prot · H809126 · 2021-05-25 00:00:00 — varnade i TV4:s för konsekvenserna av att man inte ens klarar av underhållet av vägarna med den undermåliga proposition som regeringen tänker lägga fram. Det är klart att allt det här hör ihop. Vägarna blir sämre och sämre. Rastplatserna vill yrkeschaufförerna inte använda för att de är så äckliga. , fru talman, har vi 700 000 svenskar i våra bidragssystem som inte är självförsörjande. Jag förstår att yrkeschaufförerna som ser det här inslaget blir förvånade. Hur kan vi ha bland världens smutsigaste och äckligaste toaletter när vi har 700 000 personer som går på bidrag? Det vore väl inte omöjligt att se till att vi har rena och fräscha rastplatser och att vi gör som i och bygger ut infrastrukturen kraftigt så att både privatbilister och yrkeschaufförer kan ta sig fram i . 57 Infrastrukturminister (S): Tack, kära interpellanter! Jag uppskattar engagemanget när det gäller behovet av säkrare rastplatser och förbättrade villkor inom transportsektorn. Det här är en interpellation ställd av ledamoten , och man kan möjligtvis fundera över det. Vi kan konstatera att vi nu har en ordning där vi under skapat bättre förutsättningar för ordning och reda inom yrkestrafiken. Vi har klampning, som inte fanns när styrde landet utan kom efter regeringsskiftet . Vi har gjort ganska omfattande insatser för att skapa ordning och reda i transportsektorn. Därtill har vi ett mobilitetspaket som till exempel innebär en skyldighet för utländska chaufförer att återvända hem , tror jag att det är, i stället för att finnas i landet och då riskera att bedriva det som kallas olaglig cabotageverksamhet. Jag ser det här som framgångar. Jag ser det som att vi faktiskt har skapat bättre förutsättningar för ordning och reda – det tillsammans med att , åkeribranschen och transportföretagen arbetar med att få fram fler säkra rastplatser. vill ändå ha ett regeringsskifte. De tycker att det vore bättre att ta det här med som statsminister. Jag har tidigare frågat ledamoten vilka krav ställer på en sådan regering. Kommer det att finnas några krav från om att det ska blir fler säkra rastplatser, att mobilitetspaketet ska fullföljas eller för den delen att det ska skjutas till ytterligare resurser för kontroller av yrkestrafiken? Denna regering, och även regeringen under förra mandatperioden, har kunnat visa att vi tar krafttag för att förbättra förutsättningarna. Ändå väljer att säga sig vilja stödja ett annat alternativ, som i denna debatt tydligt visar att man inte är för utstationeringskontroller och att man tycker att reglerade kör- och vilotidsregler är krångel och som i något fall till och med beklagar att rastplatser görs om till poliskontrollplatser, trots att vi faktiskt behöver fler poliskontrollplatser. Det är på sin plats att visar om det är viktigare med ett regeringsskifte eller att, vilket arbetar med, säkerställa att det är ordning och reda inom yrkestrafiken. Tillbaka till själva grundfrågan. Jag vill ändå konstatera att det pågår ett arbete där inte minst nu gör egna undersökningar för att säkerställa att vi har bra kvalitet på våra rastplatser. Jag tror naturligtvis att det samarbete som finns mellan och transport- och åkeriföretagen är bra. Det är bra för att skapa fler säkra rastplatser men också för att vi , med den nya liberaliseringen av kameraövervakningslagen, kan få till stånd möjligheter att ha bevakade rastplatser – det vill säga att vi kan ha kamerabevakning och därmed beivra brottslighet. Det är den utvecklingen vi nu ser är möjlig. När vi dessutom har i infrastrukturinvesteringar skapas också bättre förutsättningar för att bygga fler säkra rastplatser. Så vi tillför resurser, ser till att aktörerna samarbetar, ger nya lagrum för polisen att agera inom och skapar ordning och reda. Frågan är hur väljer att agera framöver. 58 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag får väl säga som jag brukar: Så länge jag andas, står upp och har väljarnas förtroende kommer jag att driva den här frågan. Ingen kommer någonsin att behöva tvivla på det. Det är en försäkran som jag lämnar. Det kom ett par nyckelord från statsrådet: beivra brott. En förutsättning för att beivra brott är att det finns någon som rapporterar brottet. Det har vi inte . Det är väldigt mycket vackra ord om att man har gjort kraftfulla insatser, men de rinner inte ut på asfalten. Det finns inte tillräckligt med folk för att göra kontrollerna där ute. Det finns ett antal oerhört duktiga kontrolltjänstemän som gör ett fantastiskt jobb, men de är för få. Detta har skapat den situation vi har , där den olagliga verksamheten i princip har fria händer. Jag blev ordförande för transportsäkerhetsgruppen i . Där ingick ett antal poliser på dåvarande länskrim. Man kartlade problemen på rastplatserna och den omfattande brottslighet som också förekommer där. Det är inte bara det att chaufförerna inte hittar en plats att stanna på. De kan inte heller välja vilken plats som helst, för de utsätts för brott när de stannar. Det finns rastplatser som är hotspots i det avseendet. Det stjäls bränsle och ombord på fordonet. Man kan stjäla hela fordonet – hota föraren så att han är tvungen att lämna hela skjutsen. Det här har alltså blivit en fri marknad för kriminell verksamhet i . Jag har tjatat om detta sedan jag kom in i . Tillsammans med har jag drivit detta i . Och vi står och stampar i samma läge. säger jag som jag sa tidigare: Det är läge att peka framåt, tala om vad som gäller och se till att skapa en kontrollverksamhet som är värd namnet, för det här duger inte. 59 Infrastrukturminister (S): Jag betvivlar inte ledamoten engagemang när det gäller åkerinäringen och de utmaningar som finns. Men trots det engagemanget kan vi konstatera att en röst på innebär en röst på . Och en röst på innebär att är statsministerkandidaten. Det innebär en moderatledd regering och en sannolik återgång till en ordning där man inte brydde sig om villkoren inom transportnäringen. Det är en ordning där den fria marknaden ska bestämma. Utstationering från dag ett, som är en otroligt viktig reglering för att förhindra den osjysta konkurrens som finns inom transportsektorn, kallar protektionism – ett hinder för marknaden. Jag ser det som en framgång att vi äntligen kan säkerställa att vi inte får osjyst konkurrens och att åkeriägare likt , tidigare vd för , och andra åkeriföreträdare ska veta att de företag de själva investerar i har sjysta konkurrensvillkor. De lastbilschaufförer som jobbar inom åkerierna ska veta att de som man konkurrerar med jobben om har rimliga arbetsvillkor. Det ska inte vara dumpade löner eller dåliga sociala villkor; man ska inte kunna sova i hytten . har vi en ordning där man ska återvända , där vi ska kontrollera utstationering från dag ett, där vi tillför resurser till polisen – mer än någonsin – och också lagrum som gör att man kan klampa och införa sanktionsavgifter och ha beställaransvar och krav på vinterdäck. Listan är lång för den ordning vi har skapat . Jag konstaterar att det blir bekymmersamt för dem som röstar på och tror att det skulle innebära en väg framåt för att skapa ordning och reda i yrkestrafiken. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:726 om medel till underhåll 60 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag avser att göra några särskilda prioriteringar i budgetarbetet och infrastrukturpropositionen så att resurserna räcker till att säkerställa att det befintliga järnvägs- och vägnätet får ett tillfredsställande underhåll. När den här regeringen tillträdde var situationen sådan att det hade underinvesterats i underhåll av den statliga transportinfrastrukturen. Regeringen presenterade en ny trafikslagsövergripande nationell plan för transportinfrastrukturen, där resurserna ökade kraftigt till underhåll av både vägar och järnvägar. Detta har möjliggjort för att utöka genomförandet av angelägna underhållsåtgärder i hela landet. Regeringen har lagt fram en proposition för med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. Sammanlagt uppgår ramen till för perioden 2022−2033. Det här gör vi för att både ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur, men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. För underhåll av vägar och järnvägar föreslås ramen uppgå till . Det är väl behövligt för att möta de stora behov som finns av eftersatt underhåll. Men det är även viktigt att de medel staten tillför på infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. En bättre kostnadskontroll behövs. Kunskapsnivån när det gäller kostnadsutvecklingen och lärandet från tidigare erfarenheter behöver därför öka så att tidiga insatser kan göras. En god transparens kring orsakerna till kostnadsökningar är viktig. Arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen behöver också intensifieras. När har tagit ställning till propositionen fortsätter arbetet som syftar till att ta fram underlag till en ny nationell plan, den så kallade åtgärdsplaneringen. I åtgärdsplaneringen kommer regeringen självklart att bejaka frågan om behovet av underhåll i hela landet. Den här regeringen vill att hela ska växa, leva och utvecklas, och ett väl fungerande transportsystem är en viktig del i samhällsbygget. 61 (M): Om man sätter ett mobilitetsfientligt parti, , i får det konsekvenser. Konsekvenserna kan den som bor i se , fru talman. Man kan se dem till exempel om man försöker åka E4 söderut . Då larmar det om och om igen i RDS-radion om stora trafikstörningar mellan och . Om det dessutom inträffar en trafikolycka kommer E4 att vara avstängd i timmar. Detta händer alldeles för ofta. I och i har vi en väldigt viktig basindustri: skogsnäringen. Det finns många yrkeschaufförer, som naturligtvis ska kunna ta sig fram längs vägarna. Med regeringens nedskärningar på infrastruktur kommer vi att få ett sämre vägnät. Jag förstår att ministern aldrig ser på TV4-nyheterna, men om han gjort det hade han sett inslaget där närmast unikt gick ut och larmade om att om regeringen inte tillför pengar till vägnätet blir det kraftiga nedskärningar. Då undrar man: Om ambitionen är att hela ska leva och vi ska tro på ministern, varför lyssnar regeringen då inte på sin expertmyndighet? Varför hörsammar man inte ? Det måste ju vara en enorm kapitalförstöring när statens infrastruktur bryts ned för att man inte får pengar till underhåll. Fråga vilken fastighetsägare som helst som låter sitt hus förfalla vilket som blir dyrast – att låta huset förfalla eller att renovera det fortlöpande. Vad får det för samhällsekonomiska konsekvenser när nu svarar på det bristande vägunderhållet genom att sänka hastigheterna? Senast i Ekot larmade man om att hastigheten skulle sänkas på ytterligare ett antal mil. Det är på det sättet löser nollvisionen. skär ned på vägunderhållet tillsammans med Socialdemokraterna och samarbetspartierna. svarar med hastighetssänkningar. Jag utesluter inte att det är av ideologiska skäl som i alla fall ett av regeringspartierna gör detta. Man låter helt enkelt vägnätet förfalla, för då får man sänkt hastighet och det blir svårare att köra bil. Men för mig är det en gåta varför Socialdemokraterna gör detta – Socialdemokraterna som historiskt har värnat skogsindustrin och stålindustrin och i både ord och handling stått upp för att ska leva. Varför i hela friden lägger man fram förslag för riksdag som innebär att det blir sämre vägar i ? Samma regering tänker införa ett friår till en kostnad av 17 miljarder . Samma regering tänker lägga fram ett förslag om en familjevecka till en kostnad av 30 miljarder . 47 miljarder tänker regeringen alltså ge till vuxna, friska människor för att de ska vara lediga. säger att det saknas 50 miljarder bara för vägunderhållet. Jag tror att vem som helst förstår att detta är helt orimligt. 62 (M): Tack till min moderatkollega för att jag får tillfälle att ansluta mig till denna oerhört viktiga debatt! Jag tar tillfället i akt att än en gång debattera väganslag och undermåliga vägförhållanden i . Infrastrukturministern har haft gott tålamod med mina dragningar i detta ämne tidigare, men vi väntar fortfarande på resultat, och därför fortsätter jag att argumentera. Läget i vårt län är akut vad gäller undermåliga vägar. Jag fortsätter också min kamp för nya beräkningsgrunder och därmed också för de relevanta väganslag som detta skulle ge. Det ska också relateras till faktiska vägförhållanden och inte baseras på antalet invånare i länet, vilket missgynnar . Jag vill också ta upp planer på hastighetsbegränsningar, och jag inleder med detta här. kan planer på att sänka hastigheten på viktiga transportstråk i och återigen bli ett faktum. var det E45 som var drabbad, och är E14 aktuell. förslag, som är ute på remiss, är att sträckorna –, –och –ska hastighetssänkas från 100 eller . Detta får oerhört stora konsekvenser för oss som bor och verkar i regionen. Sänkta hastigheter på så långa sträckor innebär försämrad tillgänglighet vad gäller arbetspendling, varutransporter och besöksnäringen. Beakta då att har två basnäringar, skogsindustrin och besöksnäringen, som är helt beroende av välfungerande vägunderlag. Vi ser hellre att man utvecklar infrastrukturen i stället för att sänka hastigheten. Vi förstår att man vill förbättra trafiksäkerheten, men då tycker vi att det är bättre att man vidtar andra åtgärder. Mittseparering för att få mötesfria vägar är det som vi förordar. Vi vill också att gör en analys om vad mittseparering skulle innebära för trafiksäkerheten och vilka samhällsekonomiska effekter det skulle få. Innan en sådan analys är gjord tycker vi att ska avvakta med sina planer. Detta har också företrädare för Region , Region , , kommun, kommun, kommun och Åre kommun skrivit om i länsmedierna i och . Det finns en samsyn om vilka åtgärder som skulle vara adekvata. Oron är väldigt stor och samlad, och den kommer från både politik och näringsliv liksom från andra företrädare för våra län. Min fråga till infrastrukturministern är: Varför tillför inte regeringen tillsammans med samarbetspartierna tillräckligt med pengar för att man ska kunna upprätthålla en adekvat vägstandard i ? 63 (SD): Jag gav mig in i den här debatten också, för vägarna och underhållet av dem är oerhört viktiga för hela vårt land. har vi fått höra om situationen i . I en tidigare debatt diskuterade vi läget i . har tagit upp situationen på vägarna i . Jag själv kan lägga till . E20 där är inte något att skriva hem om, kan jag säga. Det är en urusel väg i alla avseenden. Jag har också ett annat hemlän, och det är . Där är vägarna också i väldigt dåligt skick. Det är gemensamt för hela riket att vägarna är i alldeles för dåligt skick. Det påverkar möjligheten att leva och bo utanför storstadsområdena. Vår viktiga industri som finns utmed det finmaskiga vägnätet måste ha en rimlig chans att fungera. Då kan det inte vara så att vägarna inte är farbara. är vägarna i så dåligt skick att det inte går att ta sig fram. Speciellt uppe i finns det ställen där det är så gropigt att det är fyrhjulsdrift som gäller om man över huvud taget ska kunna ta sig fram. Det gjordes en undersökning . Där sa av svenskarna att deras bilar skadats på grund av vägar som varit i dåligt skick eller på grund av dåligt vägunderhåll. anger vägens dåliga skick som orsak till skadan. Att vägen är i så dåligt skick att det uppstår skador på fordon är en sak. Det kan i sin tur leda till ett plötsligt haveri i en hjulupphängning eller att en styrled går isär. Men den stora effekten drabbar de yrkesförare som kör på vägar där det ständigt skakar och skramlar. Det sätter sig uppe i axlarna. Då har man ett arbetsmiljöproblem också. Då svarar statsrådet naturligtvis att det är arbetsgivarens sak. Ja, men arbetsgivaren kan ju inte vara ute och reparera vägar. Det är faktiskt statens ansvar att se till att vägarna är farbara. Alternativet är annars att inte köra på vägarna över huvud taget. Då släcker man ned stora delar av landet. Det är stora ord när statsrådet talar om prioriteringar och hur mycket pengar som läggs på vägunderhållet. Visst, det har blivit ökade satsningar. Men det räcker ju inte! Det är 50 miljarder som saknas. Det är rätt mycket pengar. Det är ständigt samma svar. När man ifrågasätter detta får man som svar från statsrådet att denna regering har satsat betydligt mer än vad tidigare regeringar har gjort. Men budskapet, att det inte är tillräckligt, går inte fram. Det är många ledamöter här i kammaren som har påtalat bristen ute på vägarna. Näringslivet har påtalat bristen ute på vägarna. måste regeringen sätta sig ned och lyssna på dem som för fram kritiken och säger att underhållet är för dåligt. Vi måste säkerställa att hela landet kan leva. Alla ska kunna leva och verka runt om i vårt land. Företagen uppe i ska ha samma förutsättningar som företag nere i . Ett företag uppe i ska ha samma förutsättningar som ett företag i . Men så är det inte , utan man får fajtas för sin existens. Och regeringen blundar och låtsas som att det regnar. 64 (M): Tack, kollegan , för en viktig interpellation! Mer än hälften av vägnätet byggdes , och det var dimensionerat för dåtidens trafik. behöver vi rusta vägnätet för framtidens trafik med fler och mer transporter. Vägtransporterna kan liknas vid blodomlopp, som försörjer landet med syre. Ska hela landet leva måste infrastrukturen fungera. Men tyvärr visar verkligheten något annat när det gäller kvaliteten på de svenska vägarna. Underhållsskulden växer likt en snöboll. Stoppar vi inte förfallet kommer en tredjedel av vägarna att vara förfallna. Det är den kapitalförstöring som kollegan talade om. Jag vill rekommendera lyssnarna att se TV4-nyheterna som sändes . Det var ett reportage om vilka behov vägnätet har enligt . åsikt fick stöd av Transportföretagen, som delar deras syn. Jag som är en före detta åkare och lastbilschaufför har sett hur vägmiljön blivit alltmer svårtillgänglig för större fordon. Inför debatten har jag pratat med gamla kollegor i branschen som vittnar om att det blivit sämre. Rapporten av ett underfinansierat vägunderhåll bekräftar deras bild. Spårdjupet i vägen ökar. Med allt smalare vägar kör fordonen på exakt samma plats. En viss yta får mycket belastning medan övrig yta inte får någon belastning. Med bredare vägar blir körningen mjukare, och den kan anpassas mer efter annan trafik. Och fordonen belastar vägbanan på ett skonsammare sätt. Spårdjupet har ökat vid makten. Spåren i vägbanan skapar även problem för vinterväghållning och orsakar vattensamlingar. Jag ska också ge lyssnarna en beskrivning av hur oljegruset, som man använder för att få ekonomin att gå ihop, fungerar. Ekonomilagningar som görs med bitumen och grus skapar stor irritation då de orsakar både stenskott på vindrutor och plåtskador. Väglagningarnas hållbarhet är dessutom väldigt dålig. På vittnar yrkeschaufförer om det undermåliga oljegruset, som även läggs på motorvägar. Skadorna som lagats är tillbaka . Det kan inte ens kallas provisoriskt med så kort hållbarhet. Jag vill ge infrastrukturministern möjlighet att berätta hur han ser på det faktum att hjulspåren har ökat vid makten. 65 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för engagemanget. Jag uppskattar det, och jag tycker att det är viktigt att vi har flera som värnar infrastrukturen i . Jag hade önskat att de moderata ledamöterna hade haft samma engagemang när man satt i regeringsställning. I opposition är engagemanget otroligt stort. I regeringsställning var det inte lika stort. Då lades det nämligen inte resurser på väg eller på infrastruktur. Tvärtom var det en dramatiskt lägre ambitionsnivå än den vi har , när vi nu presenterar en infrastrukturproposition, där det satsas på infrastruktur. Det satsas alltså mer resurser . Det satsas inte minst mer resurser än någonsin på vägunderhåll. Men det är klart att det också behövs satsningar på investeringar. Jag noterar att i vill omfördela pengar från investeringar till vägunderhåll. Då innebär det att man kanske är beredd att stryka satsningar på Ostkustbanan, –, –, Ostlänken, Sydostlänken eller andra viktiga insatser i landet. Det är så jag tolkar argumentation här . Kan vi då få ett besked om vad det är som ska bort? Det vore välkommet. Är det –? Ja, då kommer trafiken mellan och att göra att väg 40 kommer att slitas ned ännu mer. Det är det som är effekten. Vi har en möjlighet att också göra viktiga järnvägsinvesteringar på sträckor där tunga transporter annars går på väg. Jag tycker att väg 40 är ett bra sådant exempel. Jag uppskattar engagemang för att man fortsatt ska säkra vägars kvalitet inte minst på landsbygden. Vi har från regeringens sida valt att, utöver de generella stora insatserna, göra extra satsningar på just vägar på landsbygden. Vi har öronmärkt resurser. När det gäller just kan jag nämna den stora satsning vi gör på BK4. Vi lägger alltså extra statliga resurser på att stärka bärigheten på vägar, så att 74-tonslastbilar ska kunna köra där. Detta tillfaller inte minst , , och . Faktum är att det är en omfördelning där nationella resurser i huvudsak går till skogslänen för att öka bärigheten på vägar som är viktiga inte minst för skogsindustrin. Jag hoppas och tror att detta är något som också uppskattar. Jag tror att det har satsats närmare en kvarts miljard bara i på detta. Och det är viktiga satsningar för att just förbättra bärigheten av nedslitna vägar. Vi bör ändå fundera på vilka det är som sliter på våra vägar. En stor del handlar om utländsk lastbilstrafik. När svenska lastbilar åker på vägarna i eller i – detta vet personer i salen som har åkerierfarenhet – betalar svenska åkerier. Men när andra länders lastbilar åker på svenska vägar betalar de ingenting. Eurovinjettsamarbetet, som har funnits mellan tre fyra länder, försvinner . blir ett av få länder i EU där utländska lastbilar får slita på vägarna utan att betala någonting. Det är de boende på landsbygden som betalar. Det är svenska åkerier som betalar. Hur kommer detta sig? Jo, de förslag som har funnits här i om en vägslitageavgift som skulle innebära att alla som kör i yrkestrafik på vägen skulle vara med och betala, stoppas av och . Effekten blir att det är de boende på landsbygden och de svenska åkerierna som betalar för slitaget på svenska vägar när transporterna ökar, eftersom ni har ett motstånd mot att vara med och finansiera. Jag tycker att det vore bra om vi kunde få en bred uppslutning bakom det som alla andra länder har: en möjlighet även för utländska lastbilar att få vara med och bidra till kvaliteten på det svenska vägnätet. 66 (M): Vad blir konsekvenserna när ett av regeringspartierna, , hatar mobilitet? Det har de i sitt politiska dna. Det var därför de bildades. Det finns väl inte en debatt där inte talar om hur mycket de hatar mobilitet. Jo, vägar är i dåligt skick. Detta kommer alltså från TV4-nyheterna. Då ska jag läsa innantill: En stor del av landets vägar är i dåligt skick. Branschorganisationen Transportföretagen och anser att det behövs mycket mer pengar till vägunderhållet än de 197 miljarder för de kommande tolv åren som regeringen föreslagit i infrastrukturpropositionen. Det behövs mycket mer pengar, fru talman. Det är alltså ingen marginell justering som måste till. Konsekvenserna beskriver , som har en transportfirma i . Han säger: Det är katastrofalt dåligt. Sakerna som är i bilen och bilen i sig själv tar stryk. Enligt Transportföretagen är av de statliga vägarna i mycket dåligt skick. Minst pengar går till de vägar som ligger nära mindre orter och i glesbygd. , ministerns egen expertmyndighet, säger alltså att det saknas 50 miljarder. Hur mycket är då 50 miljarder? Jo, det är en familjevecka, något som den här regeringen med samarbetspartier kom överens om. Den kostar 30 miljarder. Friåret i LAS-överenskommelsen, som regeringen också tänker införa, kostar 17 miljarder. Regeringen tänker alltså betala – 47 000 miljoner – för att människor ska vara lediga.