prot · H90948 · 2021-12-17 00:00:00 — För dem som lyssnar vill jag nämna att sedan gjorde det där uttalandet har man gjort ett stort arbete för att lösa problemet med dubbla identiteter. Man har infört en ny standard för granskningsnivåer av id-handlingar. Man har även infört en certifieringsprocess för särskilda id-granskare i syfte att höja och säkerställa kompetensen i granskningen av id-handlingar. Inom asylprövningen skickas numera alla id-handlingar av dignitet till granskning av certifierade granskare. Det pågår också ett arbete med att utstationera id-experter vid våra utlandsmyndigheter för att stärka kompetensen hos utsänd personal och bygga in en utökad kontroll. Precis som ger uttryck för finns det ett behov av ytterligare åtgärder, och det vidtas ett antal ytterligare åtgärder. Vi har utökat den svenskutbildning som nyanlända till får. Vi har också kraftigt utökat den samhällsorientering de nyanlända får. Det är väl rimligt att vi när vi ska ge permanenta uppehållstillstånd också kan tillse att de har tillgodogjort sig de kunskaper vi har gett möjlighet till genom denna utökade utbildning. Jag ser framför mig att vi återkommer med förslag i denna riktning. 112 HANS (KD): Ett identitetskrav är en väg att gå för att säkerställa att potentiellt samhällsfarliga individer inte tillåts att vistas i , framför allt inte permanent. För mig som kristdemokrat är detta ett av de viktigaste områdena inom migrationspolitiken utöver att jag ser att vi måste få en minskning av det svenska mottagandet. Som politiker måste vi känna ett ansvar för att kunna garantera medborgarnas säkerhet, och det kan vi inte göra om vi inte vet identiteten på dem som befinner sig i . En orsak till att det ser ut så här är vår oförmåga på detta område. Låt mig nämna några siffror. har enbart av dem som sökt asyl i identifierat sig med en passhandling; har gjort på annat sätt, framför allt genom muntlig berättelse. På landsnivå konstaterar vi att 58 av 1 153 personer från har identifierat sig med pass. Det är alltså som inte har gjort det. Såvitt jag känner till är detta den bästa statistik vi har. När det gäller är det som inte har identifierat sig. För respektive är siffrorna . Kanske tänker någon att det är så det ser ut. Men det måste inte vara så; det är inte hugget i sten. En jämförelse med visar att svenska siffror är under all kritik. För att spä på detta ytterligare och kanske som en förklaring till varför är det ser ut så här just i : vi har ett rättsligt ställningstagande från , alltså 2021, där menar att man i vissa fall kan utfärda ett uppehållstillstånd, och lyssna , trots att identiteten inte gjorts sannolik. Jag menar att det är uppenbart att dagens arbete med att klargöra identitet har nått vägs ände och att det är dags för ett omtag. En del i detta omtag vore att tillmötesgå förslag att säkerställa identiteten hos den som beviljas permanent uppehållstillstånd. För mig känns det som ett minimikrav att vi ska veta vem den som får rätt att vara i permanent är. Ni röstade nej till detta , och jag hör än så länge ingen antydan till förändring. Statsrådet får gärna rätta mig om jag har fel. Jag skulle vilja locka ur detta ur statsrådet genom att fråga: Tror inte statsrådet att ett sådant här identitetskrav som en del av kraven för att få PUT skulle vara ett steg i rätt riktning? Annars hoppas jag att vi vid valet får nycklarna till så att vi inte bara vänder på stenar utan faktiskt välter flyttblock. Jag menar att detta är ett steg i rätt riktning för den som ser att det här med identitet är viktigt och att vi har en hel del kvar att göra. Detta är inte lösningen på allt, men det är absolut ett steg i rätt riktning. 113 Statsrådet (S): Det är ändå värt att upprepa att huvudregeln för att bevilja uppehållstillstånd är att personen kan styrka sin identitet. Så är det, och så ska det vara. Jag välkomnar alla åtgärder vi kan göra för att tydliggöra denna huvudregel. De siffror som nämner är för asylsökande och inte för dem som har beviljats asyl. Det är mindre än en tredjedel av dem som söker asyl som beviljas asyl, och med den lagstiftning vi har på området är det rimligt att tro att de som inte kan göra sin identitet trolig har en större avslagsprocent än de som kan göra sin identitet trolig. Jag är förhindrad av regeringsformen att kommentera ett speciellt rättsligt ställningstagande från . Men jag är av den bestämda uppfattningen att det ska vara väldigt speciella fall för att man ska kunna bevilja asyl eller uppehållstillstånd för en person som inte kan göra sin identitet trolig. Som är väl medveten om finns det flera sätt att göra detta på än med en passhandling. Det kan ibland räcka med biometrisk information så att vi kan säkerställa identiteten via olika databaser, både nationella och internationella. Vi öppnade så sent som vid gårdagens regeringssammanträde upp för en ny lagstiftning där alla som passerar EU:s yttre gräns ska lämna ifrån sig både biometrisk information i form av fingeravtryck och ansiktsbild för möjlighet till ansiktsigenkänning. Vi har också gått längre än vad EU-reglerna kräver på så sätt att vi även ger möjlighet för att upprätta register med fingeravtryck och ansiktsbild för möjlighet till identifiering. Jag stänger inte dörren för att återkomma till kammaren med ytterligare åtgärder för att stärka huvudregeln att identiteten ska kunna säkerställas. Lyssnaren kanske undrar varför man över huvud taget ska ha möjlighet att bevilja en enda människa asyl som saknar passhandling, för så kan det låta på inlägg. Ja, det kan ju i exceptionella fall vara så att den regim man flyr från har tagit passhandlingarna i beslag och vägrar att samarbeta med svenska myndigheter för att identifiera personen. Det är vanligt inte minst i kommunistiska diktaturer att man helt enkelt inte utfärdar pass och resehandlingar, och då kan det vara väldigt svårt för den enskilde att uppvisa denna typ av information. Men då finns det andra sätt man kan göra sin identitet trolig på om man samarbetar med svenska myndigheter och svenskt migrationsverk. Men, , vi är överens om att huvudregeln är att man ska göra sin identitet känd och därefter sannolik, och det kan man göra på många sätt. Denna huvudregel ska vi både slå fast och vidareutveckla. 114 HANS (KD): Jag tackar statsrådet för att vi tillåts resonera lite i en interpellationsdebatt. Det har varit lite si och så med det . Jag hör att det finns en öppning. hör jag givetvis att statsrådet på ett elegant sätt undviker själva frågan i min interpellation: Anser statsrådet att det ska finnas ett identitetskrav för att man ska kunna få permanent uppehållstillstånd, PUT? Huvudregeln är att man ska göra sin identitet känd. Det stämmer ju. Även om det är ett nytt område som statsrådet ansvarar för ska han vara medveten om att det finns ett rättsligt ställningstagande från så sent som där man menar att man kan utfärda ett uppehållstillstånd trots att identiteten inte, med stora bokstäver, har gjorts sannolik, alltså den lägre graden. Det som gör mig frustrerad är att identitetsfrågan inte rör sig i rätt riktning. Ett identitetskrav är ett sätt att säkerställa att vi har personer som vi vet vilka de är. Men vi har också det problem som finns nu i . Människor avviker och är här olagligt. Situationen är den att vi inte alltid vet vilka personer som är här, och därför vet vi heller inte vilka de är som avviker och vistas olagligt i landet. har tillsammans med konstaterat att ungefär ett helt eller ett helt befinner sig i olovligt. Man kan kombinera detta att människor är här olagligt med det krassa konstaterande som gränspolisen gör, inte jag, att vi inte vet vilka de är. Det gör att jag blir djupt oroad. Jag noterar att ni vill se en katträkning, men ni avvisar folkräkning. Med tanke på vikten av att veta vilka personer det är tycker jag att folkräkning borde gå före katträkning. 115 Statsrådet (S): Man får väl så här i juletider ge en retorisk poäng. Men jag kan försäkra om att vi har betydligt bättre koll på vilka människor som vistas i än vilka katter som vistas i . Jag ska inte utveckla detta och därmed göra mig till fiende för svensk djurskyddsrörelse, och det tror jag inte att heller är intresserad av. Jag går tillbaka till huvudfrågan. Vi skärpte reglerna för identifiering vid EU:s yttre gräns så sent som i går. Vi ökade möjligheterna till biometrisk registerföring och biometrisk användning i inre utlänningskontroll. Det stämmer att vi har personer här som inte borde vara här. Väldigt många av dem, , har kommit som arbetskraftsinvandrare. När den moderatledda regeringen med KD:s benägna bistånd införde världens liberalaste regler för arbetskraftsinvandring gjorde det att man kan köpa ett uppehållstillstånd i i för och komma och låtsasjobba på en indisk restaurang. Det gör att det bor människor från i som är arbetskraftsinvandrare och som befinner sig här illegalt. Det här, , måste vi sätta stopp för. Regeringen kommer att lägga fram en första proposition på bord. Jag hoppas då att och tar chansen och vänder sig bort från den politik som man själv bedrev i alliansregeringen och som i det här avseendet har satt oss i en bedrövlig situation som skiljer oss från alla andra västeuropeiska länder. Med det vill jag tacka för en intressant diskussion och passa på att önska både fru talmannen och en riktigt god jul! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:167 om höjda klimatmål efter COP 26 116 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för att ska återkomma med ett nytt ambitiösare klimatbidrag till FN före slutet av 2022 och om regeringen avser att presentera det som ett nationellt bidrag som kompletterar och går utöver EU:s klimatbidrag. har även frågat mig om jag avser att verka för att EU skärper sitt klimatbidrag för slutet av 2022. De nuvarande globala klimatåtagandena är långt ifrån tillräckliga. förväntas de globala utsläppen öka med till 2030 när de enligt vetenskapen behöver minska . Det finns länder som står för betydande utsläpp som ännu inte gjort ett klimatåtagande eller helt otillräckliga åtaganden. Alla länder behöver göra mer för att klimatarbetet ska kunna anses vara i linje med vetenskapen och 1,5-gradersmål. G20-länderna har ett särskilt ansvar, givet att de står för av världens utsläpp. I har vi antagit skarpa nationella utsläppsmål samt en klimatpolitisk handlingsplan som formulerats för att leva upp till och svara mot vetenskapen. Vi verkar även genom EU och är drivande för att EU ska anta ännu ambitiösare klimatåtgärder för alla medlemsländer. och EU både stöttar och driver på andra länder. värdskap för + 50 innebär en unik möjlighet att driva det globala ambitionsarbetet framåt ytterligare. Regeringen anser att vetenskapen måste utgöra grunden i utformningen av nationella mål, varför den ska genomsyra även kommande klimatpolitisk handlingsplan. EU:s uppdaterade gemensamma klimatåtagande som presenterades innebar en skärpning och ett uppdaterat och utökat mål om en minskning med av växthusgasutsläpp jämfört med . Denna ambition har även lagts fast i EU:s klimatlag. Även om ville se ännu högre mål är jag stolt över att EU i FN:s klimatförhandlingar ses som en av de mest ambitiösa parterna. verkar nu för ett ambitiöst genomförande av de EU-rättsakter som kommissionen sedermera lagt fram och som ska säkerställa att EU:s målsättningar nås. Det är i detta sammanhang vi framför allt kan påverka ambitionen. Jag ser också framför mig att en diskussion kan hållas inom EU om EU:s klimatambition i ljuset av den senaste vetenskapen , exempelvis hur vi genom det pågående lagstiftningsarbetet skapar möjligheter att överträffa EU:s mål. är ett rättsligt bindande internationellt avtal och omfattar frågor som rör både Europeiska unionens och medlemsstaternas befogenheter. Det är ett så kallat blandat avtal och ska därför ratificeras av både EU och dess medlemsstater. EU:s medlemsstater valde i miljörådets slutsatser att uttrycka sin avsikt att agera gemensamt inom ramen för , vilket också bekräftades i rådsbeslutet om godkännande av . Det stärker EU:s position då vi gemensamt kan visa på en hög klimatambition. Under har medlemsstaterna även en skyldighet att agera i samstämmighet och lojalitet med unionen i utrikespolitiken. Jag kommer i ljuset av detta inte att verka för att ska presentera ett eget klimatåtagande till FN. Det är oerhört viktigt att EU fortsatt kan agera gemensamt och vara en stark pådrivande kraft i klimatförhandlingarna. Det ska också påpekas att det finns en risk i att presenterar ett eget klimatåtagande då det kan följas av att andra, mindre ambitiösa EU-länder presenterar sina egna klimatåtaganden. Förutom att urvattna den styrka som följer av att EU:s alla medlemsstater agerar gemensamt så skulle det allvarligt skada förtroendet för EU i klimatförhandlingarna. 117 (V): Jag vill tacka klimat- och miljöministern för det jag tror är hennes första anförande om klimatpolitik i kammare. Det är mycket välkommet. Jag hoppas att det blir mer av den varan. Det här är en viktig debatt. Vi befinner oss i ett klimatnödläge. Det är precis som klimatministern säger. De åtaganden som har gjorts globalt är långt ifrån tillräckliga. Med de åtaganden som finns nu kommer utsläppen att öka och inte minska till 2030. Vad innebär en ökning av utsläppen? Jag var själv på plats på klimattoppmötet i . När man träffar förhandlare, aktivister och forskare från utvecklingsländer som , , , och är det väldigt tydligt att klimatkrisen är här och . För dem är det en existentiell fråga: Kan vi leva kvar i vår by , när torkan slår till igen? Kan vi bo kvar i våra samhällen när havets nivå höjs ännu mer, som den gör i exempelvis ö-staterna i ? Jag kan säga att de inte var särskilt imponerade av de bidrag som kom från de rika länderna, från och EU, och inte heller från . De kräver att mer görs. Annars går vi mot en temperaturhöjning på närmare vid slutet av detta århundrade. Hur mycket är då temperaturhöjning? har gjort en rapport på en analys av just en sådan höjning. En av slutsatserna var att det innebär slut på civilisationen som vi känner dem. Det får bara inte hända! Det är våra barn och barnbarn som vi i så fall försätter i den situationen. Den slutresolution som antogs i var inte vad vi behövde, om man säger så. Men i artikel 29 i slutresolutionen förbinder sig faktiskt alla parter att återkomma med höjda och förbättrade klimatbidrag senast . Det ska vara skärpta bidrag som innebär att man gör skärpta utsläppsminskningar till 2030 som är i linje med . Detta välkomnades av alla de personer från som jag träffade från miljörörelsen. Det var det kanske viktigaste bidraget från Glasgowtoppmötet. , fru talman, ställer jag frågan till klimatministern: På vilket sätt tänker tillmötesgå överenskommelsen om skärpta klimatåtaganden? Det ska alltså vara som man presenterar dem. Men jag får inget riktigt svar, utan jag får höra om EU-lojalitet och att det skadar trovärdigheten etcetera om vi återkommer med skärpta miljöambitioner. Det kan väl inte vara ett brott mot lojaliteten? Det är väl snarare så att om vi inte skärper våra klimatåtaganden så bryter vi verkligen mot klimatlojaliteten och lojaliteten mot alla andra länder runt om i världen. Jag vill därför fråga ministern igen: Vad betyder artikel 29 i Glasgowdeklarationen? Innebär inte den att måste återkomma med skärpta klimatåtaganden? Och innebär den inte också att EU måste skärpa sina klimatåtaganden? Ja eller nej? 118 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för vad som otvetydigt är en otroligt viktig interpellation! Vi befinner oss, som du säger, mitt i ett klimatnödläge. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är också därför den nya regeringen har pekat ut just omställningen till ett grönt folkhem som en av de viktigaste prioriteringarna de kommande tio åren. Jag tror ändå att man måste vara väldigt klar över att det viktigaste här är just att vi åstadkommer resultat. Det speglas också i mitt interpellationssvar till . För att vi ska åstadkomma största möjliga genomslagskraft behöver vi också göra det tillsammans med andra. Därav har vi som medlemsstater en skyldighet enligt att agera samstämmigt och i lojalitet med unionen i utrikespolitiken. Det skulle därför förefalla mycket märkligt om skulle presentera ett eget klimatåtagande till FN. Det är oerhört viktigt att vi kan fortsätta att agera tillsammans i EU. Framför allt är det så att om skulle gå före och presentera ett eget klimatåtagande öppnar det upp för andra, mindre ambitiösa, EU-länder att göra precis detsamma och snarare gå i en annan riktning. Det skulle ännu mer undergräva och splittra de viktiga gemensamma ambitionerna om att ta ansvar för det som sker i vår omvärld. Vi står nu i färd med att förhandla fram den lagstiftning som ska genomföra det nuvarande 2030-målet om . Vi satt senast i och diskuterade det stora EU-paket, Fit for 55, som innehåller tolv rättsakter som ska genomföras. Där hänger alla kuggar ihop för att bilda en enhet. Om man ska vara realistisk vet vi att de här förhandlingarna , med det nuvarande målet, förväntas bli svåra. är tiden knapp, precis som säger, för möjligheten att leverera på målet. Därför ser jag en risk i att påbörja ett arbete med att skärpa det övergripande målet till 2030, som leder till att EU inte kan leverera på sin målsättning. Jag tycker däremot att det är viktigt, precis som säger, att vi har en diskussion inom EU om EU:s klimatambition i ljuset av inte minst den senaste vetskapen. Det gäller bland annat IPCC-rapporterna som vi tog del av . Men diskussionen bör förhålla sig till hur vi i det pågående lagstiftningsarbetet om de olika rättsakterna kan skruva upp ambitionen ytterligare så att vi överträffar vårt mål om till 2030. Jag vill också i det här sammanhanget understryka att arbetet med ett nytt klimatåtagande för perioden påbörjas inom EU och är tänkt att presenteras . 119 (V): Klimatministern försöker göra det här till en fråga om att vi i vill ha ett nytt eget klimatmål för till nästa klimattoppmöte som skulle kunna vara i strid med EU. Så är inte fallet. Det vi vill är att ska kunna gå fram som en föregångare och ha ett klimatbidrag till nästa klimattoppmöte som kompletterar och går utöver EU:s målsättning. Det ska inte på något vis motsätta sig detsamma. Såvitt jag vet är vi fullt fria att göra på det viset. Om inte får klimatministern säga emot mig, för det här är en väldigt viktig fråga: Får vi eller får vi inte gå fram med ett svenskt klimatbidrag som kompletterar och går utöver EU:s? Enligt mitt förmenande – och jag har varit EU-parlamentariker under innan jag hamnade i den här församlingen – kan medlemsländer göra på det viset. Jag tror inte att det finns någon i som skulle misstycka om gjorde det. Alla pratar om att vi behöver frontrunners, alltså att vi behöver länder som går före och visar på ett klimatledarskap. Därför vore det så bra om kunde agera enligt artikel 29 i Glasgowdeklarationen, som ålägger alla parter att återkomma med uppdaterade och förbättrade klimatbidrag för minskade utsläpp till 2030. Och detta ska göras , så det är det måste ske! Jag vill därför fråga klimatministern: vi eller kan vi inte komma med ett till EU kompletterande klimatbidrag? Min nästa fråga rör EU:s klimatbidrag. klimatbidrag till klimatförhandlingarna är ju detsamma som EU:s. Vi lutar oss helt och hållet mot EU. Det är i sammanhanget oerhört viktigt att vi bidrar till en förbättring av detta klimatbidrag, precis det som klimatministern är inne på. Men det känns lite oklart om det kommer att bli någon förändring över huvud taget av EU:s klimatbidrag. Jag har hört vad olika EU-företrädare har sagt: Nej, Fit for 55 ligger kvar. Vi kommer inte att ändra på någonting! Men varför har man då gått med på artikel 29 i Glasgowdeklarationen, som just säger att alla ska uppdatera och förbättra sina klimatbidrag? Jag skulle vilja fråga klimatministern: På vilket sätt avser hon att verka för att EU:s klimatbidrag till nästa klimattoppmöte kommer att förbättras på det sätt som artikel 29 föreskriver? Eller kommer inte att verka för att det ska förändras någonting över huvud taget? 120 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för skarpa frågor och också för det engagemang som visar i de här frågorna! Jag är väldigt stolt över att i mångt och mycket bär en ledartröja i de här frågorna och är ett föredöme för väldigt många andra länder. Vi vet mycket väl att mer behöver göras, men det är också ett faktum – vilket jag tidigare kommenterade här till diverse medier – att vi nu klarar etappmålet och att vi sänkte utsläppen . Vi vet att det till stor del är en effekt av pandemin, men det är också lärdomar som vi tar med oss in kopplat till detta. Det finns också delar i den nioprocentiga sänkningen av utsläppen som handlar om att vi med en ambitiös klimatpolitik har åstadkommit permanenta minskningar. Jag är den första att säga att det spelar roll. Jag är också den första att säga att det spelar roll att vi har frontrunners. Vi ser nu till exempel när det gäller el och värme, eller för den delen transporter, att har åstadkommit permanenta utsläppsminskningar och att det går åt rätt håll. Vi ska även i de internationella sammanhangen fortsätta att ha en hög svansföring. Vi befinner oss just nu i ett läge, vilket också bekräftades av kommentarer kring utsläppsminskningarna , där otroligt mycket positivt händer i . Vi har en svensk industri och ett svenskt näringsliv som står och frustar och vill vara en del i att genomföra de gröna innovationerna och se till att vi får fram de nya, smarta jobben. kan visa att det går att kombinera att vara ett välfärdsland och bli världens första fossilfria välfärdsland med att se till att få med människor på den resan och också se möjligheterna i den klimatomställning vi är mitt inne i. När det gäller vad regeringen mer kan göra för att höja klimatambitionerna globalt kan vi ändå konstatera att någonting som kom ut av COP 26 var att vi nu har fått flera delar av så kallade regelbok på plats. Fullt fokus ligger nu också på genomförandet av . Olika typer av stöd till genomförandet i utvecklingsländer kommer att vara en viktig beståndsdel för en högre ambition. Vi arbetar nu intensivt i med att forma en riktning för hur regeringen kan stärka genomförandet av , inte minst genom klimatdiplomati, policydialog, finansiering och innovativ teknologi, som du vet. Vi har tidigare dubblerat vårt stöd till den gröna klimatfonden. Vi annonserade också inför COP 26, just för att visa att vi är föregångare, att vi stärker vår klimatfinansiering med och dubblerar klimatfinansieringen till 15 miljarder till 2025. Där sticker vi verkligen ut. Vi kommer att arbeta oerhört aktivt när det gäller genomförandet av Fit for 55. Förhoppningsvis kan vi i de sammanhangen, när vi nu också förhandlar rättsakterna, skruva upp ambitionen ytterligare så att vi överträffar vårt mål om till 2030 och vara en pådrivare i de sammanhangen. 121 (V): Det är väldigt goda nyheter att utsläpp minskade , även om vi vet att det är en pandemieffekt. Pandemin ger oss möjligheter, absolut. Jag har faktiskt skrivit en bok som har kommit ut och som heter Pandemin som möjlighet. Jag önskar att jag hade haft med mig den här, för jag hade hemskt gärna velat ge den till klimatministern som julklapp. Den kanske kan bli en försenad julklapp . Det finns hemskt mycket att lära av pandemin. Vi måste slå vakt om de beteendeförändringar och positiva saker som har uppstått, samt naturligtvis hantera de dåliga. Det är mycket positivt som händer. Jag är helt med på visionen om att ha världens bästa välfärdsland, skapa nya gröna jobb och ställa om hela vårt land så att vi når våra klimatmål. Det sker otroligt mycket intressant i svensk industri och på andra områden. Här pratar vi dock om klimatförhandlingarna. De kommande klimatförhandlingarna, COP 27, blir i , och då förväntas alla länder komma dit med nya, förbättrade klimatbidrag. Jag har frågat om kommer att komma med ett kompletterande klimatbidrag som går utöver EU:s.