prot · H80983 · 2021-02-24 00:00:00 — Västsaharier i den ockuperade delen av landet utsätts för systematiska hot, trakasserier och fängslanden. Situationen har ytterligare förvärrats . I praktiken råder undantagstillstånd i det ockuperade . Det är som har den totala kontrollen, inte FN. I stort sett inga oberoende journalister eller observatörer släpps in i landet. Det är hög tid att omvärlden agerar med kraft för att skydda den västsahariska befolkningen. måste verka för att Internationella Röda Korset ska släppas in i landet. måste också erkänna den västsahariska staten, i enlighet med det majoritetsbeslut som fattades i . Det skulle ge västsaharierna nytt hopp och förbättra deras förhandlingsposition. Slutligen måste med kraft fördöma att under president proklamerade att erkänner rätt till , något som helt strider mot internationell rätt och FN:s beslut. måste vara tydliga och kräva att nuvarande president upphäver detta vettlösa beslut. 176 (C): Jag ska lyfta en aspekt som jag tycker flyger lite under radarn i skuggan av pandemin och allt annat som händer på det utrikespolitiska området i världen, nämligen klimataspekten och de klimatflyktingar vi är på väg att få. Vi vet alla att 2020 präglades av rekordstora bränder i och glaciärer som kalvade i en omfattning vi aldrig varit med om. Tundran smälter i , och vi hade tre rekordvarma månader med de högsta temperaturer som någonsin uppmätts. kom andra skrämmande nyheter: Vi vet nu att redan har försvagats och att den riskerar att försvagas med – ja, – . Det handlar framför allt om den norra delen av , och det skulle direkt påverka livsbetingelserna i och . Det är ett riktigt skräckscenario. Alla förstår att det nu är på allvar. Kampen mot klimatförändringar är egentligen kampen för en stabil och trygg värld. Jag och ser som i grund och botten ett fredsavtal. Jag tycker att det är en underskattad säkerhetspolitisk fara världen står inför, och jag ska ge några exempel. Vi hade förmånen att sitta med i OSSE-delegationen, och vi var i i . har klimatförändringarna varit mycket påtagliga där. Det kommer ingen snö i , som ligger precis jämte , vilket gör att brunnarna i har gått från ett normaldjup på 20–till ett djup . var det i kanske i sträck, och är det i sträck. Detta gör att livsbetingelserna blir så absurt dåliga att det knappt går att stanna kvar där. Vi vet att klimatförändringar faktiskt utgjorde en stor del av grunden till kriget i . Jordbruksbefolkningen tvingades nämligen flytta till storstäderna därför att det inte gick att bruka marken och utöva de traditionella näringarna. Vi vet att mycket av flyktingströmmarna över beror på att det inte längre går att bedriva jordbruk där. Det skapar med andra ord väldigt stora orosmoment och oroshärdar i världen. Om vi tittar på siffror kan vi se att räknade till 79 ½ miljon flyktingar 2019, vilket är den senaste statistiken. Det var en väldigt kraftfull ökning på bara , och av dessa är 30–34 miljoner barn. av världens befolkning befinner sig alltså på flykt, och då är det värt att notera att detta faktiskt bara är början. Enligt FN kommer det att bli ungefär 250 miljoner klimatflyktingar, det vill säga fler än , redan till 2050. Det är , och jag hoppas att de flesta av oss här i rummet finns kvar i livet då. Om har vi alltså så många flyktingar av klimatskäl som vi har . Det är en radikal förändring som ger väldigt skrämmande effekter. Då har jag ändå bara lyft en aspekt av klimatförändringar, nämligen de klimatflyktingar vi kan få. Därtill kan man lägga att vi i och med klimatkrisen kommer att få väldigt mycket oro och kamp kring odlingsbar mark, kamp kring vattentillgångar samt en kraftfull påverkan på bnp-tillväxten i hela världen. Vi kommer att få fördelningskonflikter mellan rika och fattiga länder, mellan norra och södra halvklotet och mellan höglänta och låglänta länder. Då förstår man vilken oro klimatförändringarna kommer att skapa på utrikespolitikens område framöver. Vad kan då och svensk utrikespolitik göra? Från håll ser vi tre saker som är extra centrala. För det första ska vi fortsätta gå före och vara ett gott exempel för att ställa om snabbt i världen. Vi har rekordbra förutsättningar med vatten‑ och vindkraft, mycket skog, rik befolkning, högt tekniskt kunnande och så vidare. Vi ska verkligen gå före och ställa om. För det andra behöver vi ställa krav på de stora utsläppsländerna, och då tänker jag framför allt på två. Det ena landet är . har faktiskt höjt ribban och antagit att man ska sänka sina utsläpp rejält. Men det hjälper ju inte om man bygger ett kolkraftverk , vilket man gjorde 2020. Vi måste givetvis ställa krav på att lever upp till vad man lovar. Det andra landet är . Den avskogning som sker av , alltså en av världens viktigaste ”lungor”, är helt oacceptabel. Dessutom har det direkt påverkan på . För det tredje behöver vi fokusera vårt bistånd så att det till stor del blir klimatbistånd. Det är allvar . Det är högst väsentligt att vi tänker i nya banor kring det här och ser klimatfrågan som den fredsfråga den faktiskt är. 177 (V): Utrikesminister nämner att har drivit på för en rättvis global tillgång till vaccin mot covid-19. Utrikesministern nämner Covax, det globala vaccinsamarbetet. Men något som inte nämns i deklarationen är att Covax haltar. Sanningen är att Covax inte har haft tillräcklig finansiering, även om EU nu har höjt insatsen. Men det är inte det egentliga problemet. Problemet är att vaccinvolymerna inte räcker till. Dessutom är de redan utsålda. Läkemedelsjättarna mäktar helt enkelt inte med. Chefen för har bett rika länder att kontrollera behovet innan de beställer ytterligare vacciner eftersom det undergräver ansträngningarna att få vaccin till fattiga länder. Rika länder har köpt upp flera miljarder vaccindoser medan vissa länder har noll tillgång till vaccin. Egentligen visar det här att och förslag i WHO om att pausa immaterialrätt och patenträttigheter gällande covid-19-vacciner och covid-19-relaterade läkemedel är rätta vägen att gå. Problemet är ju avsaknaden av volymer, av produktion. Att följa det här förslaget öppnar upp för fler länder att producera billigare vaccin, och då slipper de fattigare länderna vänta till 2023. Om viruset inte besegras överallt kan vi inte besegra det globalt. Det innebär att vi kommer att ha områden som kan bli grogrund för nya varianter, och då står vi där igen. Om det handlar om att skydda de ekonomiska intressena för de stora läkemedelsjättarna kan jag försäkra er att de inte kommer att lida i den omfattning som man ibland kan tro. En stor del av forskningen var finansierad med våra skattemedel. Moderna fick från den amerikanska staten. fick ungefär 20 miljarder från EU och 20 miljarder från . har fått bidrag genom att tyska staten finansierat Biontech i dess helhet, och Biontech är det bolag som har tagit fram vaccinet till . Försäljningen är säkrad ett bra tag framåt. Under den här mandatperioden har jag ställt flera interpellationer angående handelspolitik. Man kan fråga sig vad som driver handelspolitiken. Under kolonialismen och världshandelns begynnelse bedrevs handel på basen att erövra, kontrollera och exploatera områden utanför den egna staten. Att vara ett starkt och framgångsrikt land i var direkt relaterat till antalet kolonier och tillgången till råvaror som dessa gav. Man kan dra tydliga paralleller mellan dagens handel och kolonialismen. Graden av likhet varierar såklart, men maktförhållandena är desamma. har de transnationella företagen otrolig makt över länders ekonomi. Många länder ser man som råvaruförsörjare hellre än att de ska försöka utveckla landet och produktionen vidare. Vi har en väg att gå innan handeln leder till utveckling för länder på båda sidorna. Handelsavtal som är utformade efter storföretagens behov. Ja, man för in parametrar kring miljö och arbetsrätt, men de är inte tillräckligt tydliga. Dessutom är avtalen motsägelsefulla. Kritiken mot kan beskrivas i tre punkter. Den första är att det förvärrar miljöförstöringen och klimatkrisen. Den andra är att det ökar brotten mot mänskliga rättigheter och inte ger möjlighet till rättvisa. Den tredje är att det är ett agroexportorienterat avtal, vilket gör att maktförhållandena förblir desamma. leder till monokulturer, miljöförstörelse, skogsskövling, bränder, stoppade vattendrag, uttorkning och så vidare. Läckta dokument visar att det krävs en omförhandling av avtalet. vill inte ratificera det som det ser ut , då man inte vill underminera hälso- och miljöstandarderna. Dessutom kommer avtalet att leda till en ökning av EU:s import av nötkött och kyckling från Mercosurländerna, vilket kommer att skapa ytterligare tryck på EU:s djurskyddsnormer och på småbrukarna både där och här. Eftersom handelsavtalen drivs av ekonomiska intressen med ökning av agrovolymerna kommer de att öka problemen som skapas av företagen, särskilt inom mänskliga-rättigheter-området. Slutligen vill jag lyfta fram undermineringen av demokrati. Här måste vi vara tydligare i vår analys och kritik. Det är inte hälsosamt att fortfarande räknas som en demokrati när landet har över 2 000 politiska fångar, vilkas rättsprocess är genomkorrupt. 178 (S): Runt om i världen behöver över 165 miljoner människor humanitär hjälp. I Agenda 2030 har vi en inriktning för hållbar utveckling som genomsyrar arbete, och det är viktigt att vi strategiskt och målmedvetet arbetar enligt den. har ett effektivt bistånd i världsklass, och jag är stolt och glad över att regeringen står fast vid enprocentsmålet. Jag är också stolt över vår feministiska utrikespolitik, där vi är tydliga med att jämställdhet mellan kvinnor och män utgör en grundläggande målsättning. Som vi hörde utrikesministern säga planerar regeringen att besluta om nya strategier för utvecklingssamarbetet i . Jag ser fram emot att få ta del av det arbetet, och det är vid jag kommer att uppehålla mig i detta anförande. Många länder i har varit på frammarsch avseende både ekonomi, jämställdhet och demokrati. Dessvärre har olika kriser, inte minst pandemin, inte bara gjort att det arbetet stannat av utan också medfört en stor tillbakagång i dessa frågor. I hittar vi några av världens fattigaste länder, som och . Vi hittar medelklassländer som och , som har extremt skev resursfördelning och enorma skillnader mellan fattiga och rika. är kanske det rikaste landet i , och de flesta chilenare har fått det bättre under de senaste 20 årens starka ekonomiska tillväxt. är fortfarande ett av de länder där klassklyftorna är störst. Också i är inkomstskillnaderna enorma. Detta gör att är komplext och har stora klyftor. På landsbygderna odlas framför allt majs, kaffe, bananer och sojabönor, men många av lantbrukarna äger inte ens sin egen mark. Förhållanden som påminner om slaveri förekommer ibland på landsbygden och drabbar särskilt ursprungsbefolkningen. I städerna etablerar sig stora utländska företag i så kallade skattefria zoner, där de verkar med fördelaktiga skattevillkor i frihandelszoner. Skatteflykten från de här länderna är stor. Detta är medel som verkligen hade behövts till ländernas utveckling och välfärd. Våldet och den höga brottsligheten är ett stort socialt problem. På landsbygderna är det fattigt, vilket har lett till att många människor flyttat in till städerna. Det har i sin tur resulterat i kåkstäder med extrema sociala problem. De många ungdomsgängen ägnar sig åt narkotikahandel och beskyddarverksamhet men samarbetar också med olika organiserade brottssyndikat som handlar med människor, droger och vapen. Precis som i övriga världen är det arbetslöshet, bristande utbildning, splittrade familjer och hopplöshet som utgör en rekryteringsgrund för de här gängen. Dålig näring och hygien orsakar sjukdomar. På landsbygden är sjukvården dåligt utbyggd, och i städernas slumområden är det ont om rent vatten. De hygieniska förhållandena är undermåliga. Diarréer är en vanlig dödsorsak, liksom komplikationer i samband med graviditet och förlossning. Spädbarnsdödligheten är hög. Särskilt eländiga är förhållandena – återigen – på landsbygden, där ursprungsbefolkningen dominerar. Upp till hälften av alla barn är kroniskt undernärda. Arbetsmarknaden är ojämställd, och betydligt färre kvinnor än män arbetar i det offentliga. Kvinnor har överlag sämre arbetsvillkor än män och utsätts oftare för trakasserier på arbetsplatsen. Arbetslösheten bland kvinnor i har faktiskt ökat sedan betald barnledighet infördes eftersom många mödrar helt enkelt får avsked. Tonårsgraviditeter blir allt vanligare, och graviditet är det vanligaste skälet till att 10–14-åriga flickor befinner sig på sjukhus. I är abort totalförbjudet, även om moderns liv står på spel. I andra länder är abort tillåtet vid allvarligt hot mot kvinnans liv och hälsa eller, i vissa fall, vid våldtäkt. Det finns ljuspunkter. I är abort fram till vecka 14 legaliserat efter en hård kamp i senaten. Fram till nu har 3 000 kvinnor dött av illegala aborter . I – precis som i andra länder – är utvecklingsarbetet viktigt. Men här hemma agerar nu och för att försöka minska utvecklingssamarbetet. Under pandemin, när människor är begränsade från att mötas och överbrygga språkliga och kulturella gränser, tar svenska partier tillfället i akt att attackera biståndet, att ställa grupper och människor mot varandra och att försöka övertyga människor om att vi i – ett av världens rikaste länder – har det så bedrövligt att vi inte har råd att avstå en hundradel av vårt ekonomiska överskott till utvecklingssamarbete för människor som lever under extrema förhållanden i fattigare länder. Ja, vi har problem och många saker att ta itu med här hemma. Men det betyder inte att vi måste dra ned på utvecklingssamarbetet i och i resten av världen. 179 (V) replik: Jag lyssnade på ledamoten anförande angående . Där nämnde hon bland annat att har god ekonomi men att det finns stora inkomstskillnader. Hon nämnde ingenting om det demokratiunderskott som existerar i . Det är faktiskt så att staten har både mördat och torterat. Det finns över 2 000 politiska fångar, och över 400 har förlorat synen. Senast mördades en urfolksledare. Jag undrar hur Socialdemokraterna definierar demokrati i det här sammanhanget. 180 (S) replik: har ju fått det bättre ekonomiskt . Det finns dock också stora problem med demokratin, inte bara i utan i hela . Vi har miljörättsaktivister, journalister och andra människor som försöker att förbättra samhället som blir mördade. I mördades 14 miljöaktivister , så det här är ett stort problem. Det är svårt att sammanfatta alla punkter , men det här är ett problem i precis som i övriga . I en demokrati ska det inte förekomma; det är naturligtvis också Socialdemokraternas uppfattning. 181 (V) replik: Jag kan ändå konstatera att man fortfarande anser att är en demokrati, trots att allt detta händer i nutid. Ledamoten nämnde också vattnet, landsbygden och hur de stora skillnaderna slår mot urfolket. står den socialdemokratiska regeringen för . Jag skulle gärna vilja höra hur är till gagn för urfolket. 182 (S) replik: Jag är väldigt ny i . Jag har varit här , och jag fick mitt ansvarsområde i utrikesutskottet . Jag har tidigare enbart sysslat med kommunalpolitik. Jag känner inte till och kan därför inte svara just , men jag återkommer gärna med svar på det. 183 (C) replik: Det finns ju lite olika typer av repliker i den här kammaren. Det finns de som är mer direkta och verkligen syftar till en hård debatt, och det finns de som är – eller försöker att vara – något mer konstruktiva. Jag tror att denna replik syftar till det senare, för jag blev väldigt intresserad när ledamoten talade om villkoren på landsbygden och det svenska biståndet och utvecklingssamarbetet. Jag skulle vilja lägga denna replik på att försöka borra lite djupare i detta, för här tror jag att vi har en av utmaningarna både i utvecklingssamarbete överlag och i det svenska utvecklingssamarbetet. Det handlar om att faktiskt nå ut till alla de fattiga och förtyckta som vi hoppas att biståndet och utvecklingssamarbetet ska nå. Det här kan ha förändrats , för vi har som sagt haft ett mycket svårt år, men före pandemin sa vi att av världens fattiga bor på landsbygd. Majoriteten av dem är kvinnor, och majoriteten av dem försörjer sig på jordbruk. Här ser jag ett problem i att vi inte når dem tillräckligt, och det skulle vilja fokusera på. Hur ser ledamoten att detta kan utvecklas, och kan hon utveckla det något? 184 (S) replik: Jag instämmer med ledamoten i att det är precis så här det ser ut. Det ser ut på det sättet i hela . Vi vet att skillnaderna mellan stad och landsbygd är extremt stora och att det i och med det oftast är kvinnor och barn som drabbas mest. Några exakta lösningar på detta har jag inte här och , men mycket av det är naturligtvis ett infrastrukturbygge. Att förbättra infrastrukturen och att ha fler projekt som syftar till att kvinnor och människor på landsbygden till större del ska kunna försörja sig själva tror jag är en väg att gå för att komma till rätta med de här problemen. 185 (C) replik: Man ska ändå komma ihåg att många av länderna i är länder som genom Agenda 2030 har ett ansvar för att lyfta sin egen befolkning ur fattigdom. I många fall skulle jag vilja påstå att det finns ett stort ointresse av att på djupet ta itu med problemen. Där behöver vi kanske inte bara hjälpa till utan också kunna sätta press. Jag går tillbaka till landsbygdsbefolkningen, för det här är ett problem som gäller världen över när vi försöker hjälpa till att lyfta människor ur fattigdom. Här finns det ändå saker som vi kan tänka oss att vi ska göra. Förutom infrastrukturen, som ledamoten nämnde, handlar det om att höja egenmakten för de här människorna, att vi försöker få till stånd precis de saker som lyfte den svenska befolkningen ur fattigdom: tillgång till utbildning, tillgång till en fungerande rättsstat, tillgång till en fungerande äganderätt, tillgång till kapitalströmmar och finansieringsinstrument. Det behöver inte vara storbanker. I fall handlar det ju om något så grundläggande som . Ser ledamoten att vi kan förstärka det arbetet? 186 (S) replik: Jag instämmer helt och hållet med ledamoten i det sagda. Naturligtvis finns det möjligheter att stärka människor, och utbildning, som ledamoten nämnde, är ju en stor nyckel i den här frågan. Det handlar också om att få människor att ta makten över sina egna liv. Vi behöver till exempel se till att de multinationella företagen tar sitt ansvar för att minska korruption, så att människor ska kunna fokusera på en högre självförsörjningsgrad. Vi ser exempelvis hur nu skövlas för att man ska producera sojabönor. De säljs till andra länder och stannar inte i landet. Här har vi en jättestor problematik att jobba vidare med för att lära människor vad som ger egennytta. Detsamma gäller när vi kommer till näringslära. 187 (M): Vad är väl mer passande än att avrunda den årliga utrikespolitiska debatten med att ta sig an de alldeles nödvändiga multilaterala systemen? När auktoritära regimer som och flyttar fram positioner och hotar normer för internationella samarbeten som byggt fred och globalt välstånd, när mänskliga rättigheter raderas i länder som och och sätts på undantag i , då ställs krav på den fria världens gemensamma ledarskap och starkare multilaterala samarbeten. Med en nu alltmer påtaglig internationalisering, krympande värld, mer utsatt och mer sammanflätad värld med attackerande virus eller blödande klimatförändringar behöver det lilla landet kroka arm med våra nordiska grannar och våra vänner i och tillsammans kliva fram globalt för handel, trygghet, säkerhet och tillväxt. Vår tid har visat sig bli pandemins tid. Vi har angreppet från covid tillsammans med utmaningar som klimat, korruption och fattigdom. Men i vår närtid handlar det egentligen bara om att rulla ut hoppet, vaccinet, och det krävs mer av internationellt samarbete för att lyckas med det, inte mindre. Den nya världen kräver det. Det är bra att är stor finansiär av det globala vaccinsamarbetet Covax, till och med störst . Men det behövs också ledarskap, för så länge inte alla kontinenter är vaccinerade kommer mutationer att fortsätta uppstå, meddelar WHO, och pandemin att fortsätta att skörda liv. Vi lever i en minst sagt oförutsägbar värld i tider när mycket ställs på ända. Vi befinner oss i en pandemi som tar liv, ödelägger ekonomier och samhällen och pressar utveckling tillbaka. Konflikter och globala utmaningar kräver ett gemensamt förhållningssätt. Vi ser ett ökande ifrågasättande av de internationella systemen och de multilaterala lösningarna, något som underminerar möjligheterna till just gemensamt ansvarstagande. Gemensamt internationellt ansvarstagande är för oss moderater helt avgörande. röst ska gå att lita på i internationella sammanhang. Vi behöver i reformeringens tid se till att modernisera FN, WTO och WHO, och ska vara pådrivande, ansvarstagande och framåtblickande. Det är hemmavid, vid köksborden och på vår egen gata, som vi fattar de livsviktiga besluten som spelar roll i detta kritiska skede av pandemin. Det nära står sig dock inte självt. Vi behöver därför , precis som vi gör, lyfta blicken och betona vikten av fortsatta reformer i det internationella och det multilaterala samarbetet. Det spelar roll i globala kriser. Gångjärnen måste vara oljade. De kan inte få rosta sönder. FN:s generalsekreterare sa : This is our 1945. Och det är det verkligen. Vi upplever 2021 något som liknar det som världen upplevde . Den fria världens förmåga att agera gemensamt är avgörande i av ökade stormaktskonflikter och ett förändrat geopolitiskt landskap, där och alltmer är en utmaning. har dragit sig undan, och auktoritära krafter har fått större utrymme att utmana folkrätten. ställs stora förhoppningar om att detta ska ändras efter presidentskiftet i . Men vi kan ju inte gå tillbaka. Biden är inte Trump. Biden är heller inte . Tiderna har förändrats och är inte som de var i går. Vi folkvalda här i lägger stor kraft på att gemensamt verka för en förändring. Vi ska vara en nagel i ögat för att få bukt med ineffektivitet och korruption och i koalition med världens demokratier värna mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. hade jag förmånen att återigen få leda en svensk delegation, nu digitalt, för överläggningar i FN med just parlamentariker. Det var ett i raden av internationella sammanhang där parlamentariker möts, debatterar, engagerar, tar ansvar och agerar tillsammans för att ta sig an globala kriser. FN, den interparlamentariska unionen och parlamentariker globalt hade överläggningar om kampen mot korruption – denna avskyvärda cancersvulst som växer sig starkare om inte den fria världen tydligt står upp för rättsstatens principer. Det är korruptionen som är det onda, som är såret i byggandet av mänskliga rättigheter och demokrati samt kvinnors, htbq-personers och barns rättigheter. Jobbet är kvar att göra. Strategin finns på plats. Demokratin sådan vi känner den gillar vi bäst, även om den inte är ofelbar. Den möjliggör allas lika värde och breda engagemang. Vi säger likadant om FN. FN är det bästa vi känner till, men det är absolut inte perfekt. FN, som kom till i en helt annan tid, ja, nästan en helt annan värld, måste vi nu vara med och förändra. När det gäller FN tycker vi här i riksdag att vi måste jobba för en bättre framtid. Därför behöver vi ett reformerat FN som blickar framåt. Coronakrisen har återigen bevisat att enade vi stå men söndrade vi falla. I dagens polariserade värld med en ny geopolitisk omvärld och med fler värderingsbaserade konflikter kommer multilaterala samarbeten med de grundläggande värderingarna om mänskliga rättigheter, demokrati och frihet att vara helt avgörande. Dessa värderingar och svenska intressen ska vi inte bara stå upp för, utan vi ska också se till att de leder oss framåt in . 188 (M): , världen och befinner sig i en allvarlig kris. Hela världen befinner sig i en period av stora förändringar och geopolitiska skiften.