prot · H809144 · 2021-06-18 00:00:00 — Men vi behöver också se till att vi utbildar länder som har produktionskapacitet, så att de klarar att distribuera men framför allt producera det här vaccinet, vilket är komplicerat. Det finns faktiskt läkemedelsbolag som frivilligt har släppt på sina patent. Men man har ännu inte kunnat starta produktionen av dessa, till exempel Modernas läkemedel, eftersom det är en så komplicerad process. Det här är en svår fråga. Jag håller helt med om att vi ska vara solidariska, men det finns inga enkla svar. Släpper vi för mycket på patentskyddet är vi i en mycket svårare situation i nästa pandemi när det gäller att få läkemedelsbolagen att våga riskera så mycket som det handlar om finansiellt för att ta fram ett vaccin på rekordtid. 119 (V): Jag instämmer delvis i ministerns beskrivning, men inte helt. Sanningen är att en pausning av patenträttigheterna inte bara skulle leda till ökad produktion, där fler kan vara med och bidra, utan också till en ökning av tekniköverföringen och export utan oro för restriktioner. Jag vill passa på att slå hål på en myt. Om man tillfälligt avstår från patentmonopolet kommer det att ge negativ påverkan på all framtida innovation för att utveckla vacciner och läkemedel, påstås det. Läkemedelsföretag och deras lobbygrupper hävdar att det skulle skapa problem när det gäller att främja innovation om man avstår från sådana monopolrättigheter under en förödande global pandemi och att det skulle äventyra framtida medicinsk innovation och göra oss mer utsatta för sjukdomar. Men det är inte sant att forskare inte skulle ha något intresse av att utveckla livräddande vacciner och läkemedel utan löfte om patentmonopol. Jag tycker att den frågan måste utredas mer. Jag kan inte låta bli att understryka att offentliga medel är det som har drivit fram utvecklingen av läkemedel, vacciner och teknik som behövs för att behandla covid-19. Offentliga pengar bör användas för allmänhetens bästa och inte för att i första hand underlätta och öka läkemedelsföretagens vinster. Europeiska kommissionen har heller inte krävt att läkemedelsföretagen ska bli bättre på att avstå från att använda offentliga medel eller på något sätt ge tillbaka de investerade offentliga medlen till folket. Man måste lyfta fram hur mycket staterna ändå har investerat för utvecklingen av vaccinerna. Det är inte så att läkemedelsföretagen har stått för utvecklingen av vaccinerna. Däremot har man varit väldigt bra på att tillämpa forskningen och att starta produktionen. Där har våra företag här i till exempel gjort ett jättebra arbete. Men utvecklingen av vaccin och läkemedel är oftast offentligt finansierad. Det måste man ha med sig i diskussionen. 120 Statsrådet (S): Det är helt riktigt som säger. Det har varit en samverkan med offentliga medel och de privata medel som finns i läkemedelsföretagen för att snabbt kunna finansiera vaccinframtagningen som har gått så fort. Just i det här läget är det ett gemensamt risktagande som man gör från stater, EU:s sida och från de europeiska läkemedelsbolagen. Det hade inte funnits någon som hade kunnat utnyttja kompetensen från tillämpad forskning som nämner och ta fram de effektiva vaccinen om inte läkemedelsföretagen hade funnits där i botten. Vi har varit med och finansierat det från regeringars sida med offentliga medel. Men det bygger på att vi har ett antal läkemedelsbolag som är livsdugliga och handlingskraftiga och som medfinansierar detta. Det är ett ömsesidigt beroende, som Delgado Varas också beskriver. Jag skulle vilja trycka på att det ena förutsätter det andra. Offentliga medel har varit viktiga i framtagandet. Jag tror inte att vi är så oense egentligen i själva frågan. Det handlar om att vi måste vara flexibla i det här läget. Vi måste se på alla möjliga lösningar. Jag understryker, som jag ofta har gjort i det här sammanhanget, att det handlar om att ha en dialog med läkemedelsbolagen, i det här fallet och kanske också med enskilda regeringar. Det handlar om att försöka att hitta en lösning tillsammans. Det är precis den lösning som WTO:s nytillträdda generaldirektör driver. Hon för nu diskussioner med industrin. Just nu sker ett samarbete och licensiering på global nivå. Det är där vi måste lägga det för att utbilda de produktionsenheter som finns runt om i världen och också sätta upp nya produktionsenheter i och där det inte finns en närproduktion av vaccin. De här dialogerna förs också med företag globalt om till exempel licensiering för och i , och . Det här är ett exempel på någonting som jag tror är helt avgörande i det här läget. Det är bråttom. WTO sitter kanske på nyckeln till det som WTO:s generaldirektör kallar för den tredje vägen. Man har till och med beslutat att man ska inleda textbaserade förhandlingar där och så kallade waiverförslag ingår. EU är beredd att diskutera alla förslag. Det måste EU vara i det här läget, och det gäller även waiverförslaget. Det står den bakom. Det handlar om att se vilka konkreta effekter en så kallad waiver, ett tillfälligt borttagande av patenträtten, kan få på den globala vaccintillgången. Det är viktigt att lyfta det till en global nivå, en multilateral nivå, inom ramen för WTO. Vad gör är viktigt. Vad EU gör är ännu viktigare, för det är större. Men det handlar framför allt om vad vi gör globalt sett. Där är väldigt inriktad på att jobba inom ramen för WTO. presenterade ett konstruktivt förslag. Det är en bred ansats liksom WTO:s svar om coronakrisen. Det förslaget ligger väl i linje med svenska intressen. Sista ordet är inte sagt här, utan vi måste vara flexibla. Jag vill komma tillbaka till detta. Att tvinga fram ett borttagande av immaterialrätten mot läkemedelsbolagens vilja tror jag kan skada på lång sikt. Detta kräver dialog inom ramen för det multilaterala samarbetet. 121 (V): Dialoger har man haft väldigt . Jag tänker närmast på hiv-läkemedlen som behövde produceras globalt. Där var läkemedelsföretagen inte villiga att släppa patenten. Många vårdorganisationer, läkarorganisationer och länder lyfter fram att detta ändå är ett av benen till en ökad produktion och förberedelse för framtida krisplaner. Den så kallade tredje vägen innehåller bland annat ett förslag om att förenkla användningen av tvångslicenser enligt som tillåter regeringen att agera under en folkhälsokris, vilket detta är. Det finns betydande hinder för att göra tvångslicenser till en praktisk lösning på den allvarliga leveransbrist som finns just . Forskare i publicerade en omfattande juridisk analys om Tripsundantagsförslaget. De konstaterade att befintliga Tripsflexibiliteter om tvångslicensering inte är kapabla att hantera den nuvarande pandemikontexten på ett användbart sätt. När regeringarna använder sig av tvångslicenser riskerar de ändå långa juridiska processer efter att ha blivit stämda av läkemedelsföretagen. Det händer just . För att summera kräver den globala folkhälsokrisen som orsakats av covid-19 olika element – där är vi överens – för att påskynda processen, minska lidandet och stoppa isoleringen och dess konsekvenser. Jag upplever tyvärr att regeringen väljer att skydda läkemedelsföretagens vinster i stället för att skydda den globala folkhälsan. 122 Statsrådet (S): Jag måste börja med att motsätta mig den sista kommentaren från . Det handlar inte om att skydda läkemedelsbolagens vinster . De är naturligtvis viktiga för att läkemedelsbolagen ska vara handlingskraftiga och kunna bygga en organisation så att vi får vaccin för framtida pandemier. Vad det handlar om är att skydda världens befolkning. Det har vi ett ansvar för i den . Jag skulle vilja säga att är ett av de mest ansvarstagande och solidariska länderna. Jag återkommer till våra bidrag till Covaxsamarbetet och vår konstruktiva dialog för att ständigt förbättra det. Men det handlar också om att vi ser att vi ska ha en öppen och fri handel. Vi ska se till att vaccinet flödar fritt i världen. Jag har sedan krisens början sagt att varje åtgärd som kan öka tillgången till vaccin är värd att diskutera. Det viktigaste vi kan göra här och är att öka produktionskapaciteten. Jag skulle vilja komma tillbaka till förslag . Det inkluderar både handel och immaterialrätten som en förutsättning för framtagande av vaccin och läkemedel. Det grundar sig i tanken hos det svenska initiativet om handel och hälsa som vi presenterade . Där finns stöd för ökad produktion och för att driva på för frivilliga licenser för att se till att systemet för tvångslicenser i verkligen används. Om tvångslicensiering inte har utnyttjats i den utsträckning det borde ha gjorts är processen alltför komplicerad. Sannolikt är det så. Då måste det rättas till. Men det kan också handla om att man inte klarar att producera vaccinet. Då måste vi utbilda i dialog med läkemedelsföretagen så att det finns en mängd produktionsenheter runt om i världen. kommer att fortsätta vara en konstruktiv och solidarisk kraft för att hela världen ska vaccineras. Ingen är säker förrän alla är säkra. Det vet den . Därför är vi en väldigt tydlig röst för att vaccinet så fort som möjligt ska nå till hela världen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 25 Svar på interpellation 2020/21:801 om åtgärder för att öka villabyggandet 123 Statsrådet (MP): har frågat mig hur jag ser på situationen med ett villabyggande som är det lägsta och vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka villaproduktionen i . påstår i interpellationen att villabyggandet skulle vara på den lägsta nivån , som han framhåller att produktionen av villor har ökat . Jag kan inte se hur dessa påståenden går att förena med varandra. Det är sant att småhusbyggandets andel av det totala antalet färdigställda lägenheter har sjunkit , men det beror framför allt på att antalet färdigställda lägenheter i flerbostadshus har skjutit i höjden. Att detta byggande ökar är naturligtvis glädjande, eftersom det innebär att vi kan åtgärda bostadsbristen. Även antalet färdigställda lägenheter i småhus har dock ökat – från cirka 8 000 till mellan 10 000 och 12 000 . Det kan jämföras med att det bara färdigställdes runt 4 000 lägenheter i småhus . Som jag har framhållit i mitt svar på en tidigare skriftlig fråga från anser jag att det är angeläget att kommunerna skapar förutsättningar för att konsumenternas efterfrågan på bostäder ska kunna möta ett utbud som svarar mot behoven, i linje med det mål för bostadsmarknaden som har fastställt. Det är därmed önskvärt om kommunerna skapar förutsättningar för fler småhus. Jag har tidigare informerat om att regeringen arbetar på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för ett blandat bostadsbyggande. Bland annat har regeringen lämnat en proposition om privat initiativrätt som syftar till att möjliggöra snabbare detaljplaneprocesser. Regeringen har också uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintresse. Denna översyn syftar till en kraftig minskning av såväl antalet riksintresseanspråk som den samlade areella utbredningen av dessa områden. Jag kan även konstatera att det har rapporterats i medierna att flera småhustillverkare har svårt att leverera småhus i den takt som kunderna efterfrågar. Det ger anledning att tro att bilden av vad som begränsar småhusbyggandet är mer komplex än vad vill göra gällande. 124 (KD): Jag får tacka ministern för svaret, som jag tycker kanske mer ger uttryck för frustration över att behöva diskutera småhusbebyggelse än något som helst svar gällande själva problematiken. Jag menar att det aldrig har varit svårare för en medborgare att köpa en egen villa än vad det är . Enligt Svensk Mäklarstatistik har prisuppgången i landet varit . I vissa områden har priserna rusat med . Det kom även ny statistik som visar att ökningen fortsätter. Detta menar jag är en signal om att det finns ett stort underskott av småhus i . Från många håll kommer signaler om att människor i allt större utsträckning värdesätter större ytor och fler rum. Under pandemin har många behövt anpassa sitt boende utifrån kravet att jobba mer hemifrån. Men i ett längre perspektiv behöver det inte betyda att människor har ändrat sig när det gäller hur de helst vill bo. Undersökning efter undersökning har länge visat att omkring sju av tio hushåll helst vill bo i villa eller radhus. Det är snarare så att coronakrisen har fört med sig att människor tidigarelagt sin vilja och sitt behov av att bo i villa. Byggtakten av villor är enligt SCB på den lägsta nivån . Jag har diagram med mig, direkt taget från SCB, som påvisar det jag säger. Vi är anskrämligt dåliga i på att bygga småhus. Årtiondet 2011–2020 är det sämsta årtiondet i den statistik jag har med mig, som alltså går . , som ministern hänvisar till, hade vi en betydligt högre takt än det senaste årtiondet. Det är det SCB säger. Småhus utgör av nyproduktionen i , medan de utgör en dubbelt så stor andel i övriga EU. Så är det trots att varken saknar byggbar mark eller kompetens att industriellt bygga många fler småhus. Faktum är att mer mark i används till golfbanor och skidpister än vad som skulle behövas för att 1 miljon människor skulle kunna rymmas i trädgårdsstäder, samhällen med blandad, småskalig bebyggelse, där alla eller de flesta bor i småhus och radhus men även i flerfamiljshus. Om det är så som många undersökningar påvisar, nämligen att sju av tio vill bo i småhus, om det för den enskilde är ekonomiskt fördelaktigt att bo i småhus, vilket många undersökningar påvisar, och om det till och med är mer ekologiskt hållbart att bygga småhus och trädgårdsstäder, vilket nya undersökningar påvisar – varför kämpar då regeringen emot en byggnation av småhus? Det är min främsta fråga. Vad är ministerns idealbostad? Vill ministern delge medborgarna vilka bostäder som är statligt accepterade och vilka bostäder man kommer att bekämpa med alla medel som står till buds? Retoriken om att det är kommunernas ansvar håller inte längre. Det finns många delar inom statens budget som är kommunernas eller regionernas ansvar som man faktiskt hanterar i en statlig budget. Man stöttar eller straffar kommunerna om de inte gör det som man nationellt sett anser vara rimligt. Regeringen vill enligt och i stället gå den andra vägen och införa en fastighetsskatt. Jag skulle vilja ställa två frågor: Vad är bostadsministerns idealbostad som regeringens politik inriktar sig på? Tar regeringen i sin politik på något sätt hänsyn till medborgarens eget val och dröm om ett eget ägt boende? 125 Statsrådet (MP): Då ska vi beta av lite saker. För det första finns det, vilket ledamoten naturligtvis är väldigt väl medveten om, ingen som helst avisering från regeringen om att införa någon fastighetsskatt. Detta vet naturligtvis ledamoten, så jag skulle uppskatta om vi håller debatten till det som vi ska diskutera här. Det handlar om mitt uppdrag som statsråd och vad regeringen gör, inte om vad enskilda partier är ute och skriver om. Vad som är min idealbostad – ja, hur människor vill bo beror på fas i livet. Jag ifrågasätter inte på något sätt den stora viljan att bo i småhus. Tvärtom, jag tycker att en blandad bostadsbebyggelse är det absolut mest eftersträvansvärda eftersom jag också vet att människor i livet har behov av olika typer av bostad. Det kan vara när man skiljer sig, när man blir äldre och bostaden blir för stor eller för den delen när man precis håller på att flytta hemifrån, från den bostad där man kanske har vuxit upp tillsammans med sina föräldrar. För det andra måste vi nog också reda lite i det här med andelar respektive faktiskt byggande. Om vi byggde 4 000 villor och bygger 12 000 villor är det så många . Andelen har visserligen sjunkit, men det har den därför att vi har gått från ett oerhört lågt byggande av bostäder i flerfamiljshus till ett faktiskt historiskt högt byggande , högre än . Vi får alltså skilja på vad som är det faktiska tillförda antalet bostäder på bostadsmarknaden och vad som är andelen. Det blir ju ganska avgörande för hur vi sedan närmar oss de här frågorna. Ledamoten säger också att det han egentligen undrade över var att det var svårare än någonsin på grund av de höga priserna, vilket ju är någonting annat än det som är frågan i interpellationen. Det är helt klart så att vi har haft en väldig prisstegring och att vi behöver fler bostäder in på bostadsmarknaden. Här är det också så att olika bostadstyper påverkar varandra. Flyttkedjorna är inte oväsentliga i detta, eftersom vi har en stor generation som köpte villor och småhus med väldigt förmånliga regler för några decennier sedan. De är äldre, men tack och lov friska, och bor kvar i dessa bostäder. Vi behöver på olika sätt hitta vägar för att stimulera flyttkedjor, och det är också någonting som vi arbetar med, inte minst genom en rad olika reformer. Jag skulle faktiskt vilja ställa en fråga till ledamoten. Det finns mig veterligen i skuggbudget inga investeringsstöd till någon särskilt typ av byggnation. Det är också så att planmonopolet är kommunalt, vilket innebär att medborgare som tycker att det byggs för lite har all möjlighet att direkt påverka det i sin lokala demokrati i kommunen, till kommunfullmäktige. Därför, fru talman, skulle jag vilja veta vad ledamoten menar när han säger att vi motverkar småhusbyggandet. Vilka reformer och beslut är det som ledamoten tycker att statsrådet eller regeringen har tagit, som innebär att vi aktivt skulle motverka småhusbyggande? Jag skulle nog vilja hävda att den här regeringen tvärtom konsekvent har varit tydlig med vikten av blandad och differentierad bebyggelse men att vi har ett stort behov av att tillföra fler hyresrätter till rimliga hyror på bostadsmarknaden, eftersom det finns ett oerhört stort behov av det. Det skulle vara intressant att veta vad det är vi gör och vad i så fall vill peka på som innebär att vi skulle motverka småhusbyggande i kommunerna. 126 (KD): Låt oss titta på antalet småhus som har byggts under vilket årtionde. Det är fullt möjligt att gå in på SCB:s hemsida och slå upp de olika årtiondena. –2000 byggdes ungefär 100 000 småhus. –2020 byggdes ungefär 80 000. Ministern säger att det var sämre , men det stämmer inte. Inte enligt SCB, och jag tror på SCB. Vi bygger alltså till antalet färre småhus –2020 än vad vi har gjort . Vad beror det på? Ministern tar upp diskussionen om att priserna på villor har ökat. Ja, priserna har ökat. Men vad är orsaken till att villapriserna har ökat? Jo, det är marknadspriserna som bestämmer, det vill säga att utbudet är alldeles för litet mot dem som vill köpa. Då ökar priserna. Med andra ord bygger vi alldeles för få småhus i . Varför bygger vi för få småhus i ? Jo, för att regeringen agerar ensidigt och bara vill bygga hyresrätter och bygger bara för att förtäta städerna. Investeringsstödet går bara till hyresrätter. Jag ser inte i regeringens budget att det finns något incitament som syftar till att bygga fler småhus. Om jag har fel får ministern gärna tala om det för mig, men det finns inget incitament i krontal i regeringens budget som säger att man ska bygga småhus, utan det är hyresrätter. Jag menar att vi måste angripa de problem som finns. Ministern har alldeles rätt i att det finns ett planmonopol, men vi kan också stimulera kommunerna till att planera mer. I de undersökningar som har gjorts med olika kommuner framkommer att det inte är så att de inte vill planlägga småhus, utan de prioriterar det som de kan få investeringsstöd för och det som är enklast att planera, nämligen hyresrätter, möjligtvis ihop med bostadsrätter, men inte småhusdelar. De tar , och delarna är mindre – de kommer alltså längre ned i prioriteringen. Min enkla slutsats är att vi måste stimulera kommunerna till att planera mer och färdigställa fler planer. Det betyder att vi också kan planera för småhus. Det är enkel matematik, som innebär att fler planer blir gjorda i . Fler småhus byggs. Om fler småhus byggs kommer också villapriserna att ut. Det betyder att det blir rimliga priser. En sak kan man göra, förutom alla andra åtgärder som jag har tagit upp med ministern i tidigare interpellationsdebatter. Jag menar att regeringens politik gör att man ensidigt inriktar sig på bara hyresrätter. Det är enkelt att se att det finns ett behov av hyresrätter. Det finns köande i varje kommun som vill ha en hyreslägenhet. Kanske ska ministern införa någon typ av kontroll av om man faktiskt vill ha ett småhus, så att ministern ser att det finns ett behov av att bygga småhus i . Ministern säger att hon vill ha en politik som eftersträvar att bygga utifrån de behov som finns; att människor ska kunna eftersträva ett eget boende. Regeringens politik måste förändras för att den ska kunna uppfylla behovet av småhus. Ministern säger faktiskt inte att jag har fel i den delen, det vill säga att det finns ett uppdämt behov av att bygga småhus i . Jag har fler förslag, om ministern vill höra. 127 Statsrådet (MP): Vi är överens om att det finns behov av småhus, och det finns också en stor efterfrågan. Det syns på priserna, på hushållens belåningsgrad och trycket för att underlätta för förstagångsköpare. Jag vet också att det finns ett stort behov av hyresrätter till rimliga hyror. Det finns en grupp som över huvud taget inte kommer i fråga för att överväga att köpa småhus eller för den delen bostadsrätt. Vi har behov av bostäder för flera delar av marknaden. Jag är också medveten om att när det finns fungerande flyttkedjor och det blir en rörelse på bostadsmarknaden kommer det också att frigöras fler hus. Det betyder inte att vi inte behöver bygga småhus, men det innebär att vi kan få en bättre balans i bostadsmarknaden om vi också får en bättre rörlighet. Jag fick aldrig något svar på vad ledamoten egentligen menar att regeringen gör för att aktivt motverka byggandet av småhus. Hur ser ledamoten på att det faktiskt är kommunens medborgare, där man äger mark, som är med och bestämmer hur den marken ska användas, att man har den demokratiska möjligheten att påverka via kommunfullmäktige? Vill ledamoten inskränka detta och att staten ska styra det kommunala planmonopolet hårdare? Eller är det så att driver – vilket skulle vara intressant att få veta – ett statligt investeringsstöd för byggande av småhus utan att det avspeglas i budgeten? Finns en tänkt siffra eller en tänkt modell? Tänker man sig i så fall att kombinera det med det befintliga investeringsstödet, som ju röstade bort i och med budgeten 2018 och där det, mig veterligen, inte fanns investeringsstöd till småhus? Det skulle vara bra att veta vad denna regering enligt ledamoten gör för att motverka byggandet av småhus. Driver frågan om ett statligt investeringsstöd för småhus? 128 (KD): Jag ska vara tydlig igen om det jag talade om i mitt förra inlägg. Statliga investeringsstödet för hyresrätter bidrar till att man bara bygger hyresrätter. Med andra ord driver man bara den typ av byggnation som klarar av till hyresrätt i stället för att dela upp det i småhus och hyresrätter. Jag menar att man ska avskaffa existerande investeringsstöd. Låt marknaden hantera detta, och låt sedan kommunerna få en stimulans för att kunna planera fler småhus. Det här har vi talat om i flera debatter, och jag är medveten om att ministern känner till detta. Men hon vill på något sätt hävda att man gör något för småhusbyggnationen i . Men det gör man inte. Jag kan ge några exempel på vilka förslag vi kristdemokrater har, så kan ministern ta med sig dem över midsommar och fundera på om de är bra idéer. Vi tycker att det är bra med en planeringsstimulans till kommunerna, där man planerar småhusområden också. Sedan ska man utreda hur kommunerna kan överplanera och kompensera de delar som det blir för lite av. Vi tycker att det ska byggas hyresrätter, bostadsrätter och småhus, men det ska vara i den formen som gör att småhus byggs i den omfattning som behövs. Vi tycker också att länsstyrelserna ska få peka ut lämpliga områden för byggbar mark för att arbetet ska gå fortare. Vi tycker också att man ska se över kreditrestriktionerna så att fler ungdomar kan skaffa sig ett eget ägt boende.