prot · H80967 · 2021-01-20 00:00:00 — Jag menar att det är viktigt att prioriterar kontroll och regelefterlevnad på väg, inte minst hastighetsöverträdelser som är ett stort problem. Transportstyrelsen menar att det har skett förbättringar när det gäller regelefterlevnad för teknisk beskaffenhet för fordon liksom för lastsäkring men försämringar när det gäller just hastighetsefterlevnad. Transportbranschen behöver bli mer hållbar utifrån både ett klimatperspektiv och ett socialt perspektiv. Sjysta villkor genom tydliga regler, ansvarstagande från branschen och en effektiv och väl fungerande kontroll och regelefterlevnad behövs. Transporter behöver flyttas till de mer energieffektiva och hållbara transportslagen tåg och sjöfart. Lastbilen kommer dock alltjämt att ha en viktig roll för våra transporter, och därför behöver lastbilstransporterna genomgå en nödvändig omställning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) betänkande 2020/21:TU3 178 (V): Att cykla är fantastiskt ur alla aspekter: inga utsläpp av växthusgaser, inget buller och minimal risk för smittspridning. Den bättre hälsan får man på köpet. Det finns därför många goda skäl till att samhället ska främja en ökad cykling. Dessvärre har cykling inte setts som ett transportmedel i . Det märks också i infrastrukturplaneringen, alltså det som vi politiskt styr över. I bästa fall ses cykling som ett bihang till bilismen. I värsta fall syns inte cyklingen alls. Ingetdera är gott nog. Vi behöver en aktiv politik för ökad cyklism. Låt mig därför ta upp några förslag från oss i på hur vi i närtid kan göra det enklare och säkrare att cykla. Vi kan dra nytta av pandemin. Den pandemi som vi är mitt uppe i är förstås förfärlig på många sätt och vis, men det sker också positiva förändringar just . Cykling har vuxit fram som ett klimatsmart och smittsäkert sätt att ta sig till och från jobbet för dem som fortfarande behöver resa till och från jobbet – och de flesta gör faktiskt det. Runt om i världen ser vi hur städer, regioner och länder satsar på att invånarna ska cykla mer. Enligt den europeiska cyklistorganisationen ’ Federation har mer än satsats på ökad cykling sedan pandemins utbrott i , och ny cykelinfrastruktur har anlagts i europeiska länder. I ska nio helt nya cykelstråk anläggas från stadens förorter in till city – ny cykelinfrastruktur håller just nu på att byggas i den franska huvudstaden. I , , , och – i många städer – konverteras just nu bilvägar, bilutrymme och parkeringsplatser till utrymme för gång och cykel. I har världens, enligt uppgift, största bilfria område anlagts. I har man sänkt bashastigheten. Det är något som också gynnar gång och cykel. Och mycket annat sker runt om i världen just . Vad har regeringen gjort för att öka cyklingen i ? utlovade regeringen till ökad cykling, som ska betalas ut . Men det här räcker inte, och det bleknar i en internationell jämförelse. Mer pengar måste satsas på att bygga ut cykelinfrastrukturen. Passa på nu under pandemin då intresset för och viljan att cykla är så pass stor! Därför behöver vi investera mer i ny cykelinfrastruktur. De pengar som pekas ut i den nationella infrastrukturplanen räcker helt enkelt inte. Där fanns tidigare två uttalade cykelstråk med, nämligen Märstastråket och Täbystråket, men de ströks när regeringen till slut lade fram den infrastrukturplan som fortfarande gäller. tycker också att vi ska sätta ett konkret mål för ökad cykling i . Vi borde till exempel ha ett mål om att cyklingen ska utgöra av alla resor . Vi vill också ändra väglagen så att cykelvägar kan byggas oberoende av en ordinarie bilväg. Här vill jag yrka bifall till det tillkännagivande som finns i betänkandet, som snart kommer att röstas igenom i denna kammare. Efter att motioner har väckts av bland annat och flera andra partier kräver nu trafikutskottet att regeringen ska ändra i väglagen så att cykelvägar kan anläggas oavsett om det finns en bilväg där eller inte. Det kommer att avsevärt förenkla utbyggnaden av ny cykelinfrastruktur i . Hur Socialdemokraterna, kan motsätta sig detta, dessutom med hänvisning till den privata äganderätten, övergår mitt förstånd. Varför ska just byggande av cykelvägar försvåras? Det borde Socialdemokraterna, svara på i denna kammare. Vi borde också satsa mer på så kallade steg 1- och steg 2-åtgärder. Det handlar om att förändra beteende och vidta enkla trimningsåtgärder i stället för att bygga nytt. Steg 1- och steg 2-åtgärder ska kunna finansieras med statliga medel, men det görs inte . Det finns massvis med saker som kan göras här och , till exempel tillfälliga cykelbanor, information, skyltning, bra, rena och upplysta cykelställ, ekonomiskt stöd för ökad cykling, lånecyklar etcetera. Allt detta är exempel på så kallade steg 1- och steg 2-åtgärder som borde kunna finansieras av staten. Vi i vill också ha en sänkt bashastighet i städer. Ändra ned till förslagsvis . Med sänkt bashastighet blir det enklare och säkrare att cykla och gå i våra städer. Det var något som också särskilt lyfte upp när man samlades i . Vi vill också att det ska vara möjligt att ta med cykeln på tåget. Jag vill därför, fru talman, yrka bifall till reservation nummer 8 från , som handlar om just detta. I många andra jämförbara länder – , , , , för att nämna några – är det en självklarhet att man kan ta med sig cykeln på tåget. Men av någon anledning får man inte göra det i . Det behöver vi ändra på. Gör det enklare att cykla mot enkelriktat, och tillåt högersväng mot rött där det passar. Låt oss lita på att våra kommuner kan fatta besluten för sina invånare och tillåta detta för cyklister just där det passar. Ta hänsyn till cyklisterna vid byggande av två-plus-ett-vägar. Två-plus-ett-vägar kan vara bra från ett bilistperspektiv eftersom det blir säkrare och lättare att ta sig fram på de vägarna, men tyvärr innebär anläggandet av två-plus-ett-vägar ofta att man bygger upp en barriär för fotgängare och cyklister om man inte tar särskild hänsyn till fotgängare och cyklister. Det sker inte , och därför vill vi i att ska få nya riktlinjer som ska handla om att prioritera fotgängare och cyklister vid anläggandet av en två-plus-ett-väg. Flera ledamöter har tagit upp frågan om elsparkcyklar och elskotrar i betänkandet. De kan vara bra, men det måste vara ordning och reda på elsparkcyklarna. Här borde vi ha ett system att de ska vara en tillståndspliktig verksamhet. Om man vill ställa ut elsparkcyklar för kommersiella ändamål i en kommun ska man ansöka om tillstånd för detta, precis som om man vill sätta upp en falafelvagn eller ett portabelt kafé. Allt detta är tillståndspliktig verksamhet, och det borde även elsparkcyklarna vara. har elsparkcyklarna i vissa städer, till exempel i , blivit ett stort hinder för funktionshindrade, fotgängare och cyklister. Detta måste vi få ordning på. Låt oss fatta de rätta besluten för att underlätta för fler att cykla. Att cykla är bra för hela samhället. Det är tidseffektivt, billigt, hälsosamt, klimatsmart och smittsäkert. tar vi ett viktigt steg framåt när vi kräver att regeringen ska förändra väglagen för att underlätta byggandet av nya cykelvägar. Det är bra och viktigt. Låt oss sedan snabbt fortsätta att driva igenom fler cykelreformer. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Yttrandefrihet) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 4. res. 3 (L) Förberedande votering 1: 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 10 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 3 KD, 3 MP Avstod:4 V, 3 L, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU5 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (S, C, L, MP) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 1 - 1:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 2 (Utökat undantag för yrkeskompetensbevis) 2. res. 2 (SD, KD) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 2:10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Möjlighet till distansutbildning) 2. res. 3 (S, V, MP) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L 3:16 S, 4 V, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU2 Yrkestrafik och taxi Punkt 1 (Åtgärder för reglering och kontroll av åkerinäringen) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (C) 4. res. 5 (KD) 5. res. 6 (L) Förberedande votering 1: 3 för res. 3 för res. vice talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. vice talmannen anmodade (C) och (V) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (SD) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammaren hade således antagit res. Förberedande votering 2: 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 10 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 3 MP Avstod:11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 9 (Säkra rast- och uppställningsplatser) 2. res. 17 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 17:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 13 (Vissa arbetsmiljöfrågor) 2. res. 23 (V) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP 23:4 V, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 8) Cykelfrågor (forts. TU3) 179 (S): debatterar vi betänkande TU3 Cykelfrågor, med 88 yrkanden från den allmänna motionstiden. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation nr 6 under punkt 3. I övrigt står jag bakom utskottets förslag. Jag vill inledningsvis konstatera att det känns speciellt att stå här i kammaren mitt under rådande pandemi, när hela världen kämpar mot covid‑19. Fastän pandemin är något av det värsta som hänt oss ser vi dock att coronakrisen har lett till att fler tänker om och tänker nytt och att fler använder nya sätt att transportera sig. Men, fru talman, vi socialdemokrater är inte nöjda utan vill att fler människor – unga eller äldre, boende i städer eller på landsbygden, tjejer som killar – ska kunna förflytta sig delar eller hela sträckan med cykel även efter coronakrisen. I detta avseende är den socialdemokratiskt ledda regeringen tydlig: Man har vidtagit åtgärder för att öka cyklingen och även för att stärka cykelns roll i samhällsutvecklingen. Vi ser redan nu att flera gärna kombinerar sina resor med gång eller cykling och kollektivtrafik. Detta tycker vi är glädjande, då det tydligt framkommer i den nationella cykelstrategin att cyklingen ska öka som trafiksäkerheten måste förstärkas. För att vi ska kunna nå detta mål måste vi hjälpas åt och göra ännu mer tillsammans för att cykeln ska få precis den plats i samhällsbilden som lyfts fram i cykelstrategin. I detta arbete har regionerna och kommunerna en viktig roll men även organisationer som Svenska Cykelstäder och andra cykelorganisationer. Jag vill även ta upp frågan om väglagen och markåtkomst. En majoritet av utskottspartierna vill här gå vidare med ett tillkännagivande kring just väglagen. Jag vill poängtera att frågan om markåtkomst för cykelinfrastrukturen har diskuterats . Likaså har i olika rapporter undersökt frågan. Regeringen har även uppmärksammat frågan och initierat en närmare utredning. Det jag ställer mig frågande till är just att de partier som står bakom detta så lättvindigt är beredda att ge upp äganderätten. Är detta möjligtvis ett vallöfte, eller är det endast ett populistiskt förslag? Den nationella cykelstrategin lyfter fram fem insatsområden som är regeringens utgångspunkter. Låt mig fördjupa mig inom dessa områden och hur regeringen arbetar med dem nu och framöver. Det första området handlar om att lyfta cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. Det behövs ett helhetsperspektiv för att på olika nivåer bidra till en breddad syn på infrastrukturplaneringen i våra tätorter och städer som möjliggör fler resor med cykel till och från arbete och fritidsaktiviteter. Transportsystemet behöver utvecklas i samspel med andra samhällsfunktioner, så att det skapas goda förutsättningar för tillgänglighet och effektiva resor och transporter där cykel är ett alternativ. Det andra området handlar om att öka fokus på grupper av cyklister. Det handlar bland annat om barn, som ju är en viktig målgrupp för att främja ökad och säker cykling. Men även nyanlända behöver bättre förutsättningar att lära sig cykla och få ökade kunskaper om trafikregler. Regeringen är tydlig med att det fortsatta arbetet bör inriktas på att ta fram en nulägesbild av befintliga turist- och rekreationsleder, öka kunskapen om vad som utmärker framgångsrika cykelleder och ta fram förslag till hur områden kan utvecklas. Man behöver även ta fram ett målgruppsanpassat informations- och utbildningsmaterial. Det tredje området handlar om att främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. Inom detta område är regeringen tydlig. Senast fattade regeringen beslut om att ge kommuner möjlighet att inrätta så kallade cykelgator – detta för att främja cykeltrafik på gator med blandtrafik utan att utesluta motorfordonstrafik. Man ska också utreda om det under vissa förutsättningar är möjligt att medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör en högersväng, vilket skulle gälla samtliga fordonsslag. Vi vill även att cyklingen ska göras smidigare, säkrare och mer attraktiv. För att klara detta kan det behövas nya innovativa lösningar i form av ny ytbeläggning, mer anpassade cykelparkeringar med mera. Jag vill också nämna frågan om cykling på enkelriktade gator, där ministern har tydliggjort att det är möjligt att vidta lösningar för att cykla i båda riktningar mot enkelriktad biltrafik. Men om det skulle visa sig att det är ett bekymmer och att det behövs förändringar när det gäller detta är han också beredd att pröva det. Jag vill också understryka betydelsen av de så kallade stadsmiljöavtalen, som lanserades och som syftar till att främja hållbara stadsmiljöer genom att bland annat ge stöd till kommuner och regioner. Dessa stadsmiljöavtal finns med som grund i regeringens samarbetsavtal tillsammans med och Liberalerna, där vi är tydliga med att stadsmiljöavtalen ska utvecklas för att främja mer barnvänliga och hållbara stadsmiljöer. Glädjande är också att uppger att de ansökningar som har inkommit och beviljats innehåller satsningar på cykelvägar och andra åtgärder kopplade till cykling. Det är väldigt roligt. Det fjärde området handlar om att främja en säker cykeltrafik. En rad åtgärder är viktiga för att främja säker cykling, till exempel hjälmanvändning, underhåll och drift av cykelvägar samt säkrare fordon. Därför är det bra och viktigt att det i den nationella planen ingår satsningar på trafiksäkerhetshöjande åtgärder som gång- och cykelpassager och portar. Målsättningen är att vidta åtgärder där potentialen för en ökad och säker cykling är störst. Det innebär i första hand satsningar inom eller mellan ett fyrtiotal större tätorter som skapar sammanhängande säkra stråk för främst pendling till arbete och studier. Det föreslås även en satsning på förbättrat underhåll av cykelvägar längs nationella och regionala vägnät som används frekvent året om. En annan viktig åtgärd rör hastigheten eftersom cyklister är så kallade oskyddade trafikanter. Därför är det välkommet att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att se över möjligheten att sänka bashastigheten i tätort. har även i Stockholmsdeklarationen uppmärksammat frågan om att begränsa hastigheten i områden där det finns stor risk för dödsfall och allvarliga skador. Det femte och sista området handlar om att utveckla statistik och forskning. Här vill jag särskilt understryka vikten av att även tillämpa forskningen i praktiken. Den socialdemokratiskt ledda regeringen bidrog under förra mandatperioden till att vi fick ett nationellt cykelcentrum hos VTI i , vilket vi glada för. Jag yrkar åter bifall till vår reservation nummer 6, punkt 3. I övrigt står jag bakom utskottets förslag. 180 (V) replik: Jag tackar för ett engagerat anförande om cykling. Jag instämmer helt i potentialen som finns för att öka cyklandet i . Precis som var inne på inledningsvis är det en speciell situation nu under pandemin, och vi märker att människor är beredda att förändra sitt beteende. På många platser väljer man att cykla mer för att det upplevs som ett säkrare och bättre sätt att ta sig fram på. Jag har två frågor till . Den första är: Vad har regeringen konkret gjort under pandemin för att få människor att cykla mer? Min andra fråga rör det som Halef tog upp angående den privata äganderätten. I betänkandet kräver en majoritet att regeringen ändrar väglagen för att det ska bli lättare att anlägga cykelvägar utan krav på en direkt anslutning till vägar för motortrafik. Ungefär så lyder vårt förslag till tillkännagivande. Detta har Socialdemokraterna, reserverat sig mot, bland annat med motiveringen att det måste tas hänsyn till äganderätten när cykelvägar byggs. Jag undrar vad exakt denna reservation innebär i det avseendet? Ska det tas särskild hänsyn till den privata äganderätten bara när man bygger cykelvägar? Eller ska det vara samma process och metoder avseende den privata äganderätten när man bygger cykelvägar som när man bygger vägar för motortrafik? 181 (S) replik: Jag tackar för frågorna, men jag förstår dem inte riktigt. Väglagen gäller byggnation, drift med mera av allmänvägar. Cykelvägar utan direkt koppling till bilvägar betecknas inte som vägar enligt väglagens definition, vilket innebär att det kan vara svårt att med väglagens vägrätt nyttja mark för en cykelväg, då det inte finns samma exploateringsmöjligheter som för allmänväg. Väglagens olika åtgärder har diskuterats länge, och det har också pekats på cykelstrategin. har också i olika rapporter lyft fram frågan och kommit fram till att lagen antingen behöver ändras eller tolkas annorlunda. Som vet fick vi så sent som en dragning i utskottet. Man har analyserat frågan, och vi har precis fått en rapport på bordet. 182 (V) replik: I anförande hörde jag ett stort engagemang för satsningar på ökad cykling och att det vore bra om vi cyklar mer. Men jag ser tyvärr inga konkreta satsningar från regeringen. I mitt inledningsanförande nämnde jag de 325 miljoner som ska betalas ut , men med en infrastruktursatsning på är inte särskilt mycket. Mer ser jag inte från regeringen, och jag hör inte heller något mer från . Vad gäller väglagen och anläggande av cykelvägar är det precis därför vi har motionerat om att väglagen behöver ändras så att man ska kunna anlägga en cykelväg oberoende av om det finns ett så kallat funktionellt samband med den ordinarie vägen eller inte. Man ska helt enkelt kunna bygga en cykelväg som ska kunna vara friliggande oavsett om det finns en annan väg eller inte. Därför är det så förbryllande med invändningen från bland andra Socialdemokraterna. Man hänvisar till den privata äganderätten och att den uppenbarligen ska ha en särställning när man ska bygga just cykelvägar. Jag förstår inte detta, men Halef får en chans till att förklara det. 183 (S) replik: Som jag framförde i mitt anförande och även i repliken behöver frågan beredas. Det här är en rätt stor fråga som får ta den tid som behövs. Vi ska inte ta förhastade beslut. Jag är inte helt säker på att en uppdatering av väglagen behövs. Vi behöver självfallet ge förutsättningar för cykelvägar i det statliga vägnätet, men måste det finnas god samverkan mellan kommuner, regioner och regering. Vi behöver som sagt vidta många olika åtgärder för att detta ska bli verklighet. Vi behöver satsa mer på cykling, och vi behöver leverera mer utifrån den nationella cykelstrategin. Detta ser vi fram emot. Jag har inte varit med så länge, men jag vet att den nuvarande regeringen har satsat mer på cykling än någon annan regering. Ideella organisationer kan ansöka om bidrag, och det finns satsningar i stadsmiljöavtalen. Pengar finns, så man har satsat. 184 (M): Vi debatterar nu cykelfrågor. Cykling har blivit allt viktigare för många under pandemin. Vissa ser cykeln som ett bra sätt att komma ut och röra på sig mellan digitala möten, och andra har valt cykeln till och från jobb, skola och andra aktiviteter för att undvika trängseln i kollektivtrafiken. Även innan pandemin kunde vi se ett ökat intresse för cykling, men det är ingen tvekan om att entusiasmen för cykling har växlats upp i det rådande läget. av distansmöten, digitala kramar och inställda firanden ser jag det ökande cyklandet som ett litet ljus i mörkret. Att både barn och vuxna blir alltmer stillasittande är ett folkhälsoproblem. Det kan i längden leda till fetma, sämre livskvalitet och värre saker. Ett ökat cyklande löser givetvis inte alla problem. Men forskning visar att vardagsmotion är en viktig del av en långsiktigt god hälsa. Givet detta blir cyklande och dess långsiktiga förutsättningar i stadsplaneringen viktiga politiska frågor. Det finns ett tydligt samband mellan tillgången till säkra och sammanhållna cykelstråk och människors vilja att cykla. prioriterar frågor om cyklandets förutsättningar och vill se en modern politik som främjar ett tryggt och säkert cyklande i alla åldrar. Cykling tenderar att glömmas bort när det ska prioriteras bland stora infrastrukturprojekt. Stora och viktiga frågor om vägar, ny spårbunden trafik och flygets utveckling tar i kraft av sin storlek, både politiskt och ekonomiskt, det mesta av det mediala utrymmet. Detta innebär att det finns lagstiftning kring cykelfrågor som är gammal och behöver revideras. Cyklingen bör vara en naturlig del av infrastrukturplaneringen, tycker vi. Ett exempel på en brist i dagens lagstiftning är väglagens krav, som ger staten ensamrätt att bygga cykelväg som är i direkt anslutning till väg avsedd för motortrafik. Detta försvårar för utbyggnaden av sammanhängande cykelstråk som är logiska. Problem har uppstått vid en rad olika platser i landet, bland annat i mitt hemlän , där man varit tvungen att leda cykelstråken i omvägar eller stoppa dem helt. Jag har tidigare nämnt att det finns ett tydligt samband mellan tillgången till säkra och sammanhållna cykelstråk och människors vilja att cykla. Detta handlar i grund och botten om prioritering. Vill man att ska bli ett föregångsland för cykling eller inte? Utskottet föreslår i betänkandet en översyn av väglagen. Det är bra att steg nu tas i rätt riktning. Väglagen är föråldrad på denna punkt, och cyklingens utveckling har utan tvekan sprungit om, eller kanske cyklat om, dess befintliga formulering om. Jag vill med anledning av detta yrka bifall till utskottets förslag till beslut under punkt 3 om en översyn av väglagen. Det finns en rad olika exempel på hur man kan lyfta och säkra cyklingen i staden. Till exempel visar erfarenheter från , och att cyklisters rätt att, under vissa premisser, svänga höger mot rött ökat framkomligheten och säkerheten. Ett annat exempel är geofencing, en digital geografisk zon där fordon kan styras och fordons tillgång till zoner begränsas. Erfarenheterna visar att detta gör transporter mer effektiva och ökar tryggheten, inte minst för cyklister.