prot · H80990 · 2021-03-09 00:00:00 — Regeringen måste ändå ta till sig att den förda politiken är ett misslyckande. Det krävs helt enkelt en annan och effektiv politik för att vi ska komma till rätta med höga arbetslöshet. Annars kommer, precis som ministern tvingas konstatera, långtidsarbetslösheten att bita sig fast och vår gemensamma välfärd att försvagas. Jag får väl, tillsammans med mina kollegor här, med en dåres envishet fortsätta fråga ministern: regeringen beredd att ändra inriktningen på arbetsmarknadspolitiken? Eller ska vi förstå ministerns uttalande om eventuella ytterligare åtgärder som att mer pengar eventuellt kommer att bokföras på konton i statens budget som i slutändan inte kommer att användas? Det skulle jag vilja ha svar på. Sedan konstaterar jag samma sak som min kollega konstaterade: Det räcker med en timmes aktivitet för att det ska räknas som att man är i sysselsättning. Det är naturligtvis ohållbart, fru talman. Det är naturligtvis huruvida man försörjer sig själv som ska räknas. 89 (M): Vi får väl inga vidare svar på min huvudfråga, varför har misslyckats både i högkonjunktur och under en pandemi. Men vi kan konstatera att ministern skyller väldigt mycket på att det är osäker statistik och att man inte kan jämföra med andra länder. Men då måste jag ställa frågan: Var det osäker statistik även för perioden ? Var den statistiken också undermålig? låg på 12:e plats. låg vi på 22:a plats. I 25 av 28 EU-länder minskade arbetslösheten . I bara tre länder ökade den, och i ökade den mest av alla länder. Det var alltså . Det kan man inte skylla på osäker statistik under pandemin. Det här var statistik för de fem åren före pandemin. Vad var orsaken till det? Jag har följt flera olika debatter , både om infrastruktur och arbetslöshet och andra samhällsfrågor, och alltid när regeringen uttalar sig är det någon annans fel. Om det inte är pandemin det beror på är det alliansregeringens eller Bildtregeringens fel. Frågan är om inte till och med Fälldinregeringen är medskyldig till de samhällsproblem vi har . Statistiken är fel, eller så hör vi att de arbetslösa inte kan ta sig till Arbetsförmedlingen för att registrera sig som arbetslösa. Men det gör man ju digitalt , hemifrån sin egen dator. Vad är problemet? Varför skulle man inte kunna registrera sig som arbetslös på grund av pandemin? Det begriper jag inte. Vi hör, som berörde, att man ska tillföra Arbetsförmedlingen 9 miljarder för att hantera situationen, som Arbetsförmedlingen lämnade tillbaka 9,7 miljarder för . Vad är det för mening att tillföra Arbetsförmedlingen en massa pengar när de ändå inte kan använda dem? Hela den här diskussionen blir jättekonstig. Sedan säger ministern att regeringen har full beredskap att göra nya saker och vidta åtgärder om detta visar sig behövas. Kan det råda någon som helst tvekan om att det verkligen behövs , med en gång och ? Det kan väl inte råda någon som helst oklarhet på den punkten. Det här handlar inte om att det ska göras om det skulle behövas ; det läget har vi just . Vi har den högsta arbetslösheten på kanske . Om inte detta får ministern att vakna och säga att nu måste vi göra någonting, vad ska då få något att hända? Det finns faktiskt inga propositioner aviserade som kan göra någon skillnad på det här området. Vi diskuterar i finansutskottet krisåtgärd efter krisåtgärd. Det är tur att har fått igenom så pass många saker i de här krispaketen för att åtminstone göra någonting. Från regeringen är det passivitet som gäller. Varje gång och övriga oppositionspartier har presenterat ett nytt förslag i finansutskottet vaknar regeringen till. presenterar de samma förslag före finansutskottets sammanträde bara för att man ska slippa förlora i utskottet. Man har ett helt regeringskansli tillgängligt, men man lägger inte fram några förslag vare sig på arbetsmarknadsområdet eller när det gäller krispolitiken i övrigt. Det är vi från oppositionen som får driva på detta, så det är väldig tur att vi har en så aktiv opposition. Var är regeringen? 90 (M): Den här debatten är otroligt intressant. Interpellationsinstrumentet är ett verktyg som ger riksdagsledamöter möjlighet att ställa frågor till regeringen som regeringen sedan har möjlighet att svara på. har en rad ledamöter i ställt en del frågor till ministern, och ministern har konsekvent valt att prata om helt andra saker. Hon vrider och vänder men svarar inte på frågorna. Jag ställde min fråga i skrift. Det är så det fungerar. Vi skickar över frågor i skrift från till regeringen så att regeringen kan förbereda sig tillsammans med sina tjänstemän och svara riksdagsledamöterna. Frågorna är alltså överskickade innan. Ministern har kunnat läsa dem. Man har fått ta hjälp av tjänstemän i för att besvara frågorna. Den fråga jag ställde till ministern, fru talman, var: Är ministern nöjd med regeringens arbete för att minska arbetslösheten ? På detta svarar ministern att hon är väldigt stolt över förslag de har lagt – vilket min fråga inte avser, fru talman. Ministern får därför väldigt gärna besvara frågan om hon är nöjd. Frågan är ställd utifrån det jag försökte att beskriva, nämligen att grunden för det samhälle som vi lever i är att människor har ett jobb att gå till. Det handlar om egen försörjning och även om skatteintäkter till det gemensamma: till skola, till sjukvård, till äldreomsorg och till allt annat som de flesta av oss tycker är viktigt och ska finnas. har lyckats sämst från det att regeringen tillträdde fram till dess att pandemin började. Pandemin gör att det blir svårt att jämföra siffror, och därför frågade jag inte ministern om detta utan om åren fram till att pandemin började. På det har ministern inte svarat någonting. lyckades sämst i hela Europeiska unionen. Det var ett enda land som under den globala högkonjunkturen fick ökad arbetslöshet, och det var . I alla andra länder minskade arbetslösheten under den globala högkonjunkturen. Detta gjorde att andra länder byggde upp ekonomierna och säkerställde pengar till det gemensamma. Det gjorde vi inte i . På det sättet var vi sämst rustade in i den här krisen, och krisen har givetvis förvärrat detta. Grunden för allt det vi bryr oss om är arbete, och det är det regeringen har lyckats allra sämst med. Man lyckas inte ens i global högkonjunktur minska arbetslösheten, utan den ökar trots att alla länder i Europeiska unionen klarade av att nyttja den globala högkonjunkturen. Detta gör, fru talman, att lyckades sämre än länder som , och . med den här regeringen är det några länder som är sämre än , och de ligger i . Det är inte dessa länder ska jämföra sig med. Detta gör att det blir mindre pengar till allt det som vi tycker är viktigt. Kollegan tog upp vad det skulle innebära om vi bara hade haft samma utveckling som snittet i Europeiska unionen. Då hade vi kunnat anställa 88 000 undersköterskor. 88 000 personer hade kunnat anställas in i välfärden för de pengarna. Jag skulle önska att ministern kunde svara på om hon är stolt över de när var sämst i hela unionen. 91 (M): Bonus–malus innebär att man ger bonus till elbilar vid inköpet med ett visst belopp för att låta andra fordon straffas med samma belopp fast gånger tre, eftersom beloppet ska betalas efter inköp. Vi moderater har insett att detta är ett system som har tydliga brister och behöver skrotas. Att gör så här mot en bransch får konsekvenser. fordonsflotta förnyas inte, utan på våra vägar kommer färre nya bilar att rulla. Straffbeskattningen slår hårt mot en tillverkare i . Fler nya bilar säljs i våra grannländer, och köper begagnat, vilket gör att landet missar arbetstillfällen och momsintäkter. Bonus–malus-systemet slår undan benen för försäljare som säljer hantverkarbilar, husbilar och hästlastbilar. Det är fordon som använder sin totalvikt på tre och och kan köras på vanligt körkort med B‑behörighet. Alternativet för dessa grupper är inte att köpa en liten bil eller en elbil utan en tyngre bil som slipper straffskatten eller en begagnad bil som har på nacken, då antagligen importerad från något av våra europeiska grannländer. Det här, fru talman, påverkar arbeten, och har vi inte arbeten ökar arbetslösheten. Innan pandemin slog till en andra gång gjorde jag ett stort antal företagsbesök, och det som företagare önskar sig är långsiktiga beslut och mindre av politisk klåfingrighet. På önskelistan står också en stabil elförsörjning. I har vi en kemiindustri som är en stor arbetsgivare och behöver ha en trygg elförsörjning. Tyvärr orsakar elavbrott omstarter av kemiindustrins fabriker. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om hon tror att en straffbeskattning på för en enmansföretagare där hans största investering är arbetsfordon gynnar eller motverkar arbetslinjen. Jag vill också ge ministern möjlighet att reflektera över företagarens önskelista om långsiktiga och förutsägbara politiska beslut, stabil elförsörjning och minskade skatter. Tycker ministern att levererar eller inte levererar detta? Kan det påverka företagens vilja att stanna kvar i ? 92 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill börja med att svara på fråga. Jag hann inte med det i förra inlägget eftersom jag pratade för . Jag är stolt över de åtgärder som vi så här långt har vidtagit, men jag är såklart inte nöjd. För mig som arbetsmarknadsminister är såklart fokus på jobben, och jag delar bilden att eget arbete, precis som interpellanten lyfte fram i sitt inledande anförande, är själva grunden till frihet och självständighet. Det är viktigt för individen, och det är viktigt för vårt samhälle. Det är genom arbete vi får egen försörjning, frihet, gemenskap och möjlighet att utvecklas genom ett helt yrkesliv. För mig är det helt avgörande. Därför är det så viktigt att vi gör allt vi kan för att utveckla och förbättra arbetsmarknadspolitiken. En viktig del av detta är det arbete som vi har på gång just nu med att reformera Arbetsförmedlingen. Vi behöver se till att de verktyg som finns i verktygslådan blir ännu mer effektiva och träffsäkra och att människor i hela vårt avlånga land ska få rätt stöd för att komma närmare och i arbete. Jag vill också lyfta upp ett annat perspektiv, som jag tycker att vi ibland glömmer bort i den politiska debatten. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till att arbetsgivare hittar rätt kompetens. Det är själva grunden för tillväxt och utveckling i vårt land. De arbetsgivare som har stora investeringar på gång, som satsar, ska ha kompetens så att de verkligen kan ligga på topp i konkurrensen globalt – internationellt. För mig är det ett viktigt perspektiv. När vi nu reformerar Arbetsförmedlingen måste det också vara med utgångspunkt i vilka behov som arbetsgivare runt om i vårt avlånga land har utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv. Vi ska kunna rusta människor med rätt insatser, till exempel utbildningar. Det är därför vi ser till att människor kan anvisas direkt till reguljär utbildning på ett helt annat sätt . Det är också fråga om olika typer av arbetsmarknadspolitiska insatser, till exempel praktik, extratjänster, matchningstjänster och arbetsmarknadsutbildningar. Vi samverkar också i arbetsmarknadspolitiken via Arbetsförmedlingen med de företag som har behov av att anställa samt utbildningsanordnare. Jag vill också lyfta upp att om vi ska prata om strukturella åtgärder, om vi ska ta dessa frågor på allvar och inte bara hamna i statistik och siffertrixande, är frågan om att öka färdigheter och kvalifikationer helt avgörande, inte minst för de personer som finns utanför arbetskraften. Det är fråga om att fylla upp och möta de behov som finns och som ställs på arbetsmarknaden . Vi vet att alltför många arbetslösa saknar den kompetens som behövs för att etablera sig och att låg utbildningsnivå riskerar att leda till långtidsarbetslöshet. Regeringen strävar därför fortfarande efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska välja reguljära studier eller studier vid folkhögskola samtidigt som vi bygger ut . Vi underlättar också för arbetslösa att studera inom det reguljära utbildningsväsendet med bibehållen ersättning. Vi har gett fler rätt till arbetslöshetsersättning, och vi har höjt ersättningsnivåerna. Vi har tillfört medel till arbetslöshetskassorna. Detta är såklart viktigt för både individen och samhället. 93 (M): Trots en kris utan motstycke på arbetsmarknaden har arbetsmarknadsministern inte lämnat, och planerar inte heller att lämna, en enda proposition om att bekämpa arbetslösheten. Man lämnar ärligt talat de arbetslösa åt sitt öde. Det enda man gör är att prata om sin miljardrullning för att administrera arbetslöshet, inte bekämpa den. Om pengar hade varit problemet, fru talman, hade haft lägst arbetslöshet i EU, inte högst. och regeringen borde också ta coronakrisen som intäkt för att göra så mycket som möjligt, inte som ursäkt för att göra så lite som möjligt, för att bekämpa arbetslösheten. Låt mig, fru talman, avsluta med att återge egen partivän, det socialdemokratiska kommunalrådet i . Han skriver att den havererade statliga arbetsmarknadspolitiken har fått alldeles för lite uppmärksamhet i debatten om utanförskap, segregering och ojämlikhet. Han skriver vidare att för regeringen finns bara möjligheter till förbättringar. Jag instämmer i vartenda ord av partiväns dom över den egna regeringens passivitet, undanflykter och ständiga skyllande på andra. Jag vill upprepa min fråga: Varför har regeringen inte aviserat eller lagt fram en enda proposition, ett enda förslag, som handlar om att bekämpa arbetslösheten? Det är oacceptabelt och ohållbart. 94 (M): Vi har varit några som ända sedan valet har sett hur utvecklingen på arbetsmarknaden stadigt har gått utför. Vi har år i samband med olika debatter varnat för att utvecklingen är riktigt allvarlig. Om en regering inte lyckas sänka arbetslösheten i en högkonjunktur, hur ska det då gå när tiderna blir sämre? Då visste vi inte att vi hade en pandemi på gång, men ser vi hur allvarligt det är att gå in i ett allvarligt läge med redan hög arbetslöshet. Jag måste upprepa min fråga eftersom jag fortfarande inte har fått svar på den. Vad tror ministern att det beror på att har lyckats så dåligt? Ministern har inte varit minister så länge, och före henne har det varit andra ministrar som har haft ansvar för området. Vad tror arbetsmarknadsministern att det beror på att det har gått så illa? hade sämst utveckling –2019 av alla länder i EU, och är femte sämst under pandemin. Jag blir lite förvånad när ministern börjar prata om att vi ska bortse från statistik och siffertrixande. Menar verkligen arbetsmarknadsministern att EU:s statistikmyndighet ägnar sig åt siffertrixande? Eller vem är det som gör det? Vi berättar bara vad de säger, om de faktiska siffror som finns – de siffror som Arbetsförmedlingen redovisar, de siffror som regeringen redovisar i sin egen statsbudget och de siffror som samlar upp. Sedan säger arbetsmarknadsministern att regeringen noga följer utvecklingen på arbetsmarknaden och vid behov är beredd att vidta ytterligare åtgärder. Vad anser ministern krävs för att det ska finnas sådana behov att vidta ytterligare åtgärder? Är verkligen läget inte tillräckligt allvarligt för ministern och dagens S-MP-regering? 95 (M): Låt mig börja med att tacka ministern för en god debatt – via talmannen, såklart! Jag reagerade också lite grann på att ministern sa att ägnar sig åt siffertrixande. Men jag gissar att det bara var någon form av missförstånd, så jag ska inte förlänga debatten med det. Det som är viktigt och det som vi tar upp handlar om att länderna inom Europeiska unionen jämför sig med varandra. Det är bra, för då kan man få en uppfattning om hur saker och ting förhåller sig. Det var faktiskt som innan han blev statsminister ville jämföra med alla länder i . Målsättningen var att 2020 skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Sedan de rödgröna fick regeringsmakten har lyckats sämst av alla länder i hela Europeiska unionen, och det är det rimligt att oppositionen lyfter fram. Om man vill bli bäst men har lyckats sämst är det inte orimligt att det lyfts fram utifrån den officiella statistiken. Problemet är att detta gör att vi får mindre pengar till att bedriva välfärd. Socialdemokraterna har mantrat ”välfärd före skattesänkningar”, men det är ju inte det som det handlar om. Det handlar om att se till att människor har ett arbete att gå till, för människor som arbetar betalar skatt, och människor som betalar skatt ser till att det blir skola, sjukvård och äldreomsorg. Det är därför den här frågan är så viktig, fru talman. Det är dock rätt orättvist att skylla hela regeringens misslyckande på en enda minister. Jag har nästan dåligt samvete efter den här debatten. Det är klart att arbetsmarknadsministern har ett ansvar, men det är ju hela regeringens misslyckande på området arbetslöshet som är problematiskt. Och det finns bättre förslag. Tack för en god debatt! 96 (M): Det bekymrar mig att arbetsmarknadsministern lyfter fram att sysselsättningen har ökat med över 300 000 personer och att 200 000 av dem är utrikes födda. Det är bra för de personerna att de har sysselsättning så att de inte ligger kvar i sängen, men det kostar ändå staten pengar. Kom ihåg det som min kollega sa – att för att det ska räknas som sysselsättning räcker det att vara igång . Man måste hålla isär begreppen sysselsättning och självförsörjning. Hjärtat ska vara varmt men huvudet kallt. Ska återhämta sig måste vi politiker hålla isär omsorg om individen och vad som stärker ekonomin på riktigt. Sysselsättning är omsorg om individen, och självförsörjning stärker ekonomin. Mitt fokus är självförsörjning – att man utan subventioner klarar tak över huvudet och mat på bordet, helst utan bidrag. Det ger nettopengar till staten att skapa god välfärd för, det vill säga att det betalas in mer pengar till staten än vad staten bidrar med till personers sysselsättning. Den sysselsättning som arbetsmarknadsministern beskriver driver upp bnp men ökar inte intäkterna till staten och skattekollektivet att skapa god välfärd för. Jag vill ge ministern möjlighet att utveckla vad regeringen gjort för att minska arbetslösheten på riktigt. Jag är då inte intresserad av sysselsättning, utan fokus är på riktiga jobb som ger självförsörjning och en nettoinbetalning av skatt till staten. Jag har även skickat denna fråga till ministern inför den här debatten. önskar jag ett svar från arbetsmarknadsministern. 97 Arbetsmarknadsminister (S): Det framförs här att regeringen är passiv och inte lägger fram några propositioner. Jag vill då passa på att upplysa om dels de historiska satsningar som görs i budgeten, dels det viktiga arbete som är på gång när det gäller att reformera Arbetsförmedlingen och utveckla arbetsmarknadspolitiken men också omhänderta den mycket viktiga uppgörelse som finns mellan parterna på arbetsmarknaden, både fackföreningar och arbetsgivare. Jag vill också lyfta fram den förstärkning vi gjort av arbetslöshetsförsäkringen och att vi satsar på arbetsmarknadspolitik i hela landet och utbildningsmöjligheter för framtidens jobb. När det lyfts fram att har lyckats sämst är det viktigt att säga att det inte stämmer. Om vi tittar på just och sysselsättningen ser vi att ligger i topp. I den senaste kvartalsmätningen som finns att tillgå, den för kvartal tre 2020, har vi fortsatt den högsta sysselsättningsgraden i EU: , strax över . Om hade haft samma sysselsättningsgrad som resten av EU hade 469 000 personer färre haft ett jobb att gå till, så låt oss fortsätta jobba för att kunna ligga på topp. Avslutningsvis vill jag säga att de pågående vaccinationerna ger hopp inför detta år. Vi har ett väldigt allvarligt och osäkert läge. Mycket handlar förstås om hur vi kan pressa tillbaka smittspridningen och hur effektiva vi kan vara när det gäller vaccinationerna. Vaccinet räddar inte bara liv och hälsa; det räddar också jobb. Tack för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellationerna 2020/21:338 och 413 om arbetslösheten 98 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag delar den bedömning som har framförts av många företag att om visstidsanställningar skulle ändras från 24 skulle det leda till färre jobb i näringslivet och försvåra anställningar för företag med stora säsongsvariationer. Han har också frågat mig om jag har för avsikt att föreslå några förändringar vad gäller längden för visstidsanställning. har vidare frågat mig vad regeringen och jag avser att vidta för åtgärder för att minska den kraftigt ökade ungdomsarbetslösheten, inte minst i . Slutligen har han frågat mig vilka slutsatser regeringen har dragit av att arbetslösheten i har gått i rakt motsatt riktning i förhållande till vallöftet om EU:s lägsta arbetslöshet i och hur slutsatserna kommer att påverka mina kommande åtgärder för att minska arbetslösheten. Därtill har frågat mig vad jag har för konkret åtgärdsplan för att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet, som varit ett tydligt mål för regeringen, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att få ned ungdomsarbetslösheten mer specifikt. Arbetsmarknadens parter har förhandlat om förslag som i kombination kan skapa bättre omställningsförmåga för företag och arbetstagare och öka tryggheten på arbetsmarknaden. Regeringen välkomnar den historiska partsöverenskommelsen, som innebär att arbetsrätten kan bli mer flexibel och att omställningen kan stärkas. Regeringen kommer att arbeta för lagförslag som kan få ett så brett stöd som möjligt från parterna och som fungerar på hela arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten har ökat markant, och det är viktigt att åtgärder sätts in för att stävja denna negativa utveckling. Dessa åtgärder bör i första hand riktas till de ungdomar som riskerar långvarig arbetslöshet, inte minst ungdomar som saknar avslutad gymnasieutbildning och därför i första hand bör fullfölja den. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa hur man arbetar för att öka övergångarna till studier eller studiemotiverande insatser bland ungdomar utan avslutad gymnasieutbildning och hur man samverkar med bland annat kommunerna för att möjliggöra detta. I budgetpropositionen som gäller har 2021 tillförts för att återstarta ekonomin, som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Detta motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till 2021. Arbetsförmedlingen förstärks med för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Vidare satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen kommer fortsatt att följa utvecklingen på arbetsmarknaden och är vid behov beredd att vidta ytterligare åtgärder. 99 (M): Låt oss kalla en spade för en spade – det vill säga ett genuint misslyckande av den här regeringen när det gäller viktigaste vallöfte: att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Som mina kollegor har berättat i en annan interpellationsdebatt har det gått åt rakt motsatt håll. Än värre är det, fru talman, om vi tittar på min valkrets, . Denna interpellation handlar ju om den skenande arbetslösheten i och den skenande ungdomsarbetslösheten. Antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen i i åldern 18–har ökat . Antalet långtidsarbetslösa ungdomar, som varit arbetslösa i , har ökat . Det är närmast katastrofala siffror, fru talman. Vad har då den här regeringen lagt sitt fokus på? Vi som följer samhällsdebatten och har sett regeringens engagemang har kunnat höra ord som friår, familjeveckor och höjd a-kassa, som ministern själv läste upp här. Hon pratar om parternas överenskommelse – där ligger alltså friåret – till en kostnad på upp till 17 000 miljoner, det vill säga 17 miljarder, som har räknat ut att friåret kan kosta. Och, fru talman, det räcker inte med det.