prot · H809108 · 2021-04-15 00:00:00 — Ska vi klara den gröna omställningen behövs de gröna näringarna. Många har klarat sig relativt bra under pandemin men har stora investeringsbehov. Många bönder står inför generationsskiften, och då kan det vara nödvändigt med stöd för att investera och klara ett mer modernt jordbruk där marginalerna är små. Andra satsningar med tydligt landsbygdsfokus och omställningsfokus är att vi avsätter pengar för dem som hamnat i kläm i övergången mellan solcellsstödet och det gröna avdraget. ska vi också hitta en juridisk pusselbit för att betala ut pengarna på ett klokt sätt. Den miljard som vi också avsätter för kollektivtrafiken är avgörande för att upprätthålla trafiken i hela landet. När biljettintäkterna viker är det de linjer som är minst trafikerade och minst lönsamma som ryker först, och det är de linjer på landsbygden som utnyttjas sällan. Att vi nu avsätter rejäla summor – 1 miljard till regionerna för det här ändamålet – är en viktig och stark signal till regionerna att inte dra in sträckningar och turer. Det finns i vårändringsbudgeten och den extra ändringsbudgeten många viktiga satsningar att lyfta fram. Att mota långtidsarbetslösheten genom fler satsningar på matchningstjänster, vuxenutbildningar och annat är en investering för svensk ekonomi . Vi stärker rättskedjan betydligt genom satsningar på , , och flera andra. Det jag skulle vilja lyfta fram lite extra är satsningarna på civilsamhället. För de flesta är hemarbete möjligtvis frustrerande för att man inte får träffa kollegorna på jobbet. För andra är hemarbetet en mardröm, när den som slår befinner sig i samma hem som du , när det inte finns på jobbet eller i skolan att fly till. Vi avsätter nu resurser, för mäns våld mot kvinnor är horribelt och måste bekämpas. Vi avsätter pengar både till det och till barn i utsatta situationer, till våldsutsatta och till människor i särskilt utsatta situationer. Samhället behöver göra allt det kan för att hjälpa dessa människor. De här satsningarna är därför ytterst välkomna. Jag vill avsluta med att understryka behovet av stabilitet och trygghet i budgetarbetet. har en tradition, efter budgetsaneringen , med sunda och stabila statsfinanser. Tack vare det har vi nu kunnat stötta branscher, dämpa arbetslösheten och rädda företag. Jag vill därför varna för en uppluckring av det finanspolitiska ramverket, något som är mycket farligt. har en olycklig förskjutning av praxis skett, såsom när Socialdemokraterna bröt ut saker 2013. Vi har också och andras extra ändringsbudget coronakrisen, något som skarpt kritiserade. Vi står inför stora utmaningar: en åldrande befolkning, investeringsbehov i infrastruktur och rättsväsen och såklart nödvändiga insatser för att återstarta ekonomin efter pandemin. Tar inte ansvar för ordning och reda i ekonomin banar det vägen för ständigt ökande utgifter och en skenande statsskuld. Den dyrköpta läxan lärde sig under 90-talskrisen. Att då glömma dessa viktiga lärdomar hotar också den långsiktiga förstärkningen av välfärden som jag vet att en bred majoritet i riksdag vill se. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Pandemin sätter mycket och många på prov. Det gäller oss politiker, företag, anställda, vårdpersonal och inte minst dem som har drabbats eller till och med avlidit av covid-19. Det är därför jag och hellre investerar nu än reparerar sedan. Genom trygghet och kloka satsningar kan vi hjälpa, både nu och , för det är stabilitet, framtidstro och livskraftiga företag tillsammans med hjältarna i vården som får på fötter igen. 41 (M) replik: Det var en intressant liten uppläxning, kanske man kan säga, av ledamöterna i finansutskottet. Jag kanske kan ge en liten läxa om demokratins spelregler: Om man har en minoritetsregering och ett underlag som också är i minoritet kanske man ibland ska lyssna på majoriteten. Jag ska dock inte ställa någon fråga om detta. Det här året har, som var inne på, varit väldigt tufft för väldigt många företag. När pandemin slog till gick ekonomin rakt ned i källaren, och då drabbades i princip alla. Många företag har sedan gått väldigt bra, men de mest drabbade näringarna är ju servicenäringarna. Ju går, desto tuffare har de det naturligtvis, för om det var tufft har restriktioner och annat gjort det ännu tuffare . har drivit på för olika stöd. Vi har också tagit fram stöd. Jag var väldigt glad exempelvis när ställde sig bakom och andra oppositionspartiers förslag om att hitta ett stöd till dem som driver enskild firma. Det var välkommet, för det är många i som gör det och helt enkelt är lönearbetande företagare. Vi har arbetat konstruktivt för att pressa och trycka regeringen och samarbetspartierna framför oss. Så kom hösten. Det var någonting som hände då, fru talman. Jag tror att det kanske beror på att man inte räknade med den andra vågen eller att man inte såg den komma. Det fanns ingenting i budgeten om den. Men den kom och med den fler restriktioner, vilket har lett till att det har blivit ännu tuffare för många företag. Då är det viktigt att vi anpassar de stöd vi har tagit fram så att de verkligen träffar dem som verkligen behöver dem. Det visar sig nu att det till exempel i restaurangnäring och andra näringar är väldigt svårt att kombinera omställningsstöd och permitteringsstöd. Vi har lagt fram ett förslag på bord som skulle kunna underlätta detta. Därför vill jag fråga om kan tänka sig att stötta förslag så att det blir mer träffsäkra stöd för dem som har det allra tuffast. 42 (C) replik: Den konstruktiva dialog vi har haft i finansutskottet, , dels under tid – han har varit föräldraledig – dels , som avslutas , är välkommen. Det är bra att det är flera partier i riksdag som pushar på för stöd till företagarna och som värnar företagarna. De är grunden för att fler människor ska anställas och för att få in pengar till välfärden. Då är det bra att vi också är med och stöttar i svåra tider. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi i har pushat på för ett flertal olika typer av stöd. Jag vet att vi i bred enighet i finansutskottet har kommit överens om flera av de saker som nämner. Det förslag som ligger på bordet kommer vi att titta på och analysera. Det finns problem med statsstödet. sätter stopp för olika delar, och så vidare. För vår del i är slutsatsen att det vi kan göra för företagen är också det vi kommer att göra för företagen. Självklart krävs en majoritet för att få göra de sakerna, och det krävs också enighet tillsammans med övriga partier. Men man kan vara trygg med att är en garant för att stötta företagare som har det svårt och som kommer att ha det svårt över . Då räcker det inte att bara tänka krisstöd, utan det gäller att tänka på sakerna som sker över . Det är exempelvis därför vi har sänkt kostnaderna för att anställa människor så att företagarna får lite mer marginaler och lite mer likviditet i sina företag. 43 (M) replik: Jag tackar för svaret. Jag tror att många som är hårt drabbade och mycket desperata förväntar sig att gör lite mer än att pusha på eller slå på en tom kastrull. Ni sitter ju vid förhandlingsbordet, och ni kan påverka resultatet. Alternativt kan ni tillsammans med oss i finansutskottet bilda majoritet och sätta tryck på det sättet. Jag är övertygad om att mer behöver göras för dem som är hårdast drabbade i pandemin. Vi får inte ge upp på de jobben . När vi har stöttat dem ända fram till nu får vi inte ge upp. För eller utlovas ett stöd. Sedan dröjer det månader innan man kan söka stödet, och det dröjer ytterligare månader innan man kan få det. Då finns det ett ansvar att se till att stödet fungerar, och då finns definitivt ett ansvar för att justera och se till att stödet träffar rätt så att så många jobb som möjligt kan räddas. Jag är naturligtvis glad över att vill titta över stödet. Jag skulle vara ännu gladare om sa: Javisst! Det är ett bra förslag. 44 (C) replik: och kan vara trygga med att påverkar i förhandlingarna. Det är tack vare som det finns så kraftfulla och långsiktiga företagsstöd som faktiskt finns. Fram är stödet förlängt med omsättningsstöd, omställningsstöd och korttidspermitteringar. framåt vet vi att det kommer att vara sänkta arbetsgivaravgifter för unga, och kommer ytterligare sänkningar utöver dem. Vi vet att det kommer att bli utbildningsplatser och annat till företag, som skriker efter kompetens. är en garant för jobb och företagande i de förhandlingarna och inom januarisamarbetet. Det kan vara trygg med. 45 (V) replik: Jag tackar för anförandet. Vilka arbetsmarknadsåtgärder som vidtas när man kliver in i en massarbetslöshet spelar stor roll. Det stämmer att stöden har varit otroligt viktiga. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande har utmärkt sig för olika typer av jobb, subventionerade jobb och så vidare. Under anförande tänkte jag på att har varit flaggskeppet för rutreformen, som utvärderades av senast . Nästan allting slog fel i reformen. Den skulle vara självfinansierad, men den har en offentligfinansiell kostnad på 5–6 miljarder – och den skulle lösa livspusslet. Men så kom det fram att av dem som köper dessa tjänster inte ens har barn hemma. Den skulle öka företagande och sysselsättning. Det här blev en dyr arbetsmarknadsåtgärd. Varje tjänst kostar 1,5–2,3 miljoner, och det motsvarar tre till fyra jobb inom välfärden – där jobben verkligen behövs. Är det effektivt med sådana arbetsmarknadsåtgärder? Om man ska få in människor som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden har det visat sig att även icke-subventionerade branscher, till exempel inom välfärden, , sjukhus, skolor och vårdcentraler, har lyckats bättre än subventionerade branscher. Tycker att det är ett effektivt sätt att arbeta på? 46 (C) replik: Jag har jättegärna en diskussion om rutavdraget, även om det inte alls hör till denna budget. Jag har svårt att tro att det blir fler arbeten genom att höja kostnaderna. Vi vet att det är relativt höga lönekostnader och höga löneskatter i . Om vi sänker kostnaderna kommer också fler att efterfråga tjänsterna. Vi vet att det är bra med mer tjänstekonsumtion snarare än prylkonsumtion. Det ser till att arbetena stannar i . Det ser vidare till att vi minskar utsläppen jämfört med annan konsumtion, vilket jag vet att brukar lyfta fram. Och det gör att fler människor får lite mer tid. Det är förmätet av att säga att bara för att man inte har barn så har man inte svårt att få ihop sitt livspussel. Det finns många där ute som har det tufft att få ihop sin arbetssituation med till exempel lång pendling eller annat. Det handlar inte om huruvida man har barn eller inte. För många är rutreformen en frihetsreform. Man har fått mer tid över till annat. Man har till exempel kunnat ta mer arbete, och på så sätt kommer det in mer pengar till statskassan än vad det hade gjort annars. Rut- och rotreformerna är sätt för människor att kunna köpa tjänster som man annars inte hade haft råd med. Vi vet att det inte är bara höginkomsttagare som nyttjar dessa tjänster, utan det är tämligen många, inte minst pensionärer, som har nytta av tjänsterna, där de kan få saker gjorda som annars inte hade blivit utförda. Det är bra. Frågar man människor är de överlag mycket nöjda med reformen, möjligtvis undantaget och . 47 (V) replik: Jag tackar för svaret. Jag fick inget svar på frågan om att det är en dyr arbetsmarknadsåtgärd. Det är dyrt när tjänsterna kostar så mycket som tre till fyra jobb inom välfärden, där jobben verkligen behövs. Vi behöver bygga ut välfärden ordentligt över hela landet. Vi kan inte gå tillbaka till hur det var innan , utan vi behöver lägga stor energi och stora offentliga investeringar som är säkrade på lång sikt på välfärden. Då är det verkligen slöseri när vi lägger pengarna på exempelvis den här reformen. Problemet är inte så som säger, utan i statistiken ser vi att det framför allt är människor som hade kunnat betala fullt pris och som bor i storstadsområdena som nyttjar tjänsterna. Det visar all statistik. 48 (C) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det går att hålla två tankar i huvudet . Det är inte så att vi genom att höja skatterna alltid får in mer skatteintäkter. I stället kan det vara så, precis som har skett i , att vi sänker skattekvoten och får in mer skatteintäkter. Det är inte så att vi kan ta pengar från en rutreform och lägga dem på välfärden eftersom det inte självklart är samma pengar. Reformen har gjort svarta jobb vita. Det är viktigt för dem som är anställda i branschen. brukar värna trygghet för arbetstagare. Trots det vill man rulla tillbaka reformen och utsätta dessa människor för svartarbete, minskade pensioner och annat i stället. Det är inte vad jag brukar höra från . 49 (KD) replik: Tack, , för anförandet! Nöjdheten i anförande var påtaglig. Jag noterade också ordet stabilitet, som återkom . är en garant för stabilitet. Den har skiftat lite, beskrivning av sig självt under januarisamarbetet. I början hette det att man var en liberal opposition. När det inte riktigt bar trovärdighetens prägel längre eftersom man ingick i januarisamarbetet kallade man sig motor, och när inte heller det är riktigt trovärdigt är det stabilitet som gäller. Jag håller med om att det gjordes en del bra i krisens inledning för att rädda jobb och företag. Men den stabilitet som talar om har åtminstone varit mer av stabil oförutsägbarhet – för företagen, som inte har fått utbetalningar och inte ens har vetat var deras ansökningar befunnit sig någonstans när myndigheterna hanterat dem, och kring regeringens mycket stora ryckighet i fråga om de här stöden. Olika företagsformer har glömts bort. Man har fått korta besked, någon månad i taget. Det har varit allt annat än stabilitet som kännetecknat detta. sa också i sitt anförande att vissa partier nu vill diskutera hur vi ska organisera vården. Han menade , för det är vi som vill göra detta. Han sa att det inte är rätt tid, utan nu behöver vi stabilitet i vården. Det är klart att vi inte ska ändra organisationen just i detta . Men har inte noterat fördubblade vårdköer redan före pandemin och att den ojämlika vården i har accelererat så att det spelar långt större roll än var någonstans man bor? Är det den stabiliteten vi ska bibehålla? Vi måste göra något åt de här problemen. Det beskriver är ju inte stabilitet. Det är stagnation. Det är något annat. 50 (C) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Tack, , för att du läser kommunikation! Det tycker jag är fantastiskt trevligt. Om han gjort det noga – eller man behöver faktiskt inte göra det särskilt noga, utan det räcker att ha gjort det – vet att jag har varit den första att kritisera exempelvis för de sena utbetalningar och dåliga besked som varit. Jag har också kritiserat regeringen för bristande styrning av sina myndigheter, för det är ytterst regeringen och – tyvärr, kanske – inte vi här i som styr myndigheterna och ser till att de lämnar besked och har tillräckliga möjligheter att utföra saker. När det har varit sådant som haft med till exempel budget att göra har sett till att det kommer ytterligare resurser till så att man kan anställa fler. Men styrningen, den ansvarar regeringen för. Jag skulle vilja ställa en motfråga till . Blir allting bättre av att förstatligas? Kommer verkligen vården att bli bättre om man förstatligar den? Tycker att alla statliga myndigheter sköter sina uppdrag väl ? Han har själv nämnt ett par myndigheter som uppenbarligen inte riktigt klarar av sitt uppdrag. Vi kan fortsätta: Tycker att Arbetsförmedlingen sköter det hela väl? kritiserade han just. – vi kan göra listan ganska lång. Som jag upplever det är det väldigt få som tycker att de flesta statliga myndigheter gör ett fantastiskt jobb, ett så bra jobb att man skulle vilja lägga sitt liv i deras händer. Det är därför det är viktigt att behålla någorlunda regionala sjukvårdsinsatser så att man dels kan utvärdera och jämföra och dels har närhet och det inte är ett Excelark på som bestämmer var sjukhusen och vården ska finnas. 51 (KD) replik: Allt som är bra är förtjänst, och allt som är dåligt är förtjänst i hur saker och ting utvecklar sig. Det är inte riktigt så ansvarsbiten funkar, tycker jag. Det är ju ni som håller i det här. Det är som håller det här samarbetet under armarna, som håller regeringen under armarna. Då får ni också ta ansvar för vad det blir för resultat av det samarbetet. Vad gäller vården kan man väl konstatera att vi har gjort ett grundligt arbete. Vi har tittat på hur andra länder har gjort för att komma till rätta med just den här typen av problem med stor ojämlikhet och låg tillgänglighet i vården. Det är bara att titta på och , som har genomfört den här typen av reformer – med stor framgång, vill jag säga. Vi kan inte ha en ordning där 21 olika fristående regioner ska klara vårdens samtliga förmågor helt på egen hand och göra sina investeringar helt på egen hand, oberoende av andra regioner. Det kommer inte att fungera. kommer förr eller senare att inse detta, men det blir förmodligen senare än . 52 (C) replik: Jag har mycket svårt att se att det kommer att bli bättre av att man centraliserar. Fråga exempelvis BB i ! Vi kommer att få se många BB och andra vårdinrättningar runt om i landet som läggs ned i en centralisering för att de inte är lönsamma. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande frågar också vad resultatet blir av samarbetet. Ja, vad blir resultatet av potentiella samarbete? Det hade min motfråga varit om fått en replik till. Det vet vi ju inte. Blir det 14 miljarder i skattehöjningar för restauranger? Vad är det egentligen som kommer på andra sidan? Det är lätt att kritisera. Det är betydligt svårare att ta ansvar. Men har tagit ansvar i en svår situation, både mandatmässigt och ekonomiskt, och levererat. Vi har levererat stöd till företagen. Vi har levererat framtidstro. Vi levererar på punkt efter punkt enligt januariavtalet, som innebär liberal politik. 53 (V): Det är alltid inspirerande att komma efter här, för vid det här laget vet vi ju precis vad som inte fungerat: den nyliberala politik som urholkat välfärden inte minst genom stora skattesänkningar, privatiseringar, timanställningar och otrygga jobb som också försämrat våra förutsättningar att möta en kris. Men ingenting har de nyliberala lärt sig. Vad vi behöver nu är handling – hoppfulla handlingar som pekar mot att all nedskärningspolitik ska vara över, även , och att stora skattesänkningar ställs åt sidan så att vi kan säkra välfärdens långsiktiga finansiering och satsa på barnens förskola och skola och på att rusta upp sjukvården över hela landet. Det här har denna regering inte gjort. Här saknar vi också permanenta investeringar på lång sikt. Jag frågade finansministern om klassamhället förut. Det är många här som inte vill prata om det, som om det inte existerar. Men jag kan lova er att det lever och frodas, och det är rått och brutalt. Våra liv har blivit alltmer av en lottodragning där vissa föds med tur och andra inte. Så ser vårt samhälle ut. Människor vräks under en pandemi, för guds skull! Klassamhället lever och påverkar oss och det liv vi tillåts leva, vår hälsa, våra uppväxtvillkor, våra skolresultat, hur länge vi lever, ja, till och med coronakrisens utfall. Klassamhället syns tydligt i pandemin. Det är en koncentration av smitta i arbetarklassens bostadsområden och mellan alla arbetare som bär upp samhället, alla jagade timvikarier i äldreomsorgen. Det handlar om nio av tio arbetaryrken som har arbetet på sin arbetsplats under pandemin för att de bara kan utföra arbetet på plats. Dessa arbetare står i frontlinjen och riskerar sina liv. Det är de som bär upp samhället – och det är just de som möter nedskärningar, snål bemanning på arbetsplatsen, eftersatt arbetsmiljö och otrygga anställningar. Det är framför allt kvinnliga arbetare som har betalat ett högt pris under pandemin, både ekonomiskt och arbetsmiljömässigt. Inte ens deras villkor, deras verksamheter eller deras välfärd kan den här regeringen säkra på lång sikt. Vi kan tydligt se hur decennier av skattesänkningar har lett till strukturella brister i välfärden. De blottlades tydligt i pandemin. om äldreomsorgen tar upp välkända strukturella problem som vi vetat om länge: underbemanning, visstidsanställningar och bristande medicinsk kompetens i äldreomsorgen. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande besökte en hemtjänstpersonal i snitt fyra äldre per dag. ligger snittet på tolv, varav hälften av besöken är . Det är ju inte hållbart över huvud taget. Dessutom måste nyliberala samhällsexperiment med ständiga privatiseringar och utförsäljningar inom välfärden få ett slut. Det är dags att vi utgår från behov, inte lönsamhet för aktieägarna. Välfärdsyrkena ska vara eftertraktade och ha bra löner, inflytande och goda arbetsvillkor. Det är ju detta vi ska satsa på, och det ska betalas av dem som gynnats av de senaste decenniernas skattesänkarpolitik – inte minst av dem som sitter på stora förmögenheter och kapital. Exempelvis skulle en progressiv kapitalskatt där vi beskattar dem som sitter på mycket pengar kunna motsvara stora löneförhöjningar och fler kollegor till sjuksköterskor, undersköterskor, barnmorskor och vårdbiträden. Men i stället sänkte regeringen skatten med exakt 30 miljarder under pandemin; det är helt obegripligt. Faktum är att om vi i hade haft samma skattekvot som hade vi haft 300 miljarder mer att röra oss med. Detta är skillnaden mellan en fungerande välfärd och en krisande välfärd. Därför måste också de rika vara med och finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och på att rusta upp samhället. Sjukvården måste rustas upp, bostäder måste byggas och räls måste läggas. Det behövs kraftfulla offentliga investeringar. Här är skattesystemet avgörande för att kunna sätta stopp för ojämlikheten och börja omfördela till vårt gemensamma. I ökar ojämlikheten snabbast i västvärlden. När det gäller förmögenheterna är mer ojämlikt än något annat land i – är i nivå med , och . På mindre än har den rikaste hundradelens andel av vår samlade förmögenhet ökat från . Det är deras välmående som har prioriterats och deras skatter som har sänkts som andelen fattiga barn har ökat kraftigt. Vissa familjer har inte ens pengar till mat på bordet eller pengar till hyran. De har inte råd med vinterjacka eller fodrade stövlar till sina barn, medan andra aldrig ens smakat på vad pengabrist betyder. De rika verkar leva i sina egna bubblor, långt utanför samhällsgemenskapen. Det talas ofta om att allt måste bli som förr efter , men så kan det inte bli – det vore ett fruktansvärt svek. Visst finns det saker som kan bli som . Vi kan träffa nära och kära, kramas och vara med dem som betyder mycket för oss. Men vi behöver bygga nytt. Vi behöver bygga ett samhälle som håller ihop och som tar ansvar, inte bara för denna generation utan också för kommande generationer. Vi ska inte svika dem och ta deras livsutrymme. Vi måste få en ekonomisk politik som gör att människor kan känna framtidstro och hopp, där klimatinvesteringar tillåts ta större plats och där vi bestämmer oss för att bygga ett jämlikt och välfungerande samhälle. Vi behöver omfördela kapital och förmögenheter, för ett fåvälde hör inte hemma i ett modernt och jämlikt samhällsbygge. Arbetslösheten ska pressas ned. Långtidsarbetslösheten är förödande hög. Människor ska få möjlighet till arbete och utbildning. De ska känna sig delaktiga i samhällsbygget. Många av dem som blivit arbetslösa med anledning av pandemin hade låga löner, timanställningar och otrygga jobb. De behöver komma tillbaka, och de behöver ökad anställningstrygghet. Det är det minsta vi kan ge dem. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi ska lägga krut på en grön industri; det fossila är historia. Gemensamt ska stat och näringsliv satsa på omställningen. Stora investeringar ska göras för att skapa arbetstillfällen över hela landet. Tillgång till samhällsservice behövs. Fiber ska inte vara en lyx i delar av landet, utan det ska vara en del av den ordinarie infrastrukturen. Vi ska bygga grönt.