prot · H80984 · 2021-02-25 00:00:00 — Men det var inte klagomål, utan det var skoningslös kritik, inte bara från sida utan även från samarbetspartierna. Det finns så mycket fog för kritik mot detta förkastliga förslag att jag inte vet hur mina för replik ska räcka till. Men jag ska börja med det där som benämnde ”stora och törstiga suvar”. Det finns inga sådana längre. Alla nya bilar som säljs har väldigt effektiva motorer och väldigt bra prestanda. När ni pratar om malus för stora bilar slår ni mot handikappade – människor som är beroende av sina permobiler för att kunna ta sig till affären eller vart de vill. De får inte plats i en liten bil. Dessa människor straffbeskattar ni. Detsamma gäller företagarna. Det finns inget alternativ till de lätta lastbilar som elektrikern, plåtslagaren och rörmokaren behöver. Dem bestraffar ni också så att svenska jobb går förlorade. Är detta ett förslag att vara stolt över? För att inte tala om de bonusar som har betalats ut – 400 miljoner har bara 2019 gått till för att vi har sponsrat den norska klimatomställningen. Jag tycker att klimathotet är globalt och ska bekämpas globalt, men jag tycker inte att svenska skattebetalare ska stå för omställning. 108 (MP) replik: Tack, Boriana , för inlägget! Först och främst ska jag bara rätta Boriana i två avseenden. Hon har helt fel när det gäller stora, törstiga bilar. Trenden bland malusbilar har varit motsatsen till det som Boriana påstår: Trenden när det gäller fossilbilar är att de blir tyngre och därmed törstigare. utmärker sig genom att ha väldigt stora och törstiga bilar, vilket tyvärr har att göra med att vi i har en bilbransch som har släpat efter i sin omställning; det gäller bland annat . Det är alltså raka motsatsen till det Boriana säger. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet När det gäller exporten ska jag vara tydlig: Vi är emot den typen av export. Om Boriana hade varit genuint besjälad av den frågan hade hon tittat på sin egen politik. Supermiljöbilspremien, som egentligen var alliansprojektets enda klimatförslag, var nämligen en katastrof i det avseendet. De flesta bilar som såldes skickades direkt till . Men vi ska absolut åtgärda detta. När jag har Boriana här uppe måste jag passa på att ställa de frågor jag lyfte i mitt anförande. Varför driver Boriana på för att vanliga skattebetalare ska betala bonusarna? Varför är det skattebetalarna som ska betala för att Borianas eventuella vänner i ska kunna köpa stora, törstiga suvar? Varför är det skattebetalarna runt om i hela landet som ska betala för det? Varför är det inte malusbetalarna som ska göra det? Varför vill man ha ett underfinansierat system? Och varför vill man sakta in omställningen, vilket kommer att leda till att de som bor på landsbygden kommer att ha andra typer av bilar att välja på och därmed mycket större kostnader för att ta sig till jobbet och för att köpa bränsle till sin bil? Varför vill Boriana göra detta? 109 BORIANA (M) replik: kunde inte ha uttryckt sig mer felaktigt. Om hade lyssnat på mitt anförande kunde han ha förstått vad jag menar. Jag har inte nämnt vare sig eller något annat som skattebetalarna ska sponsra. Tvärtom – jag är alltid, i alla anföranden och i allt jag gör, väldigt mån om skattebetalarnas pengar. gjorde ett uttalande om det moraliserande partiet som verkligen stött landsbygdens invånare från sig. Han säger att man har lärt sig av detta och inte skuldbelägger människor som kör bil på landsbygden utan försöker framställa sig som en vän av landsbygden. Ingenting kunde ha klingat mer falskt. För, , de där elbilarna som du prisar och som har många bra kvaliteter kräver laddinfrastruktur. Om du tittar i budget kommer du att se att satsar mer än regeringen på just laddinfrastruktur. Laddinfrastruktur kräver tillgång till el, något som konsekvent har motarbetat sedan, för att citera , ”vi tog över makten” – detta hemska uttryck! Ni har verkligen tagit makten över elförsörjningen i landet, och det har lett till att vi har elbrist, både för företag som vill expandera och för människor som vill värma upp sina hus. Ni har verkligen fördärvat för hela landet. 110 (MP) replik: Problemet med var att han dels ljög, dels hade fel. Åtminstone en av de sakerna passar väldigt väl in på Boriana . Jag får helt enkelt gå igenom detta så att Boriana förstår systemet. De förändringar vi gör i bonus–malus syftar till att systemet ska bli självfinansierande. Vi smalnar av bonusen och höjer malusen. Boriana är emot båda de förändringarna. Det innebär att systemet kommer att bli kraftigt underfinansierat, sannolikt med miljardbelopp inom loppet av . Detta betyder att det är vanliga skattebetalare som ska betala för de törstiga hybridsuvar som säljs i . Det är konsekvensen av politik, och det är detta man inte kan komma ifrån. Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Det står Boriana fritt att driva en helt annan linje, men hennes parti har valt en linje som betyder att det är vanliga skattebetalare som ska subventionera törstiga bilar till eventuella moderater i när de ska köpa bil. Detta blir konsekvensen. Sedan något om skuldbeläggande. Jag skuldbelägger inte. Alla får köra bil exakt så mycket de vill. Jag har ingen värdering över huvud taget. Det jag vill är att de ska få ett alternativ. Jag vill att de ska kunna köpa hållbarare bilar . Det är en annan konsekvens av förslag: De kommer inte att ha det alternativet . Konsekvensen av förslag blir att vi får färre elbilar på andrahandsmarknaden, vilket innebär att vanligt folk inte kommer att ha råd med sådana bilar. Då kommer de i stället att behöva köpa en fossilbil, som är tio gånger dyrare i drift än en elbil. Detta är kostnader som vanligt folk kommer att behöva hacka i sig om politik går igenom. Detta är fakta; det är inget jag står och hittar på. Jag har rätt och Boriana har fel – så enkelt är det. 111 (KD) replik: Jag tycker alltid att det är spännande att lyssna på i debatten och kan i all ödmjukhet konstatera att det här i kammaren just nu finns två före detta förbundsordförande för . Vi var båda aktiva i miljödebatten och drev linjen om skatteväxling. Bonus–malus är en variant av skatteväxling, och som jag sa i mitt anförande är vi principiellt positiva till det. Men det finns saker i den modell vi har just nu som vi uppfattar som problem och som vi skulle önska att majoriteten tog med sig i sina funderingar. Vi tror, rätt eller fel, att en del väljer att gå via hybridbilen för att sedan gå till elbilen. Med dessa nya förändringar försämrar vi för hybrid – det tror jag att vi är överens om – och vi förbättrar i någon mening för el. Som vi ser det riskerar detta att hindra denna kedja som vi båda önskar få till stånd. En annan fråga som vi brottas med gäller de lätta lastbilarna. I systemet nu hamnar de i ett läge där de i någon mening räknas som tunga och dyra, men jämfört med andra lastbilar är de egentligen lätta och borde vara subventionerade. Det är alltså frågan om de ligger i rätt klass. Det är en fråga som vi har tagit upp i vår motion. Sedan har vi husbilarna, som är ett faktiskt problem. Det är klart att en husbil är tung, men den körs över huvud taget. Där ligger vi i beskattningsvis på en helt unik nivå jämfört med övriga . Man kan naturligtvis tycka att en husbil bara är turistisk och inte nyttobaserad och så vidare, men detta att kunna ha semester har också med människors varande att göra. Dessa saker behöver man titta på, herr talman. 112 (MP) replik: Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Tack, , för inlägget och för en del kloka synpunkter! Jag ska försöka resonera lite kring varje del av detta. Först och främst ska jag säga att hybriderna är en del av övergången. Det kommer de också att vara . I statistiken från ser vi ganska tydligt att både hybrider och rena elbilar har ökat kraftfullt men att hybriderna har ökat väldigt mycket mer. När man gör förändringar av tekniken på marknaden krävs det att man är varsam och hänger med . Min bild är att hybriderna har varit viktiga, men de är ofta ganska tunga och törstiga i sin förbränningsmotor. Parallellt med detta vet vi att elbilarna har fallit kraftigt i pris , och de stora premiärerna detta år gäller rena elbilar. Marknadsutvecklingen har alltså gått ganska mycket snabbare än de flesta av oss trodde. Vi kan nu gå från att ha tyngden på hybrider till att förskjuta tyngden ned mot noll, det vill säga rena elbilar. Det tror jag är fullt möjligt. Flera av de nya elbilar som har premiär nu är det dessutom helt okej pris på. Det är naturligtvis fortfarande dyra bilar, men de har fallit ganska kraftigt i pris så att fler kan efterfråga dem. Låt mig kort säga något om lätta lastbilar. Jag har hört att det finns en hel del synpunkter om detta. Jag kan bara konstatera att även här sker teknikutveckling. dubblerades andelen lätta lastbilar inom nybilsförsäljningen. Det är fortfarande från ganska låga nivåer, så det är inte en jättestor ökning totalt sett. Men även här kan vi se att det kommer stora premiärer på lätta lastbilar som är eldrivna och hybrider. Jag tror alltså att vi kommer att få se en positiv teknikutveckling även på det området. 113 (KD) replik: Jag är mycket väl medveten om flera av de lanseringar som sker just . Jag och min fru har själva sålt en och funderar nu på att köpa en ren elbil. Den stora problematiken som flera här redan har tagit upp är laddstolpsproblematiken, även om den ligger lite vid sidan av ämnet. Det handlar om känslan av avstånd och frågan om vi kan vara trygga med att det finns el när vi behöver den – hela diskussionen om laddstolpar, överföringskapacitet och hur vi skapar ett tryggt elsystem. Detta är en problematik som jag tror kommer att bli allt större, framför allt efter den här vintern. I just den här frågan är vi, som jag uppfattar det, överens om att vi önskar en annan mix. Men när jag och min hustru har tittat på detta har själva infrastrukturen runt omkring varit en av våra bromsar, blockeringar och frustrationer. Låt mig återkomma till en annan sak som jag tog upp i mitt tal. I till exempel har man varit oerhört framgångsrik, och andelen elektrifierade fordon har ökat kraftigt, och så märker man att skatterna inte kommer in. Skattesystemet bygger ju egentligen på att man betalar ett slags kilometerskatt, fast den betalas vid pump. Den som kör mycket betalar för många kilometer, medan den som kör lite betalar mindre. Detta behöver vi också titta på. Från kristdemokratiskt håll har vi försökt lyfta fram detta. Vi har tagit upp det i två eller tre motioner redan. Det är inte bara bonus–malus man behöver titta på, så att mixen hamnar rätt – vi upplever tyvärr att den hamnar fel nu – utan man behöver också ha en infrastruktur, man behöver ha el, och man behöver ha en framtida mer rättvis beskattning. Vi är inte nöjda med det som regeringen levererar just . 114 (MP) replik: Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Det var många olika delar i detta. Men jag kan säga att jag delar en del av synpunkter och farhågor. Utbyggnaden av laddinfrastrukturen går väldigt snabbt. Den har accelererat . De senaste siffrorna är att vi har byggt strax under 40 000 laddpunkter via Klimatklivet. De uppgifterna har dock inte uppdaterats , så jag skulle tippa att det snart ligger på 50 000 laddpunkter. Detta är alltså på gång. Vi har ett särskilt uppdrag till som handlar om att bygga laddinfrastruktur på vita fläckar. Klimatklivspengarna går inte alltid till områden där bristen är störst, utan de går mer brett, men här finns alltså ett särskilt uppdrag att titta på vita fläckar, där marknaden själv inte kan lösa utbyggnaden av laddinfrastruktur. Jag har ändå en förhoppning om att infrastrukturen kommer i kapp, i takt med att fordonsflottan justeras i en mer hållbar riktning. Skattesystemet kan man prata länge om. och jag har ju haft en debatt om detta tidigare. Jag delar vissa av de farhågor och synpunkter som finns och som har förts fram av ganska många aktörer – forskare, branschen och så vidare – när det gäller att vi behöver ha någon typ av helhetsgrepp kring skatter på transportområdet. Vi kommer kanske att behöva fokusera mer på just avstånd. Jag gillar ju att föreslår att vi ska börja med den tunga trafiken. Tyvärr stoppade ju hans parti och andra partier detta under förra mandatperioden. Vi ville ju gå vidare med exakt ett sådant system, som skulle syfta till att också ha avståndsbaserade skatter för att kunna täcka in de utländska åkare som kör, oftast med dåliga fordon, och sliter på våra vägar. Det är alltså en bra start. 115 (SD) replik: I går kunde vi i en artikel se att elbilsförsäljningen saktar ned. Det var minus , och förmodligen blir det ännu mer . En av orsakerna är förmodligen det förändrade förmånsvärdet för tjänstebilar. En annan orsak är också ryckigheten i regeringens fordonspolitik, som enligt samma artikel åtnjöt ett väldigt lågt förtroende. Bonus–malus-systemet är ju ett system som ska minska utsläppen från transportsektorn. Helst vill ju regeringen att man ska åka elbil, då det är de som har de högsta premierna. talade om suvarna i . Men hur ser det egentligen ut med priserna på dessa bilar? Jag var själv inne hos en återförsäljare av svensktillverkade bilar . Hans billigaste elbil betingade ett pris på . Den billigaste varianten av samma modell var en bensindriven sådan. Elbilen var alltså drygt dyrare. Tanken med det nya bonus–malus-systemet är att den som köper elbilen för kommer att få en skattesubvention på som den som inte har råd med en elbil eller inte kan ha en elbil får köpa den billigare bilen och se skatten på denna öka och få betala en årsskatt på . Det är alltså en straffskatt på , fördelat . Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Jag skulle vilja höra hur ledamoten ser på bonus–malus-systemet utifrån ett fördelningsperspektiv. Vi skattesubventionerar dyra, lyxiga elbilar som vi straffbeskattar inte bara nya suvar utan också de billigaste bilarna. 116 (MP) replik: Detta är uppenbarligen anekdotisk bevisföring. hänvisar till en bilhandlare. Då har han inte hängt med i prisutvecklingen när det gäller laddbara fordon och elbilar . Det kommer premiär efter premiär på bilar som är betydligt billigare. Det är alltså en ganska märklig beskrivning av verkligheten som gör. Sedan är det ett märkligt resonemang. Om man tycker att något är för dyrt, ska man då göra det ännu dyrare? Det är ju konsekvensen av politik. Ska vi försena omställningen? Ska vi inte stimulera den klimatsmarta tekniken bara för att det är dyrt? Då blir ju konsekvensen att det inte blir någon omställning. tror jag i och för sig att det är ett medvetet val från . Man har ju haft en rad klimatförnekande uttalanden . Man kanske kalkylerar med den risken: att det helt enkelt inte blir någon omställning. Låt mig också kommentera den andra aspekten: fördelningspolitiken. Det var det jag tog upp i mitt anförande. och politik leder till att vanligt folk får ta smällen av politiken. Konsekvensen, om man gör som vill, är att just vanligt folk kommer att stå där , när bilarna kommer ut på andrahandsmarknaden. När leasingperioden är över och bilarna kommer ut på andrahandsmarknaden är det vanliga människor som får köpa dessa bilar, som är lite billigare när de är begagnade. Då kommer de att ha en tio gånger högre bränslekostnad. Det är konsekvensen. Vanliga människor behöver alltså betala tio gånger mer för att ta sig till jobbet än om vi nu kan stimulera fram hållbara bilar som inte drivs med fossila bränslen. 117 (SD) replik: Jag tackar så mycket för svaret. Jag tyckte att en svensktillverkad bil var en relevant jämförelse. Naturligtvis finns det billigare bilar, men den relativa prisskillnaden finns där. säger att prisskillnaden mellan en laddbar bil och en fossildriven bil kommer att jämnas ut . Men en annan fråga som har tagits upp här gäller en hantverkare som behöver ha en transportbil i sin yrkesutövning. Hantverkaren har kanske en vanlig folkabuss. Hantverksbilar slits ganska hårt, och när hantverkaren behöver ersätta sitt fordon med ett nytt har hantverkaren inget bonusalternativ utan är i stort sett hänvisad till fossildrivna fordon. Efter ett fordonsbyte kommer alltså hantverkaren att få en skattehöjning med och en årlig skatt på runt 20 000. Det är ganska många timmar som en hantverkare måste fakturera enbart för att tjäna ihop till fordonsskatten på sin nya bil. EU har beslutat, som jag berättade tidigare, om möjligheten för medlemsstater att höja totalvikten för eldrivna lätta lastbilar till i stället för 3 500 för att man ska kunna ha lite last i bilen förutom batteriet. Denna möjlighet har, som jag sa, fastnat någonstans i den svenska lagstiftningen. Därför finns inte de fordonen i . Förstärkt och för-enklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Jag vet att MP kanske inte har så mycket till övers för småföretagare. Men innan man höjer straffskatten på fordon där det inte finns något motsvarande bonusalternativ vill jag fråga ledamoten om inte han tycker att det hade varit bättre att vänta med sådan lagstiftning tills man hade höjt totalvikten på eldrivna lätta lastbilar. 118 (MP) replik: Tack, , för replikskiftet! Man kan se på teknikutveckling på olika sätt. Man kan se det som något statiskt, som att saker bara är som de är och att det sedan plötsligt ploppar upp ny teknik. Det är oftast inte så det går till, utan det krävs oftast att det ställs krav på olika sätt. Det införs skatter. Det driver sedan en marknad till att ta fram en ny teknik och att göra den tekniken billigare. Det är så det brukar gå till, och det är faktiskt exakt så det just nu går till även inom fordonsflottan och även när det gäller lätta lastbilar. Som jag sa i ett tidigare replikskifte har andelen laddbara lätta lastbilar först dubblerats , sedan dubblerats igen . Den kommer sannolikt att dubbleras även . Flera stora premiärer på marknaden gäller just laddbara lätta lastbilar. Mycket av detta beror på att vi har politik för att styra i denna riktning, dels EU-politik, dels bonus–malus. Sedan noterar jag att jag inte fick något svar från på mitt resonemang. Jag tycker ändå att det är värt att komma ihåg att vad vi gör på den svenska fordonsmarknaden får konsekvenser för dem som köper bil på andrahandsmarknaden . Här är och svaret skyldiga. Varför ska vi stimulera fram en fordonsflotta som är törstigare? Varför ska vi stimulera fram en fordonsflotta som innebär att de som inte har mycket pengar i plånboken, de som bor på landsbygden, de som är beroende av sin bil och de som har långt till sitt jobb ska får köpa bilar som är törstigare och därmed mycket dyrare i drift? Det är, återigen, tio gånger dyrare att köra med en fossilbil från sitt hem till sitt jobb än att köra med en elbil. Det är detta som jag tycker mycket kokar ned till, klimatmässigt men också fördelningspolitiskt: att vi måste hjälpa dem som verkligen behöver det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt betänkande 2020/21:SkU17 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt (prop. 2020/21:65) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2020/21:SfU13 119 (SD): Vi debatterar socialförsäkringsutskottets betänkande 13 om socialavgifter. Vi står bakom båda våra reservationer, men för att minska voteringstiden yrkar jag bifall bara till reservation 3. Pensionerna i har varit alldeles för låga, och många av våra pensionärer lever under existensminimum. Pensionärer får ut skamligt lite av sin lön, och pensionen för dem som arbetat och slitit hela sitt liv är skamligt låg. För att lappa och laga ett trasigt pensionssystem har regeringen tagit fram pensionstillägget. Vi har inte motsatt oss det, eftersom vi välkomnar varje extra krona till pensionärer. Vi har dock påpekat upprepade gånger att denna lösning inte är hållbar i längden. Besvikelsen har också varit stor när regeringen gett sken av att pensionstillägget skulle innebära extra när det i själva verket innebär extra för dem med lägst inkomst – det kanske räcker till mjölk. Exempelvis får en genomsnittlig 80-talist, född , som trädde in på arbetsmarknaden och som arbetar fram till med en slutlön på en inkomstpension på enbart . Det motsvarar av slutlönen, vilket är långt ifrån målbilden om . Det anser inte vi vara acceptabelt. Vi menar att det måste finnas ett så kallat respektavstånd och att det ska göra skillnad på pensionen om en person har arbetat hela sitt liv jämfört med om personen inte har gjort det. Vi har därför länge efterfrågat och föreslagit att regeringen ska utreda och ta fram ett förslag som innebär att man stärker pensionsavsättningarna som man växlar detta med en lägre allmän löneavgift inom arbetsgivaravgifterna. På detta sätt skulle det gå att uppnå högre pensioner och undvika att företagarna drabbas av högre skatter. På det sättet skulle inte heller pensionsåldern ständigt behöva höjas. Alla har inte samma förutsättningar. De som har arbetat hårt i slitsamma yrken har mycket sämre förutsättningar att arbeta långt upp i åldrarna än de med mer akademiska yrken. Vi vill naturligtvis inte hindra dem som har möjlighet att arbeta längre upp i åldrarna. Men Socialdemokraterna har kanske tappat kontakten med verkligheten på arbetsgolvet och det hårda slitet där. Socialdemokraterna har förra riksåret avfärdat och röstat ned vårt förslag i om att utreda möjligheten att stärka pensionsavsättningarna. Samtliga övriga partier avser också att rösta ned detta yrkande. står det i betänkandet att det pågår ett arbete inom rörande avgiftsnivån och pensionsavsättningarna. Det är positivt att regeringen och fler partier äntligen börjar titta på detta, men det är väldigt otydligt vad det faktiskt innebär och vad det är Pensionsgruppen egentligen vill. Man hör inte så mycket offentligt om vad det pratas om där. Socialförsäkringsminister har uttalat att det skulle vara tänkbart att göra en översyn för att stärka pensionsavsättningarna. Men det blir enligt mig ganska mycket dubbelmoral och inkonsekvens att gå ut i medierna och säga sig vara för ett sådant förslag och slå sig för bröstet för detta som man i röstar ned ett förslag om att utreda just detta. Om Pensionsgruppen nu anser att man ska utreda ett förslag i en liknande riktning borde väl utskottet i alla fall kunna bjuda på ett delvist bifall till förslaget – Pensionsgruppen plus SD utgör ju en väldigt tydlig majoritet i utskottet. Socialavgifter berör ett brett spektrum av områden. Jag ska nu övergå till att prata om ett helt annat men också väldigt angeläget ämne, nämligen svenskt friluftsliv. har ett rikt och omfattande friluftsliv. Miljoner svenskar är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Den svenska naturen nyttjas av många genom bland annat sportutövande, turism och rekreation. Idrotten har en stark relation till folkhälsan och är en större sektor med större resurser än friluftslivet. Däremot är båda viktiga i folkhälsoarbetet. Ett exempel på en satsning inom området är socialavgiftslagens halvt-basbelopp-regel, vilken till exempel omfattas av. Ersättning till idrottsutövare från ideella föreningar som har till ändamål att främja idrottslig verksamhet är enligt socialavgiftslagen avgiftsfri om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. Vilka som däremot inte omfattas av socialavgiftslagens halvt-basbelopp-regel är Svenskt Friluftsliv. menar att lagtexten anger att det ska vara fråga om ”idrottsutövare” för att regeln ska kunna tillämpas. Idrotter anslutna till är de som det i första hand kan komma att handla om, men även liknande verksamheter som exempelvis friluftsliv med idrottsinriktningar. Här uppstår en stor problematik hur man ska tolka denna motivering. Man blir tvungen att från fall till fall definiera vad som räknas som idrott och vad som räknas som övriga intressen.