittar man på december ser man dessutom specifikt att det är enmansföretagare som står för nästan hela ökningen. Precis som också har sagts tidigare är vi inte ute ur det här – långt därifrån. Vi har alla förhoppningar, tror jag, både företagarna och vi i regering och riksdag att vi kommer ur det här när vi väl kan distribuera vacciner allteftersom vi får doser. Det hoppet finns, men likväl är situationen fortfarande ganska mörk, för vi är inte där . Med den tilltagande smittspridningen har vi behövt och kommer vi att fortsätta behöva vara aktsamma i vad vi gör och hur vi gör. Det innebär, fru talman, att de här branscherna vi pratar om som har det oerhört tufft just nu även fortsatt kommer att behöva ha stöd för att övervintra den här ganska tuffa situationen tills vaccinerna slår igenom och vi får en annan tingens ordning i vårt samhälle.