prot · H90942 · 2021-12-09 00:00:00 — Teknikskiftet kräver kapitalintensiva investeringar med lång livslängd och även stora risker, vilket såklart innebär utmaningar vad gäller möjligheterna att få finansiering för investeringarna. Hur kan regeringen bidra till att möjliggöra finansiering av samhällsviktiga industriinvesteringar och därmed omställningen till världens första fossilfria välfärdsland? 84 Statsminister (S): tar upp en viktig fråga. Det vi ser i nu är en veritabel grön industriell revolution. Det är så många företag som vill investera i och som kommer att skapa tusentals och åter tusentals av framtidens jobb. Men det finns också investeringar som är långsiktigt hållbara och skulle skapa ytterligare jobb i men som saknar finansiering. Detta är också något som skulle kunna driva på klimatomställningen, inte bara i utan genom att det sedan också skapas exportprodukter som hjälper till med klimatomställningen i andra delar av världen. Det är just därför som regeringen i budgeten har satsat stort på gröna kreditgarantier, där staten går in och lyfter av en del av risken för att på så sätt ytterligare få upp de här viktiga investeringarna för framtidens jobb, men också för klimatomställningen. kommer hela 50 miljarder i gröna kreditgarantier att kunna hjälpa till med stora, jobbskapande investeringar runt om i hela . Effekterna av regeringens energipolitik 85 (M): har elpriset slagit rekord i stora delar av , inklusive min hemstad . För att klara efterfrågan på elektricitet i har också fossila kraftverk i och på startats upp. Reaktorerna stängdes 2020, och flera energiexperter pekar på att vi i därmed gått från att vara närmast helt fossilfria i vår elproduktion till att nu tvingas förlita oss på fossilkraft. Min fråga till statsministern är hur klimatet har gynnats av den energipolitik som den sittande och den förutvarande regeringen har fört. 86 Statsminister (S): Resultatet av regeringens politik ser vi i de hundratals miljarder i investeringar som vi ser runt om i hela i den nya gröna industrin. Många företag väljer att lägga sin produktion i just för att vi har en så grön elmix. Om man ska skapa batterier till nya elbilar vill man att de ska vara gröna, inte bruna. Just därför lägger man sin produktion i . Svaret på frågan är att regeringens politik har lett fram till enormt stora investeringar och en ny grön industriell revolution som just nu sveper genom landet, med stora anställningsplaner som följd. Här handlar det om att kunna möta ytterligare investeringar genom att snabbt bygga ut det som går att bygga ut snabbt och billigt, nämligen vindkraften. 87 (SD): regler för arbetskraftsinvandring inbjuder till fusk, korruption och handel med både människor och uppehållstillstånd. Den lägsta tillåtna lönen är , vilket knappast går att leva på. Arbetstagaren kan sedan ta hit anhöriga utan att ha vare sig bostad eller tillräcklig inkomst för att kunna försörja dem, vilket spär på en redan utbredd fattigdom och trångboddhet. Ungefär hälften av de arbeten som tillsätts kräver inte heller någon utbildning och skulle kunna tas av någon av de hundratusentals långtidsarbetslösa som redan är här, men lönedumpningspolitiken sätter dessa personer i en svår situation. De kan helt enkelt inte konkurrera med arbetskraftsinvandrarna. Jag vill därför fråga om statsministern kommer att göra det som Socialdemokraterna har lovat , nämligen föreslå en riktig arbetsmarknadsprövning för arbetstillstånd. Gör de det kommer de att få vårt stöd. 88 Statsminister (S): Det råder ingen som helst tveksamhet om att arbetskraftsinvandringen i – bland de mest generösa i hela den utvecklade delen av världen – inte fungerar som den ska. Det behövs en ny politik på detta område. Jag har under min som statsminister redan kunnat lämna besked om att vi kommer att gå vidare med förslag om att man ska ha bindande anställningskontrakt för att ha möjlighet att komma till som arbetskraftsinvandrare. Det handlar om att minska risken för fusk men också om att människor inte ska bli utnyttjade på det sätt vi ser sker . Jag är beredd att komma med fler förslag på detta område, och det är ingen hemlighet att vi socialdemokrater anser att man bör återgå till ett system med arbetsmarknadsprövning. Människor ska komma hit för att vi behöver just den arbetskraften, men där vi inte behöver den och man i stället kan anställa personer i som är långtidsarbetslösa är det givetvis det man ska göra. Ett avtal för nordiska arbetspendlare 89 (M): Den nordiska arbetsmarknaden har tjänat oss väl, men under pandemin har den fått sig en rejäl knäck med stängda gränser och människor som blivit utan inkomst – inte för att de blivit arbetslösa utan för att de hamnade på fel sida om gränsen. När gränserna öppnades igen var förhoppningen att vi skulle hitta tillbaka till det goda samarbetet. Men det har visat sig att många av dem som tidigare hade sin arbetsplats i ett annat nordiskt land inte vågar återvända. De litar inte på att en liknande situation inte uppstår igen. Det behövs mer än fina ord i regeringsförklaringar. Det behövs en försäkring. statsminister sa under session att han kan tänka sig ett avtal mellan de nordiska länderna som tydliggör vem som ansvarar för att människor inte förlorar sin inkomst nästa gång en regering väljer att stänga gränserna. Kommer statsminister också att verka för att ett sådant avtal tas fram? Det behövs för att återupprätta förtroendet för vår viktiga nordiska arbetsmarknad. 90 Statsminister (S): talar om ett problem som var verkligt för svenska löntagare som pendlade till , inte minst när de inte fick möjlighet att komma till arbetet i och inte heller fick någon ersättning. Det var en helt orimlig situation. Jag var själv djupt involverad i kontakten med den norska regeringen för att lösa denna situation, och det var bra att den dåvarande norska regeringen till slut, efter stora påtryckningar, löste situationen för dessa löntagare. En sådan situation vill vi inte hamna i igen, och jag är givetvis beredd att samtala med andra regeringar för att säkerställa att svenska löntagare inte ska hamna i en sådan fruktansvärd situation igen. Jag ser också stora möjligheter till ett gott samarbete mellan de nordiska länderna, inte minst eftersom jag ju har socialdemokratiska kollegor i såväl och som . Statsministerns frågestund var härmed avslutad. betänkande 2021/22:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2021/22:1 delvis) 91 (V): Fru talman och kära åhörare! Vi debatterar nu utgiftsområde 22 i statsbudgeten som rör kommunikationer. Det är ett rätt omfattande utgiftsområde som omfattar i nyinvesteringar och underhåll av vår infrastruktur. Det kan låta som mycket pengar, men behovet av en omställning av transportsektorn är mycket stort. Då är 77 miljarder inte tillräckligt, och har därför i sin budgetmotion anslagit hela 13,5 miljarder mer än regeringen, vilket betyder att vi anslår mest pengar av alla partier i denna församling. Varför gör vi denna stora satsning? Jo, för att en välfungerande infrastruktur är en bärande del i ett jämlikt och hållbart samhälle. Vi behöver en välfungerande infrastruktur för att ha jämlika möjligheter att ta oss till jobb, skola och så vidare. Vi behöver också välfungerande transporter i vårt samhälle för att kunna ställa om transportsektorn. Vi behöver göra stora investeringar i transportsektorn för att snabbt minska den stora belastning på klimatet som transportsektorn har . En tredjedel av våra utsläpp kommer från transportsektorn, och vi har en separat målsättning om att minska utsläppen från denna sektor till . tar denna målsättning på största tänkbara allvar, och det är därför vi investerar så mycket pengar i vår budget för att ställa om transportsektorn. Hur kan vi ha alla dessa pengar till att göra de här stora investeringarna? Jo, vi prioriterar ganska annorlunda än de andra partierna i . Vi prioriterar inte skattesänkningar för höginkomsttagare, storföretag och banker, utan tvärtom säger vi att just de ska bidra mer till att ställa om transportsektorn i . Dessutom tar vi principen om att förorenaren betalar på fullaste allvar. Vi menar att de som släpper ut mest också ska bidra mer till omställningen av transportsektorn. Det är därför vi vill ha en höjd och progressiv flygskatt och en vägslitageavgift för tunga transporter, och det är därför vi inte lägger några pengar på att bygga nya motorvägar utan på kollektivtrafik och utbyggd järnväg. vision är att ska ha en infrastruktur i världsklass. Det får vi genom att rusta upp det vi redan har och även satsa på nya investeringar. Låt mig göra några nedslag i de satsningar vi gör på detta område. Vi lägger 2,5 miljarder mer än regeringen på järnvägsunderhåll. Vi har en underhållsskuld på järnvägen på . Stora delar av dagens järnvägssystem håller på att förfalla och behöver rustas upp. Växlar måste bytas, kontaktledningar ersättas, räls förbättras och så vidare. Allt det vill vi göra. Vi vill också satsa på de så kallade mindre trafikerade banorna, på regionalbanor som , Dalabanan, Kinnekullebanan, Tjustbanan med flera. Görs inte dessa satsningar kommer de här banorna att förfalla och bli så dåliga att det snart inte går att köra tåg på dem längre. satsar också på att järnvägssektorn ska kunna få en återstart efter pandemin. Järnvägssektorn har tappat ungefär 60–av sina resenärer under pandemin. Därför vill halvera tågföretagens banavgifter och anslår till det. Genom denna sänkning vill vi göra det lättare att resa med tåg och även att transportera gods på järnväg i . Vi satsar också mer pengar på vägunderhåll. Det är nämligen inte bara våra järnvägar som riskerar att förfalla. Vägarna runt om i vårt land, i synnerhet på landsbygden, är också väldigt dåligt underhållna. Där behöver det satsas mer pengar, och det gör vi i vår budget. Kollektivtrafiken är en av de sektorer som har drabbats hårdast under pandemin. Under pandemin har de regionala kollektivtrafikmyndigheterna tappat nästan i förlorade biljettintäkter. Vi i välkomnar de extramedel som regeringen har skjutit till som stöd till den regionala kollektivtrafiken, men det räcker helt enkelt inte. Därför föreslår vi i i vårt budgetförslag en storsatsning på kollektivtrafiken. Vi avsätter extra till kollektivtrafiken , och det är mest pengar av alla partier i denna församling. Vi menar att det är dags för en hållbar återstart av kollektivtrafiken. Alla som har slutat att resa kollektivt under pandemin hoppas vi ska hitta tillbaka till bussarna, pendeltågen, spårvagnarna och så vidare. Dessutom vill vi att fler än så ska resa kollektivt, för en välfungerande kollektivtrafik med hög kapacitet är en bärande del i klimatomställningen. Så kan vi verkligen snabbt minska utsläppen. kunde vi ta del av förslag till nationell plan för infrastrukturen –2033. Det är som ska investeras i nybyggnation och underhåll av infrastrukturen i . Det låter som mycket pengar, men det är långt ifrån tillräckligt utifrån de behov som finns. Att det är så otillräckligt med pengar är helt och hållet regeringens ansvar, för det är regeringen som har satt upp dessa strama ramar. Vi i säger också att allt inte kan rymmas inom ramen för infrastrukturplanen, utan vissa investeringar är till sin karaktär så stora och omfattande att de lämpar sig bättre som separata lånefinansierade projekt. Därför vill vi i , som ett exempel, lyfta ut satsningarna på ny järnväg för höghastighetståg ur den nationella infrastrukturplanen och finansiera dem med lånemedel och bygga höghastighetsbanor som ett separat lånefinansierat projekt. Då skulle man bygga den nya järnvägen . Det är lite märkligt att vi inte har en separat investeringsbudget för infrastruktur i . Alla som har varit aktiva i kommunpolitiken eller är med och driver ett företag vet att man separerar drift och investeringar. Så gjorde vi också i tidigare, men gör vi inte så längre. Våra investeringar i infrastruktur är alldeles för låga. låg de kring av bnp, men ligger de bara strax av bnp. Det håller helt enkelt inte. Med politik får vi inte bara nya stambanor för höghastighetståg, utan vi kan också bygga färdigt järnvägen längs , dubbelspår från upp till och och sedan vidare med en färdigställd Norrbotniabana hela vägen upp till . Vi vill också rusta upp , mer än järnväg från i norr ned till i . Och vi vill ha nya järnvägsförbindelser mellan och och även ny järnväg mellan och . Vi behöver fyrspår mellan och . är kanske största flaskhals, där det sker flest förseningar på Västra stambanan. På tal om fyrspår behövs det även här, från upp till , där belastningen är väldigt stor. Det går att bygga allt detta , men då behöver vi pengar. Vi behöver en separat investeringsbudget, och vi behöver också mer pengar i den ordinarie budgeten. Jag vill påminna om att när vi byggde järnväg i byggde vi Västra stambanan, från till , och , från till , på ungefär . När var det? Jo, det var 1860. byggde man järnväg fortare än vad vi gör , och det är något att reflektera över, tycker jag. I vårt budgetförslag gör vi också stora öronmärkta satsningar på cykelinfrastruktur. Vi behöver regionala sammanhängande leder för ökad cykling i . Glädjande nog är cykel det enda trafikslag som faktiskt har ökat under pandemin. Det är positivt att fler har hittat till cyklarna för att ta sig till och från jobbet exempelvis, och detta vill vi i slå vakt om genom att investera mer i cykelinfrastruktur. Men då måste det bli tryggare att cykla, och det blir det genom att man bygger separat infrastruktur för cykel för att cyklisterna inte ska trängas mitt ute i körbanan bland bilar och lastbilar etcetera. Jag skulle vilja avsluta med att säga några ord om hållbara godstransporter. Jag har talat här om vikten av att vi människor och personer ska kunna transportera oss på ett mer hållbart sätt, men det gäller också godset, inte minst. Vi vet att det blir allt trängre på våra motorvägar. Det är allt fler lastbilar som kör gods på våra motorvägar , och en stor del av dessa transporter skulle kunna flyttas över till järnvägen eller sjöfarten. En stor del av utsläppen från transportsektorn sker just genom godstransporter på lastbil. Vi i har en plan för att göra överflyttningen från väg till sjöfart och järnväg så att vi får hållbara godstransporter. Vi vill införa en vägslitageavgift så att det kostar lite mer att köra lastbil på våra vägar. Vi vill också ha ett ekonomiskt stöd till godspendlar, alltså att man kör gods på järnväg. Om vi går in med ett ekonomiskt stöd kan vi kicka igång ett antal godspendlar som snart kommer att bära sig själva. Vi vill också ge separat stöd till sjöfarten så att vi kan flytta över godstransporter från väg till sjöfart. Är det inte lite märkligt att helt och hållet finansieras genom avgifter? Konsekvensen blir ständigt höjda lots- och farledsavgifter som försvårar överflyttningen av gods till sjöfarten. Detta måste vi ändra på. Vi behöver också stödja tågfärjeförbindelsen mellan och så att mer gods kan transporteras den vägen. Det är glädjande att så många här inne vill lyssna på politik för hållbara transporter. kommer jag till min slutkläm. Vi i gör den största satsningen av alla partier i denna församling på att ställa om transportsektorn i . Vi gör det därför att vi måste få ned utsläppen från transportsektorn till 2030. Klimatkrisen är akut. Den är här och . Vi i kallar detta för en röd politik för grön omställning. Jag hänvisar till vårt särskilda yttrande i betänkandet. I detta anförande instämde och (båda V). (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 3 (OECD-Dacs regelverk) 2. res. 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 56 M, 54 SD, 28 C, 20 KD, 18 L, 13 MP Frånvarande:16 S, 14 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 2 L, 3 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UU4 Kommissionens arbetsprogram 2022 Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 56 M, 54 SD, 28 C, 20 KD, 17 L, 12 MP Frånvarande:16 S, 14 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 3 L, 4 MP, 1 - (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 1 (Mål och direktiv inom utgiftsområdet) 2. res. 1 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 56 M, 28 C, 24 V, 19 KD, 18 L, 13 MP 1:54 SD, 1 KD Frånvarande:16 S, 14 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 2 L, 3 MP, 1 - (KD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (En särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats) 2. res. 2 (M, KD, L) 93 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 54 SD, 28 C, 24 V, 1 KD, 13 MP 2:56 M, 19 KD, 18 L Frånvarande:16 S, 14 M, 8 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 2 L, 3 MP, 1 - (KD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. NU3 Utgiftsområde 21 Energi Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Kommunikationer (forts. TU1) 92 (KD) replik: Jag lovar att inte vara riktigt lika långrandig. Det finns spännande saker som man kan se när man är ute och rör sig i stadsmiljö. såg jag en graffiti där det stod ungefär: Var realistisk. Kräv allt nu! Det var lite av den känslan som jag fick när jag lyssnade på anförande. Temat var ungefär: Vi i Vänstern lovar allt gott till alla, och någon annan betalar. Jag har en liten fundering. När ni har höjt alla de skatter som det redogjordes för, jobben har lämnat landet och näringslivet har etablerat sig någon annanstans, hur har ni då tänkt att betala för all denna goda infrastruktur? 93 (V) replik: i ett historiskt perspektiv skulle jag säga att våra skattehöjningar trots allt är ganska . Men jag tycker att den fråga som man måste ställa sig är om man tar klimatutmaningen och de andra utmaningar som vi har i på allvar. Om man gör det vill man göra någonting åt de stora orättvisor som vi har i vårt land. Då är det som vi i säger, att rika storföretag och banker får vara med och betala mer. Vill man också göra någonting åt den akuta klimatkris som vi befinner oss i får de som smutsar ned mycket vara med och betala – allt enligt principen att förorenaren betalar. Det är politik, och det är så vi finansierar denna oerhört ambitiösa omställning av transportsektorn. Jag skulle vilja säga att det är endast som har en plan för hur vi verkligen ska ställa om transportsektorn i . När jag läser förslag här ser jag till och med att de vill dra ned på pengarna till internationell tågtrafik. Det är verkligen att backa in . , tror inte på järnvägen? Vill ni inte att fler ska åka tåg även internationellt? 94 (KD) replik: Det som jag noterar när jag lyssnar på ledamoten är faktiskt en variant av skattenationalism. Vi andra försöker jobba inom EU-systemet och rigga så likvärdiga regler som möjligt. Och vi försöker få ett koldioxidsystem med utsläppshandel att fungera. Det börjar faktiskt fungera riktigt bra. Man ser att prisbilden har rört på sig. Detta börjar sätta tryck på näringslivet. Men trots detta vill att de svenska företagen ska ha det ännu lite svettigare än alla sina konkurrenter. Det är klart att man kan driva denna linje. Man kan alltid säga: Lite mer skatt. Det är inte så mycket. Det är modest just . Vi ska bara höja så att vi ligger högst i världen och högst i EU. Men detta får konsekvenser. Det får konsekvensen att jobb lämnar . Och det får konsekvensen att vi inte har råd med en god miljöpolitik. 95 (V) replik: Jag noterar att jag inte fick något svar på varför föreslår neddragningar på internationell tågtrafik i sitt budgetförslag. Jag kan försäkra om att vi även inom EU vill att fler ska ta ett större klimatansvar. Det var bra att tog upp just priset på utsläpp inom EU. Jag har själv suttit i , och jag kan tala om för församlingen att varje gång vi lade fram ett förslag som handlade om att priset på att släppa ut måste öka inom EU:s utsläppshandel var det högern, inklusive från , som röstade emot. Varje gång, fru talman. säger en sak, men i praktiken gör hans parti något helt annat. 96 (M) replik: Det var mycket som hann med under sitt 13-minutersanförande. Jag vill ta upp en principiell fråga. Vi har alla skrivit under på klimatmålen och omställningen. Det var mycket fokus i anförande på att flytta över trafik till järnväg. Tåg och järnväg är alltid bra, och bil är i princip alltid dåligt. Det som förvånar mig i resonemanget är frågan om den enorma teknikutvecklingen. Det tar och är dyrt att bygga järnväg. Hur ska man hämta hem alla de klimatskulder som man bygger upp man bygger järnväg om biltrafiken är fossilfri när järnvägarna är färdiga? Det är tänkbart att det ser ut så. Då finns ingen möjlighet att hämta hem den klimatskuld som har byggts upp . Då är båda trafikslagen klimatneutrala, och då pratar vi om att skapa ett effektivt trafiksystem i stället för att satsa ensidigt på ett trafikslag. 97 (V) replik: Jag skulle vilja korrigera en aning vad gäller utbyggnad av järnväg. Det är klart att det tar tid, men det går att bygga ut järnväg relativt fort. finns förslag om att bygga Rail Baltica genom de baltiska länderna. Man planerar att bygga den nya järnvägen på mindre än . Jag nämnde i mitt anförande att när de första stambanorna byggdes, Västra stambanan och , , gjordes det . Det är fantastiskt, så det är klart att det går. har helt rätt i att vi behöver göra saker här och . Det är därför som vi föreslår en vägslitageavgift, det vill säga en avgift på tunga, smutsiga lastbilstransporter för att vi ska flytta över fler godstransporter och få in pengar till omställningen av transportsektorn. Det är något som också välkomnas av de svenska åkeriföretagen. Men verkar krampaktigt hålla sig kvar vid att detta får man absolut inte göra. Tågen ska betala banavgifter, men varför ska inte lastbilarna betala för sina utsläpp? Vi i tycker att det är fantastiskt om det går att ställa om den svenska fordonsflottan så att den elektrifieras. Vi vill också göra något åt de fordon som finns här och genom att ge ett extrastöd till konvertering, så att bilar kan byggas om så att de kan köras på biogas, etanol etcetera. Ett sådant stöd ser jag inte att har i sitt budgetförslag. Även om pratar fint om omställning av transportsektorn, vet vi att det mest konkreta som gör nu är att sänka drivmedelsskatterna så att utsläppen kommer att öka ännu mer från vägtransporterna, med . Varför backar in ? 98 (M) replik: Jag skulle också önska att det gick att bygga all typ av infrastruktur mycket snabbare än vad som händer i just . Så som man hanterar infrastrukturinvesteringar, kostnadsbilden och tidsperioden för att bygga, är bedrövligt. Men man kan inte argumentera utifrån någon önskesituation där det tar att bygga järnväg. Miljötillstånd och överklaganden gör att det faktiskt inte är möjligt att bygga . När det gäller höghastighetsjärnvägen pratar vi om 2045 tidigast. Då kommer situationen när det gäller utsläpp från vägtrafik att vara en helt annan. Hur ska man hämta hem den klimatskuld som byggs upp när man bygger järnväg om fossilfria transporter finns i andra trafikslag? 99 (V) replik: Det känns som att drömmer sig in . Utsläppen ska bara försvinna från vägtransporterna. Men en sak är säker, nämligen att om bensinskatten sänks kommer utsläppen att öka. Vi i gör två saker. Vi investerar i dem som ställer om, vi investerar i kollektivtrafiken, vi investerar i ny järnvägskapacitet och vi säger nej till att bygga nya motorvägar, till exempel förslaget Tvärförbindelse .