prot · H80975 · 2021-02-03 00:00:00 — Det blir tokigt när man lyfter fram detta och säger: Ni säger ju nej till det här. Det är precis så det blir i riksdagsarbetet. Det är ett helt annat förhållningssätt med gemensamma utskottsarbeten som vill till. Där behöver vi i så fall utveckla diskussionen mycket mer i utskottsarbetet för att komma fram med gemensamma ställningstaganden. Det vet också. 52 (KD) replik: Tack, , för svaret! Vi har ett väldigt bra socialutskott med god stämning. Vi har kommit till enade beslut i många viktiga frågor . brukar uttrycka att arbetet pågår inom januariöverenskommelsen med att upprätta rätten till assistans och även utifrån behovsbedömningen. Men problemet är, fru talman, att just den här kritiska punkten inte finns med i januariöverenskommelsen. Det gör mig orolig för att den här överenskommelsen med regeringen sätter käppar i hjulen för möjligheten att samtala med samtliga partier för att hitta en majoritet och komma framåt med förslag som kan göra verklig skillnad för människor. Det är det som gör mig orolig. Eftersom just den här specifika frågan om de grundläggande behoven inte finns med i januariöverenskommelsen menar jag att Liberalerna har en möjlighet att faktiskt stödja den reservationen också. Jag vill återkoppla lite gällande frågan om det statliga huvudmannaskapet för assistansen. Precis som från har beskrivit är det otroligt viktigt nu att direktiven kommer att landa i att det är staten som ska vara huvudansvarig och att det ska bli bra och ske på ett rättssäkert sätt. Direktiven till regeringen är att de som har assistans ska säkras, komma in och omfattas av omprövningsstoppet. Ledamoten har i vissa sammanhang framhävt att så inte skulle vara fallet och att direktiven är svaga här. Socialministern har i ett skriftligt svar på en fråga från mig angett att hon ännu inte kan ge svar på om det kommer att vara staten som kommer att vara huvudansvarig. 53 (L) replik: Jag försöker uttolka vad hade för avsikt att fråga i slutet av sitt anförande, och den frågan bör nog ställas till regeringspartierna i stället. Det var tydligt i debatten om tillkännagivandet att det var just där åsiktsskillnaderna, eller sprickorna, gick. Jag tror därför att det är bättre att den frågan får ställas till min kollega regeringsföreträdaren . Om vi backar bandet till vad som finns med och inte finns med i januariavtalet är det korrekt att behovsprövningarna, frågan om grundläggande behov och integritetsnära krav inte är ord som är aktuella. Den utredning som leder och som jobbar just nu tangerar dessa frågor. Jag är helt övertygad om att man måste ta hand om detta. Det är min ingång i de delar av samtalen som jag är med i när det gäller direktiven till utredningen som ska titta på förstatligandet. Det har varit mitt besked . Det här är grundläggande och viktiga frågor för att vi ska kunna göra en av de största delreformerna inom LSS sedan den kom till. Det är vad det handlar om i det här huvudmannaskapsskiftet som komma skall. Stöd till personer med funktionsnedsättning Därför är det otroligt viktigt att detta inte är undantagsregler utan att det slås fast direkt vad det är för behovsbedömningar som ska ligga till grund så att assistans kommer fler och inte färre till del. 54 (SD) replik: talar sig varm för och ger tydligt stöd till personer med syn- och hörselnedsättningar. Det är såklart behjärtansvärt och bra, men faktum är att har valt att ställa sig bakom regeringens budget. När jag lyssnar på får jag nästan känslan av att han är lyckligt ovetande om den rådande situationen för döva, dövblinda och för den delen även personer med nedsatt hörsel. Man kan i regeringens budget läsa att det statsbidrag som ska öka möjligheterna till tolktjänst i arbetslivet upphör. Således har ställt sig bakom ett beslut som innebär att man försvårar för den grupp människor som han i sitt anförande lyfter fram som specifikt viktig. Det blir lite märkligt. Tycker inte att statsbidrag för att öka möjligheten till tolktjänst i arbetslivet är bra, eller varför finns den här skillnaden mellan anförandet och det faktiska agerandet? 55 (L) replik: Tack, , för frågan! Det är helt riktigt att det riktade statsbidraget är borttaget. Mig veterligt, utan att ha kolumnerna framför mig, är det inbakat i det generella statsbidraget i stället därför att det stöd som kom permanentas. Jag har inte fått till mig att det skulle vara borttaget och struket helt ur budgeten, utan stödet är inbakat i andra stöd. Det jag däremot lyfte i mitt anförande, fru talman, var inte direkt enbart tolkstödet i arbetslivet – det finns möjligtvis med som en detalj däri – utan den massiva neddragning av stöd med ledsagning, kontaktperson, personligt ombud och boendestöd som faktiskt har skett för personer med funktionsvariationer i allmänhet och för dem som är synsvaga, blinda eller dövblinda i synnerhet. Vissa kommuner har nästan helt tagit bort det från beviljandeskalan eller gjort det så svåransökt med väldigt långa ansökningstider i förväg att det har blivit helt omöjligt att få stödet i alla fall. Det gör att det har blivit tydligt, inte minst nu i coronatider, att de här personerna sitter i husarrest. Det är ett hårt ord att använda i den här debatten, men det är de facto det som sker. Det handlar om personer vars frihet och vardag har inskränkts något alldeles otroligt – kanske ännu mer än för alla oss andra som så att säga enbart, ursäkta uttrycket, är drabbade av coronapandemin i allmänhet. Det här är ett bredare resonemang än att bara handla om det stöd som riktas till tolktjänst. 56 (SD) replik: Stöd till personer med funktionsnedsättning Tack, , för svaret! Jag är till säker på att det i budgeten står att den här satsningen avslutas. Därför har vi sverigedemokrater valt att budgetera för ett fortsatt sådant stöd. Om det verkligen är så att menar allvar med detta kanske det är någonting han bör se över inför kommande budgetar. Jag tycker att det är ett viktigt stöd som faktiskt behövs. Jag vill lyfta upp en annan sak. talade i replikskiftet med om arbete och att det finns många reservationer där var och en håller på sitt. Det var precis det jag lyfte upp i mitt anförande. Om vi bara pratar ihop oss och tittar på gemensamma åsikter och var vi har minsta gemensamma nämnare skulle vi kunna få igenom många fler förslag. Det blir lite märkligt. Jag återkommer till skillnaden mellan det man säger i ett anförande och hur man agerar. Väljer och hans parti att avstå från att hålla med om en massa förslag, som de ser är bra, bara för att de inte själva har lagt fram dem? Jag förstår inte riktigt resonemanget. Om det finns bra förslag, som på riktigt skulle göra skillnad för dem som är i behov av stöd, måste det också finnas möjlighet att släppa prestigen och att rösta på de förslag som är bra, till exempel förslaget om att alla grundläggande behov ska vara assistansberättigande i sin helhet. Tycker inte att det vore ett bra förslag att stödja? 57 (L) replik: Jag börjar med budgetfrågan och tolkstödet. Jag ska inte ge mig in på att på stående fot och utan att ha papperen framför mig tolka statsbudgeten. Det vore att bluffa, och det vill jag definitivt inte göra. Vi får gå igenom de delarna. Jag kan bara konstatera att tolkstöd kanske inte är paradgren inom andra områden, det vill säga brett tolkstöd och inte bara syntolk och så vidare. Med det sagt ställdes det också en fråga om samarbetet i och om gemensamma förslag, fru talman. Arbetssätten i bygger väl i grund och botten på ett majoritets- och oppositionsarbete från , då det var två tydliga block. Men visst gör vi, vilket också beskrev, i utskottsarbetet ofta breda överenskommelser där alla partier är med och där förslaget har kommit från ett enskilt parti. Jag konstaterar också att förslag som Liberalerna har kommit med går att läsa i många andra partiers förslag . Det är klart att vi fogas samman i olika delar. Men det är lång väg därifrån till att vi i dagens debatt skulle göra upp om reservationslistan. Det är bara att titta på den. Då ser man att alla partier beter sig likadant. 58 (S): Även om lagstiftningen är tydlig med att verksamheterna på våra LSS-boenden ska bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet fick vi ta del av en förfärlig granskning i SVT som visade på grava missförhållanden på LSS-boenden. Personer blev inlåsta och utsatta för kränkande behandling. Reportaget har satt djupa spår inom mig och säkert alla andra som tog del av nyheten. Tyvärr vidimeras bilden av forskare på området. Stöd till personer med funktionsnedsättning Regeringen och utskottet agerade snabbt. Berörda myndigheter och organisationer kallades in. har regeringen givit ett antal myndighetsuppdrag på området. Bland annat ska se över kompetensen hos personal som arbetar på boendena. Om brister ses ska man komma in med förslag på förbättringar. Man ska även tillsammans med Inspektionen för vård och omsorg och Kommuner och Regioner föreslå åtgärder. ska också ta fram ett samlat kunskapsmaterial om personlig assistans. Och ska redovisa tydligt hur de agerar om de finner brister på LSS-boenden. Naturligtvis har kommuner och aktörer som driver verksamheten det yttersta ansvaret. Trots kraftfull lagstiftning och andra styrande dokument sker detta. Det måste innebära att vi måste fokusera mer på personalen och på arbetsgivarens roll. En god omsorg och ett gott bemötande handlar mycket om grundläggande kunskaper och värderingar. Det är där insatser ska göras. ska arbetsmiljön och chefsrollen stärkas. Alla människor ska kunna känna sig trygga och säkra. Ingen ska behöva utsättas för kränkande behandling. Insatserna för särskilt stöd och särskild service är en unik rättighetslag som ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Vi socialdemokrater har som övergripande mål att den personliga assistansen och assistansersättning ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Men alltför många blir inte beviljade LSS eftersom det under ett tiotal år har gjorts flera juridiska tolkningar som har medfört snäva tillämpningar. Vi får ofta kritik av oppositionen för att regeringen gör för lite och . Viss kritik är befogad, men det har också funnits möjligheter för tidigare regeringar att agera. Jag menar att regeringen har vidtagit många åtgärder, och fler lagförslag är på gång. Redan under förra mandatperioden tog vi flera beslut för LSS. En genomgripande LSS-utredning gjordes. Remissvaren som har kommit in analyseras nu och sammanställs i . Vi stoppade också tvåårsomprövningar, eftersom hela reformen var i gungning. Funktionshinderspolitiken har fått stort utrymme i januariöverenskommelsen. Ett antal skarpa förslag ska genomföras. Delen som rör andning och sondmatning är klar. utreder hur rätten till assistans ska stärkas för personer med behov av egenvård och tillsyn. I uppdraget ingår också att se över det så kallade föräldraansvaret, så att fler barn ska få assistans. Vi lovade att se över huvudmannaskapet för personlig assistans. Utredningsdirektiv håller på att tas fram. Vi har höjt timschablonbeloppet rejält, . Och vi tittar på att genomföra EU:s tillgänglighetsdirektiv. Stöd till personer med funktionsnedsättning Vi håller även på med en utredning för att se över merkostnader i LSS-boenden. Syftet är att se över de kostnader som den enskilde har för att bo i en bostad med särskild service enligt LSS. Det är en mycket aktuell fråga då en person med funktionsnedsättning som har sjuk- eller aktivitetsersättning får betala en betydligt högre hyra för sin bostad än en person som inte har någon funktionsnedsättning. Även tolktjänsten har varit kantad av utmaningar, och utifrån utredningen samlad tolktjänst ska en analys göras och en handlingsplan tas fram. Lika viktigt är det att jobba med statushöjande och kvalitetsförbättringar för personliga assistenter. lämnades ett betänkande av en utredning där man visade vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra deras arbetsvillkor. Dessutom har historiska satsningar inom välfärden gjorts och görs, så att vård och omsorg stärks. Det är speciellt viktigt nu under den pågående pandemin. Tyvärr nämns ofta assistansersättningen i samband med välfärdsbrottslighet. Vi måste komma ihåg att det är en liten del som sysslar med kriminalitet. Men för systemets legitimitet måste det stävjas. Det är viktigt att assistansersättningen kommer personer med funktionsnedsättning till del. Regeringen har gett flera myndigheter i uppdrag att jobba systematiskt med frågan. Jag vill avslutningsvis säga att det är viktigt att dessa frågor ges större utrymme i det politiska samtalet och att de prioriteras. För många personer med funktionshinder existerar fortfarande skillnader i ekonomiska villkor, möjligheter till utbildning, arbete och hälsa. Det är klart att vi med alla stora ekonomiska tillskott som ges borde få en mer jämlik fördelning. Jämlik fördelning är alltid Socialdemokraternas övergripande mål. 59 MAJ (V) replik: Tyvärr kan jag inte säga samma sak till som jag sa till . Du och jag har inte varit särskilt mycket överens om dessa frågor. Men saker och ting kan ju förändras. Jag vill inget hellre än att du och jag och våra partier kan komma framåt i de här frågorna. Det vore hedersamt. Du nämnde själv att du känner till vilja; vi vill ha ett förstatligande av den personliga assistansen. Min första fråga handlar om kommande direktiv. Kan vi vara trygga med att de kommer att handla om hur vi genomför ett förstatligande och inte om vi kommer att göra det? har varit tydlig med sin vilja. Jag vill också gärna veta när de kommer. Det börjar bli dags. Det vore fint att få svar på detta. Jag vill ställa ytterligare en fråga. Vi hörde i ett inlägg från ett av era samarbetspartier, Liberalerna, att har varit ute på remiss igen i en förnyad form. Det kom inte särskilt bra reaktioner på den. Ämnar regeringen lägga fram förslag från utredningen? Jag rekommenderar er verkligen att låta bli. Utredningen gav inte det vi behöver för att säkra den personliga assistansen. 60 (S) replik: Stöd till personer med funktionsnedsättning Tack, , för dina frågor! Den första frågan gällde ett förstatligande av den personliga assistansen inom LSS. Där är mitt besked tydligt. Mellan regeringen och samarbetspartierna pågår en förhandling och diskussion om hur direktiven ska se ut. Vi har naturligtvis noterat vilja, och naturligtvis kommer vi att respektera den. Hur det sedan utformas är som förstår, fru talman, statsrådets mandat. Jag vill understryka att en huvudman inte löser alla problem. Det har jag sagt här i talarstolen till med flera. Vi måste också se på konsekvenserna. Men vi har som sagt en överenskommelse i och med januariavtalet, och vi har noterat vad tycker. Den andra frågan som ställde till mig gällde hur vi ser på den LSS-utredning som har skickats på remiss och som vi har fått svar om. Tyvärr är den i stora delar inte bra. Vår ambition har dock varit att kunna använda delar av utredningen för att komma vidare med sådana felaktigheter som finns inom LSS-reformen vad gäller tolkningen av behov och så vidare. 61 MAJ (V) replik: Tack, , för svaren! Jag är försiktigt positiv till det jag hör. Jag hoppas verkligen att ni respekterar önskan, vilja och beslut. Du nämnde förut att tidigare regeringar inte heller har gjort vad de skulle göra. Ni har haft väldigt på er att göra det ni ska göra. Man kan inte hur länge som helst säga att det var någon annans fel. Ni bär ansvaret. Det finns två saker som är superviktiga – faktiskt grundläggande – för att vi på riktigt ska säkra LSS. Det absolut viktigaste är att justera lagen efter alla de domar som har kommit ända . Vi är alla väl medvetna om detta. Problemet med var att detta aldrig var ambitionen med den. Ni har möjlighet att innan mandatperioden är slut se till att göra det som krävs för att vi ska komma framåt i frågan på riktigt. Man kan visst plocka saker här och där. Det är bra, även om det går sakta. Men det är inte vad som krävs för att vi ska kunna göra den riktigt stora förändringen, som ju är helt avgörande för att rädda den personliga assistansen. Detta är en helig rättighetslagstiftning. Vi får inte förlora den. Det är ni som har ansvaret. Kommer ni att ta chansen nu? Det är vad jag undrar. Tar ni den? Gör ni det? 62 (S) replik: Tack, , för dina frågor eller din önskan! Jag hoppades personligen mycket på och att den skulle innehålla färdiga lagförslag som hade gjort att den juridiska tolkningen av ”grundläggande behov” hade blivit bättre. Jag tycker att det fortfarande finns embryon i utredningen som kan göra att det blir ett bättre utfall för dem som behöver hjälp så att man kan tolka ”grundläggande behov” på ett bättre sätt, fru talman och . Men du vet precis som jag, , att om vi ska påbörja en ny utredning kommer det att ta två innan vi kommer till ett beslut. Det är tyvärr det som har fördröjt processen. Stöd till personer med funktionsnedsättning Ja, regeringen och vi har ansvar för hur det ser ut. Det är inget att hymla om, fru talman. i mitt anförande ville jag bara påpeka att det har pågått under en historiskt som varit kantad av vissa svårigheter. Det har också varit svårt att få en enighet i om frågorna. 63 TREDJE VICE TALMANNEN: Innan vi går vidare med nästa replikskifte vill jag påminna om den parlamentariska sed som vi har i . Den handlar om att talaren formellt riktar sitt anförande till talmannen och därigenom indirekt till kammarens ledamöter. Enkelt uttryckt innebär det att ledamöter talar om varandra, inte till varandra. Ledamöterna talar till talmannen och berättar för hen vad de tycker i olika frågor. En ledamot som i en debatt talar om en talare genom att till exempel bemöta ett argument bör använda talarens för- och efternamn. Detta innebär att direkta tilltal mellan talarna, till exempel att säga ”du” eller ”ni” till varandra, inte ska förekomma. 64 (KD) replik: Ledamoten vet precis som jag hur viktig assistansreformen är för människor i vardagen. Det är en reform som ökar livskvaliteten otroligt mycket. Jag vet att vi delar denna kunskap. Jag vill därför, fru talman, få veta hur ledamoten känner inför den utveckling som pågår i samhället vad gäller assistansen. I mitt anförande hänvisade jag till den hearing som vi hade här i . Då hade vi den akuta kris som gällde den rättspraxis som hade kringskurits ännu mer. Jag tror att den statistik som anger antalet personer som omfattas av assistansersättning, fru talman, otvetydigt visar att det regleringsbrev som kom 2016 fick en förödande effekt. Drygt 2 000 personer färre har assistansersättning jämfört med . hade det alltid ökat. Det var ingen minskning över huvud taget. Det är otroligt mycket svårare att komma in första gången med sin assistansansökan. fick ungefär var tredje som gjorde en ansökan om assistans sin ansökan om assistansersättning beviljad. ligger det på . Det är alltså otroligt svårt även om man har en omfattande funktionsnedsättning. Det här beror på den striktare bedömningen av ”grundläggande behov”. Jag undrar om ledamoten känner sig nöjd. Har Socialdemokraterna gjort tillräckligt sedan hearingen 2018? 65 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Det är klart att vi inte är nöjda med dagens utveckling av situationen, och det är klart att jag personligen gärna hade sett att vi hade kommit en bra bit längre. vill jag understryka att vi har gjort en hel del för att eliminera den värsta utvecklingen. Det har vi gjort på så sätt att vi har stoppat tvåårsomprövningen. Vidare har vi stoppat beslutet att ta bort rätten till jour och beredskap, som känner väl till. Vi har också sett till att andning och sondmatning räknas som grundläggande behov. Vi kommer också, fru talman, att se över föräldraansvaret och rätten till grundläggande behov. Det är klart att vi skulle behöva, som antyder i sin retorik, en större genomgripande förändring av vad som ingår i grundläggande behov. Stöd till personer med funktionsnedsättning Jag hoppades oerhört på som gjordes förra mandatperioden, och där kanske vi kan använda delar av den och på så sätt komma framåt. Jag vill bara understryka att vi är precis överens i frågan om att alltför många inte kommer in i systemet. Det beklagar jag verkligen. 66 (KD) replik: Jag tackar för svaret. Visst är det så. Jag vore oärlig om jag framhärdade i att det inte har hänt någonting på de tre åren. Det har det. När det gäller andning och sondmatning fanns ett beslut i och med och gemensamma budgetreservation. Sedan tog det innan regeringen tog frågan i mål. Funktionsrättsorganisationerna och bland annat vi kristdemokrater här i tryckte på därför att regeringen lade fram förslag som faktiskt skulle göra det ännu sämre för personer med funktionsnedsättning som hade andra grundläggande behov än just andning och sondmatning. Jag får ofta höra från Socialdemokraterna att det här är en så svår och komplicerad fråga. Jag menar att vi inte kan rädas att ta tag i en fråga för att den är komplicerad. Det är människors liv som står på spel under väntan. Ledamoten uttalar att han hade hoppats mer på den LSS-utredning som är på bordet. Men vi visste , , att de förslag som fanns där inte skulle vara tillräckliga för att se över och rätta till rättspraxis för just de grundläggande behoven. ändrade sin vägledning för personlig hygien så att det blev ännu mycket striktare vad som får ingå. På de som har gått hade vi faktiskt kunnat ha en ny lagstiftning på plats . 67 (S) replik: Jag vill påminna ledamoten att regeringen agerade kraftfullt i fråga om andning och sondmatning. Vi lade fram ett förslag där det fanns betänkligheter om det skulle hålla juridiskt. Det gick snabbare än vad vi hade tänkt. Följden blev att vi fick komma tillbaka med ett modifierat förslag i den delen. Detta visar ändå hur komplicerad och svår lagstiftningen är. Sedan kan vi alltid ha olika åsikter om hur snabbt och effektivt man agerar. Där finns ingen svart och vit sanning, utan det är mer av en gråaktig ton i den processen. Men det var ändå regeringen som lade fram propositionen om andning och sondmatning, precis som vi kommer att lägga fram propositioner framöver om att säkra även andra besvärliga områden, till exempel föräldraansvaret. Vi får väl se tiden an och se hur långt vi kommer i processen. Men helt klart är vi inte nöjda, utan vi måste se till att göra ytterligare förbättringar. 68 (M): Stöd till personer med funktionsnedsättning tjänstgjorde jag tillsammans med elva kollegor från riksdag i januarisessionen i den parlamentariska församlingen av , där jag är ledamot i utskottet för jämställdhet och icke-diskriminering. När jag i denna församling av 47 medlemsstater ser vad vi har åstadkommit i vårt land i dessa frågor känner jag mig stolt. Det betyder inte att vi även om vi är framgångsrika i frågor om jämställdhet inte kan bli bättre. Jag blir djupt berörd av alla berättelser och samtal med människor som har behov av personlig assistans och som kämpar och sliter . De vill inget hellre än att leva så självständiga liv som möjligt. Och deras anhöriga vill inget hellre än att deras döttrar och söner, mammor och pappor ska få leva sina liv i trygghet och värdighet. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. Personlig assistans är en frihetsreform som vi är stolta över att ha infört. Det är en reform för ökad frihet i sin allra bästa bemärkelse. Men det finns också brister med denna reform i struktur och utformning. Det finns anledning att se över inslag i reformen för att utveckla högre kvalitet, tydlighet och fördelning av ansvar och befogenheter. Ordning och reda i välfärden är avgörande. Det handlar i grunden om vilket synsätt man har och ur vilket perspektiv frågor om personlig assistans betraktas. Vi moderater värnar om alla människors rätt till ett rörligare liv. Valfrihet och mångfald bildar en stabil grund för hög kvalitet.