prot · H9099 · 2021-09-23 00:00:00 — Mäns våld mot kvinnor skär genom alla samhällsklasser och påverkar mammor, barn och familjer både i nutid och . Mäns våld mot kvinnor är en starkt prioriterad fråga för regeringen, och presenterades ett 40-punktsprogram för att intensifiera arbetet. Jag vill därför fråga justitieministern hur arbetet med 40-punktsprogrammet fortlöper. 45 Justitie- och migrationsminister (S): Den fråga som ställde sig ställer jag mig ofta även själv. Därför är det viktigt för oss att upprepa att regeringen har två prioriteringar. Den ena är gängkriminaliteten. Den andra är mäns våld mot kvinnor. De två prioriteringarna är likvärdiga, vilket också det här 40‑punktsprogrammet är ett uttryck för. Programmet innebär att vi nu kommer att kunna flytta fram positionerna ytterligare. Det här är ett stort samhällsproblem. Vi har gjort mycket, men det är också mycket som återstår. Hur går det då med 40-punktsprogrammet? lade vi faktiskt fram lagförslag till , till exempel om att skärpa straffet för grov kvinnofridskränkning, utöka möjligheten att sätta fotboja på de förföljande männen och porta de förföljande männen från den gemensamma bostaden. Detta finns alltså på bord som förslag . Men vi ser också annan lagstiftning framför oss. Till exempel presenterade jag en översyn av umgängesrätten. Det handlar om våldsamma mäns umgängesrätt i förhållande till gemensamma barn. Detta är också en oerhört viktig fråga att fortsätta arbeta med. 46 (S): Tack, justitieministern! Effektivare brottsbekämpning, ökad kunskap och forskning och metodutveckling är kanske de viktigaste frågorna för rättsväsendet. Men då har oftast brotten redan skett. Att jobba med attityder, normer och beteenden samt att börja med flickor och pojkar i tidig ålder kanske ändå är det viktigaste och berör fler politikområden. Vad ser statsrådet för viktiga delar i det arbetet? 47 Justitie- och migrationsminister (S): Det är en självklarhet att om mäns våld mot kvinnor ska upphöra är det männen som måste förändras. Jag har argumenterat utifrån att de straffrättsliga förändringar vi gör sänder signaler om vilka normer det är som ska gälla. En av de tydligaste förändringarna var kanske samtyckeslagstiftningen som vi fick igenom 2018. Det skapade en mycket tydlig norm om vad det är som ska gälla också i de sexuella relationerna: respekt, ömsesidighet och inte minst frivillighet. Allt annat är ett övergrepp. Den lagstiftningen måste vi se till att omsätta. Det får inte bara bli en samtyckeslagstiftning utan också en samtyckeskultur. Då påverkar vi attityder på djupet. 48 (MP): Min fråga går till statsrådet . I budgeten har regeringen lagt fram en väldigt välbehövlig satsning för fler platser i verksamheten i hälso- och sjukvården som förkortas VMU, verksamhetsförlagd utbildning. Satsningen möjliggör att fler ska kunna utbilda sig till allmänsjuksköterskor eller specialistsjuksköterskor. Det är väldigt nödvändigt för att klara vården men också för att klara vården . Min fråga till statsrådet är vilka åtgärder och insatser som statsrådet anser behöver tas till för att upprätthålla en god utbildningskvalitet i de verksamhetsförlagda utbildningsplatserna. 49 Statsrådet (S): Tack, , för en mycket viktig fråga! Ända , 2015 har det varit fullt fokus att få högre utbildning tillgänglig i hela landet och stärka fokuset att vi utbildar till våra bristyrken. Vi kan glädjande nog konstatera att när det gäller till exempel sjuksköterskeutbildningen examinerar vi 16–fler sjuksköterskor nu än om man jämför med exempelvis 2015. En riktigt stor flaskhals för att vi ska kunna utbilda ännu fler sjuksköterskor – vilket vi har kapacitet att göra med utbyggda utbildningsplatser på lärosäten – är just den verksamhetsförlagda utbildningen. gör vi en satsning med 2022 och 50 miljoner som ska kunna stärka möjligheten att handleda i den verksamhetsförlagda utbildningen ute i regioner och kommuner. Vi gör också en satsning där vi stärker samordningen av den verksamhetsförlagda utbildningen. Jag tror att det kommer att vara alldeles avgörande för framtidens kvalitet. 50 (MP): Tack för ditt svar, statsrådet ! Först vill jag säga att jag håller med dig. Den här flaskhalsen har varit ett problem . Det är ett väldigt välkänt problem. Jag undrar hur statsrådet ser på samverkan mellan lärosätena och verksamheterna oavsett om de är i regioner eller kommuner och vad statsrådet anser skulle kunna förbättras. 51 Statsrådet (S): Jag tycker att samordningen behöver förbättras ytterligare. Vi har inrättat som tittar på de delarna. Jag ser med spänning fram mot deras arbete. ger vi en möjlighet att kunna stärka samordningen av den verksamhetsförlagda utbildningen. Lärosäten och det omgivande samhället där det har fungerat väl kanske kan ge inspiration och kunskap till andra delar där det har fungerat mindre väl. Vi gör också den mycket viktiga satsningen med förstärkt ersättning till handledarna, som är absolut avgörande för fortsatt arbete. Vi behöver göra ett fortsatt arbete i den här frågan. Neuropsykiatriska diagnoser och skjutvapenvåld 52 (M): Många unga skadas och dödas av skjutvapen. Det är ett stort misslyckande för den . Så har det inte alltid varit. Skottskador har ökat . fanns inte skottskador mer än undantagsvis i . Läkare som skulle lära sig behandla det fick åka till för att utbilda sig. ser vi på tv i stort sett nyheter om skottskador. Hur kunde det bli så här? Det finns självklart många svar på det. Tuffare samhällsklimat, tillgång till vapen och en ökad brottslighet hos riktigt unga personer är några delar. De riktigt tunga brottslingar som lagförs har i större utsträckning än befolkningen i övrigt olika neuropsykiatriska diagnoser. Det är diagnoser som de inte alltid blivit utredda för trots tecken redan i tidig ålder. Min fråga till justitieministern är: Hur ser justitieministern på att Kriminalvården ska lösa sociala problem och utbildningsproblem som försummats? 53 Justitie- och migrationsminister (S): tänker jag att det vi gör nu borde vi kanske ha gjort i för 15, 20 eller . Det var som gängkriminaliteten betänkande sig fast i . Många av dem som är de mest brottsaktiva var kanske i fyra-, fem-, sex- eller sjuårsåldern . Där borde man ha kunnat gå in med insatser tidigare. Innebär detta att vi inte kommer att kunna komma åt den? Nej, det tror jag att vi kommer att kunna göra. Men det tar lite , det kommer att kosta lite mer pengar och det kommer att vara svårare. Kriminalvården har, precis som säger, en väldigt viktig roll i detta. Jag är glad över att kunna konstatera att återfallen i brott tenderar att minska. Man har sett att de vi får in i kriminalvården, där vi kan arbeta med de metoder som vi har, har bättre utsikter nu än vad de hade för 15–att kunna komma ur sin kriminalitet. Det säger mig att vi behöver försöka se till att vidareutveckla Kriminalvården. När vi nu bygger ut rättsväsendet så mycket som vi gör ska vi se till att vi kan fortsätta att upprätthålla kvaliteten för dem som kommer in där och även på andra områden som Kriminalvården står för. 54 (M): Jag har ställt skriftliga frågor om detta till både justitieministern och skolministern. Det verkar som att det inte finns något riktigt samarbete mellan justitieministern och skolministern trots att det finns rapporter som visar att de neuropsykiatriska diagnoserna är många bland de unga som handhar vapen och är tungt kriminella. Finns det inget samarbete i regeringen om sådana här allvarliga samhällsfrågor? 55 Justitie- och migrationsminister (S): Det gör det visst, naturligtvis. Jag tror att alla i regeringen är besjälade av och vet om att om man ska komma åt detta handlar det inte bara om det som jag möjligen står för, våldsbekämpningen, Kriminalvården, poliser, som svarar för, och mycket annat. Det handlar inte bara om detta. Det handlar också om att bryta nyrekrytering till de kriminella gängen. Det är därför som vi säger att också kommunerna måste ta sitt ansvar när det gäller det förebyggande. Det handlar om skola, socialtjänst och fritidsverksamhet. Kommunsektorn gick med överskott med nästan 50 miljarder . Använd nu en del av de pengarna för att satsa på de förebyggande insatserna! Det är det entydiga budskapet från regeringen i den här frågan. 56 (SD): har konflikten om den så kallade villkorstrappan blossat upp. som polisens resurser flyttas från arbetet mot matchfixning rapporteras det om flaggförbud för hängivna fotbollssupportrar. Ett långsiktigt arbete från fotbollsklubbarna har lett till att det är säkrare att gå på fotboll än . Men vi har verkliga problem i . Polisen borde lägga mer av sin tid och energi på att bekämpa brott än på att bekämpa påhittade brott. Anser statsrådet att det är ett riktigt användande av polisens resurser och energi att förbjuda flaggor på svenska fotbollsläktare i stället för att agera kraftfullt mot den verkliga organiserade brottsligheten? 57 Statsrådet (S): Eftersom jag själv är fotbollsintresserad tycker jag att det är otroligt viktigt att vi kan ha stämningsfulla, spännande evenemang men också trygga evenemang på våra fotbollstadion runt om i . Det tror jag att väldigt många eftersöker. Jag kan naturligtvis inte kommentera hur tillämpar svensk lag. Det är myndigheten som måste göra det och har att göra det. Jag kan konstatera att är inne i ett arbete där man söker dialog och samförstånd med , Svensk Elitfotboll och också klubbarna om hur man ska tillämpa och arbeta med ordningslagen för att skapa säkra och trygga evenemang som också är stämningsfulla. Jag hoppas mycket på att alla aktörer kan ta sitt ansvar så att vi kan se ännu mer trevlig fotboll under trygga förhållanden framöver. 58 (SD): Villkorstrappan har varit ifrågasatt redan före pandemin, och har frågan blossat upp igen i och med att man återigen kan gå och titta på fotboll. Det publiken har efterfrågat är att kunna heja fram sina lag – ingenting annat. Det vi ser är en irriterad stämning. Hur når vi en sund läktar- och supporterkultur när villkorstrappan bara skapar irritation? 59 Statsrådet (S): Återigen: Jag kan inte diskutera hur polisen tillämpar svensk lag. Men jag tycker att det är viktigt att säga att det inte finns någon mänsklig rättighet att bryta mot lagen när man går på fotbollsevenemang. Polisen har att följa ordningslagen och att upprätthålla trygghet. Det är viktigt för alla som bevistar fotbollsevenemang. Jag har stort förtroende för att tar ansvar för en seriös och konstruktiv dialog så att också klubbarna tar sitt ansvar vid sina evenemang runt om i . Höjd ränta på studielån 60 (V): Min fråga går till statsrådet . har regeringen aviserat ett nytt offentligt omställningsstöd som ska gå till det som man kallar för att reformera arbetsmarknaden. Det har alldeles meddelats att detta ska finansieras med en chockhöjning av räntan på lånedelen i studiemedlet för alla oss som har studerat vid universitet och högskolor. Höjningen är från till . Det är en ganska stor höjning. Sacos studentråd, och många andra organisationer har varit väldigt kritiska mot detta, för det är en ganska stor förändring. Vi är många som sitter med studielån, och det är otroligt viktigt att påpeka hur betydelsefullt studiemedlet är för den breddade rekryteringen till och högskolor. Jag vill fråga statsrådet: statsrådet att det är rimligt att göra en sådan här chockhöjning av CSN-lånets ränta för att finansiera vidareutbildningen? 61 Statsrådet (S): Det som regeringen tar ansvar för är den partsöverenskommelse som är träffad på svensk arbetsmarknad. Den kommer att innebära en strukturreform som inte minst den fackliga rörelsen har arbetat för , nämligen att vi ska få på plats utbildningar och ett omställningsstudiestöd som gör det möjligt att mitt i arbetslivet fylla på med ny kunskap. Detta kommer att gälla alla på svensk arbetsmarknad. Om man har arbetat minst halvtid kan man med det här omställningsstudiestödet, som har en mycket hög bidragsnivå , studera på gymnasieskola, yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. Det här är en strukturreform som kommer att kosta 6–9 miljarder. Som en delfinansiering av detta gör vi en förändring av räntan när man betalar tillbaka sina studielån i vårt mycket förmånliga och generösa – ett av världens mest generösa – studielånssystem. 62 (V): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Men anser statsrådet att det är rimligt att det är de tidigare studenterna som ska finansiera detta? Alla har faktiskt inte särskilt höga löner när man sedan blir färdig och börjar arbeta. Det blir ju de som har läst på universitet och högskolor som ska vara med och finansiera de vidareutbildningar som sedan ska kunna göras, och som i sig såklart är väldigt bra. Det är otroligt viktigt att vi har låga trösklar in till universitet och högskolor. 63 Statsrådet (S): Jag delar absolut uppfattningen att vi ska ha låga trösklar in till universitet och högskolor. Jag är socialdemokrat, och vi är en del i att har högre utbildning i hela landet. Utan socialdemokratin skulle vi inte ha haft det generösa studiemedelssystem vi har – det som faktiskt gör att man inte behöver avstå från högre utbildning på grund av sin ekonomi. Det här är ett generöst studiemedelssystem – ett av världens mest generösa. Det kommer det också att vara med den förändrade modellen. CSN får nu i uppdrag att återkomma till hur detta ska utformas. För den stora majoriteten av låntagare kommer det inte att betyda någon ökad månadskostnad. 64 (KD): Jag vill rikta min fråga till inrikesminister . Coronaepidemin innebar att stöldligornas verksamhet försvårades. Men när gränserna åter öppnas får vi befara att privatpersoner och företag återigen drabbas av inbrott. ointresse har regeringen utökat uppdraget för . Men det är i mina ögon i alldeles för liten omfattning, då endast ska söka efter stöldgods i samband med tullkontroll. egen analys av förändringen är att den inte innebär någon ändring av myndighetens uppdrag och därför i sig inte föranleder att utöka sina utförselkontroller. Mot denna bakgrund – anser inrikesministern att den begränsade utökningen av befogenheter för verkligen motverkar stöldligornas verksamhet i ? 65 Statsrådet (S): Arbetet mot internationella stöldligor i är högt prioriterat. Vi har också sett att vissa typer av inbrott, till exempel i villor och lägenheter, har minskat medan annat har ökat. Det här är en prioriterad fråga. Vi har jobbat med myndighetssamverkan och fått ihop , tullen och polisen i ett gemensamt arbete. Vi har skärpt straffen för de systematiska stölderna och infört nya straff för häleri kopplat till detta. Vi anställer fler poliser, och vi jobbar med nya befogenheter att stoppa stöldgods som är på väg ut. Dessutom genomförs nu en översyn av samlade bestämmelser och regelverk för att utreda vilka brottsbekämpande verktyg och metoder ska ansvara för . 66 (KD): Tack, inrikesministern, för svaret! Det verkar lovande, för just är det bara 350 stycken av de 25 000 tullkontroller som görs , alltså , som är relaterade till transporter ut ur landet. Då stöldgodset främst går ut över gränsen blir den förändring som genomförs endast ett slag i luften. Jag undrar därför: Borde inte uppdrag i stället utökas så att fler fordon kontrolleras? 350 kontroller stoppar inte stöldligorna. 67 Statsrådet (S): har fått anslagsökningar på och fortsätter att växa framöver. De kontrollerar också införseln av till exempel narkotika och vapen. Det är enormt viktigt att förmåga att stoppa gängen från att ta del av narkotika och vapen fortsätter att växa. De har flera viktiga uppgifter. Vi har också en utredning på gång som ger polisen nya möjliga befogenheter i gränsnära zon. Det handlar om att använda tekniska möjligheter med kameror men kanske också om nya befogenheter. Det är inte bara vi ska titta på vid gräns, utan vi ska också titta på polisens befogenheter vid gräns. EU:s hantering av och 68 (S): Min fråga går till EU-minister . har krävt att ska utdöma böter till då landet inte följer ett beslut i om domstolars oberoende. En EU-kommissionär har också uttalat att inte heller kan ta del av om man inte följer . Min fråga är: Gör EU tillräckligt för att hantera situationen i och ? 69 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är en angelägen uppgift för Europeiska unionens medlemsstater att se till att vi allihop står upp för de värderingar som är grunden för det europeiska samarbetet. Min bild är att vi inom EU nog gör mer nu än vad vi har gjort tidigare för att se till att dessa rättigheter och värderingar tillgodoses och följs, inte minst på rättsområdet. Som berättade har kommissionen nu gått till och bett den att bötfälla för att man inte följer beslut. Jag tror att en av kommissionärerna har sagt: Visserligen ska domstolen själv bestämma hur stora böterna ska bli, men är mitt förslag! Det är alltså eller – det är fantastiskt stora belopp. Det kommer att kännas. Jag tycker att vi är på god väg. 70 (S): Tack, EU-ministern, för svaret! Om EU skärper tonen och agerar ytterligare för att och ska följa rättsstatens principer – vad kan då konsekvenserna bli i förlängningen? 71 Statsrådet (S): Förhoppningsvis kommer vi att få se en ändring, vilket ju är målet, i , och andra länder som kan vara aktuella i den här typen av granskning. Det är målet. Målet är inte att sparka ut dem ur unionen, utan målet är att få en annan politik och att man går tillbaka till det som man lovade när man blev medlem i unionen och som man måste hålla fast vid så länge man är med. Det tycker jag ska vara vårt mål, och det ska vi arbeta för. Utlänningslagens effekter för utländska doktorander 72 AXEL (MP): Min fråga går till statsrådet . Företrädare för flera av har förmedlat att tusentals utländska akademiker kan tvingas lämna till följd av ändringar i utlänningslagen. Detta riskerar självklart att drabba många individer väldigt hårt, men det riskerar också att skada svensk forskning och som internationell forskningsmiljö. Min fråga är därför om statsrådet kommer att verka för att utländska doktorander ska ha möjlighet att stanna i och arbeta här och därmed säkra som ett attraktivt land för utomeuropeiska forskare. 73 Statsrådet (S): Tack för frågan, Axel ! Den här regeringen har arbetat och fortsätter att arbeta aktivt med att se till att högkvalificerad kompetens attraheras till och stannar i . Det gäller också doktoranderna. Det ledamoten hänvisar till här är en förändring i utlänningslagen som antogs i den här . Det fanns inga andra förslag i än det som gäller efter att det här beslutet togs i riksdag. Jag tycker att det är viktigt att vi har en hållbar och långsiktig migrationslagstiftning som kan hålla . Jag tycker också att vi måste påminna oss om att tillfälliga uppehållstillstånd kommer att finnas och gälla för doktoranderna och den här typen av arbetskraftsinvandring liksom annan sådan. Om man kräver ett permanent uppehållstillstånd är det möjligt att få det om man faktiskt får en anställning som är . Jag hoppas att ansvarstagande parter som tycker att det är viktigt också kan ge denna förbättrade anställningstrygghet för dem som har doktorand‑ och post doc-tjänster. 74 AXEL (MP): Tack, statsrådet, för svaret! Det är uppenbart att det finns en rädsla i universitetsvärlden i och att det finns en oro bland utländska doktorander i kring de här frågorna. Jag undrar helt enkelt vad statsrådet vill säga till de utländska forskare och doktorander som känner sig oroade. 75 Statsrådet (S): Jag vill säga att jag naturligtvis kan förstå oron. Men man behöver också ta det här till intäkt för att det nu är läge att driva på mellan parterna för en förbättrad anställningstrygghet. Om man anser att man behöver ha ett permanent uppehållstillstånd är detta det som är grunden. Det gäller här, och det gäller för annan arbetskraftsinvandring. Sedan ska vi också påminna oss om att alla har rätt att stanna för att söka arbete eller starta näringsverksamhet. Det gäller alla som har avslutat sina forskarstudier och högskolestudier. Åtgärder för höjd vaccinationsgrad 76 (M): Glädjande nog börjar nu släppa på de restriktioner som vi alla har fått leva med under denna pandemi. Man tror att det största hotet just nu mot en sjunkande smittspridning i samhället är den grupp som inte är vaccinerad . Min fråga går till statsrådet och handlar om hur regeringen ser på möjligheten att få fler människor vaccinerade i för att hindra pandemins framfart. Alldeles kom det meddelanden från min gamla hemort där gruppen som består av antivaxxare, eller vaccinationsmotståndare, hindrar människor från att vaccinera sig – just den grupp som vi jobbar extra mycket med för att få vaccinerad. Jag undrar hur regeringen ser på att den här desinformationen sprider sig i samhället och hur vi ska kunna arbeta för att få fler människor vaccinerade. 77 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Jag tror att det absolut viktigaste är att se att vi har kommit långt med vaccinationen i . Jag tror att av dem som är har vaccinerat sig och är fullvaccinerade , och det fortsätter uppåt. Fokus på den här positiva utvecklingen är viktigt. Regeringen har tecknat ett nytt avtal med Kommuner och Regioner där de åtar sig att göra nya insatser för att nå de grupper som ännu inte har nåtts av vaccinationen. I valde man att kalla invånare som inte hade vaccinerat sig, och där gick vaccinationsgraden upp avsevärt. Det går alltså att göra bra saker. Jag tycker inte att vi ska ge antivaxx-rörelsen mer uppmärksamhet än den förtjänar. I handlar det om få personer. De är inte många. Vi ska bygga vidare på den positiva trend som vi har. Vi ser att det spelar roll om man vaccinerar sig eller inte. 78 (M): Det statsrådet nu nämner är de insatser som görs av kommuner och regioner runt om i , och jag skulle vilja veta lite mer om hur regeringen tänker arbeta för att få fler att vaccinera sig i . Jag vill återkomma lite till grupperingen som tar lagen i egna händer. Förutom möjligheten att påverka i skrift och ord tar man saken i egna händer, och det ser vi effekten av i och med det som precis har hänt i där också en polisman har blivit skadad. Vi kan se det här i andra samhällskategorier också. 79 Statsrådet (S): Det är otroligt viktigt att myndigheter ingriper när någon bryter mot lagen eller försöker förhindra människor från att vaccinera sig. Jag har stora förväntningar på polisen när det gäller det. När det gäller desinformation har MSB fått i uppdrag att följa detta och jobba ihop med regionerna och andra aktörer för att minska påverkan. Däremot tycker jag inte att antivaxx-rörelsen i haft så stor påverkan. Vi har inte sett det, vi ska inte ge dem den uppmärksamheten och vi ska fortsätta med det positiva budskapet. De som dör i och som ligger på sjukhus med allvarliga skador är i stor utsträckning de som inte har vaccinerat sig. Det ska vi fortsätta att berätta om. 80 (SD): Förhandlingarna om ett europeiskt direktiv om minimilöner går inte särskilt bra. Liggande förslag både från rådet och från parlamentet innebär direkta hot mot den svenska modellen för lönebildning. Regeringens inställning i den här frågan saknar alltjämt tydlighet. Regeringen har välkomnat europeisk inblandning på det här området men på premissen att direktivet innehåller någon typ av undantag så att vi slipper implementera reglerna i . Det här är en osäker strategi. Direktivet får sitt egentliga innehåll när det tolkas av , och där gäller aldrig några garantier. Regeringen spelar med andra ord Brysselroulett med den svenska modellen för lönesättning. Jag vill därför fråga om det inte hade varit smartare att göra en skarp markering från början om att vi inte ska ha något direktiv över huvud taget och att kommer att använda alla tillgängliga medel för att se till att så blir fallet. 81 Statsrådet (S): Nej, , den har inte välkomnat någon europeisk inblandning i svensk lönebildning. Tvärtom har den här regeringen sagt att vi ska behålla den svenska modellen där arbetsmarknadens parter sätter löner utan att något regeringsorgan eller någon institution i lägger sig i detta. Detta har varit vår linje.