prot · H809105 · 2021-04-09 00:00:00 — Jo, det beror på att civilsamhällesorganisationer som , Röda Korset med flera kritiserar regeringar i , och det beror på att FN:s särskilda rapportör inte upplever att de europeiska staterna tar tillräckligt mycket ansvar och stöder FN i att lösa situationen på marken. Regeringen gör en hel del bra insatser. är inne på pengar som har skickats till området, bistånd och humanitärt tillträde. Men det är inte tillräckligt, för de svenska barnen sitter fortfarande kvar i läger i nordöstra , trots att det har gått kriget tog slut. 82 Utrikesminister (S): tar upp att man inte ska fråga mammorna om de vill ge sina barn möjligheten att åka hem. Men jag måste ändå lägga en stor del av ansvaret på föräldrarna när de själva har valt att ta barnen till detta område. Med anledning av säkerhetsläget i avråder från alla resor till och uppmanar alla svenskar att lämna landet. Det är den allra högsta graden av avrådan, och den gäller alla delar av . Detta ska ses som en tydlig signal om det ytterst allvarliga säkerhetsläget och om att UD inte tycker att man ska åka dit. I linje med denna strikta avrådan finns inte utrikesförvaltningen representerad på plats. Vi har ändå varit där. verkade ifrågasätta att detta är högsta prioritet och antyda att vi inte jobbar med det . Men jag kan försäkra om att vi jobbar med detta i stort sett . Nästan får jag en uppdatering om exakt hur det ser ut. Så kom inte här och försök säga att vi inte gör något och inte prioriterar, för det är inte sant! Det är att ta billiga politiska poänger. Vi driver, precis som många andra EU-länder, det konsulära arbetet på huvudstadsnivå. Det är en tät dialog med det lokala självstyret, och det handlar inte om att skjuta över ansvaret på dem. Det handlar om att vi har en gemensam dialog om hur vi ska klara ut de här situationerna. Tolkningen av vad de säger eller inte säger tror jag får stå för dem själva. Jag tror inte att kan göra en bättre tolkning än de själva. Vi bevakar frågan om brottsutredningar och eventuell lagföring väldigt noga. Vi försöker att följa upp frågorna. Vi har ett stöd till organisationer i som hjälper till för att se hur en sådan här lagföring på plats ska gå till. Vi har också nära kontakt med andra nordiska länder och EU-länder, och vi kan konstatera att de möter liknande hinder som dem vi möter i . Alla länder som har medborgare i lägren i nordöstra organiserar självklart arbetet med dessa frågor efter sina utgångspunkter och sin nationella lagstiftning. Jag kan försäkra att den svenska utrikesförvaltningens konsulära arbete utförs av professionella och erfarna medarbetare, som om det krävs kan företräda på allra högsta nivå. 83 (V): Utrikesministern har absolut rätt i att mammorna har ett stort ansvar. Men barnen ska inte straffas för vare sig sina föräldrars beslut då eller deras beslut . Det är här jag menar att den måste agera i barnens intresse och för deras bästa. Det är jättebra att utrikesministern och jobbar med denna fråga eller . Men skälet till att vi har kritik är att det har gått . Det är något anmärkningsvärt att utrikesministern då inte ens beklagar att det har tagit så att få hem barnen och att de får en uppväxt som är mörk, svår och väldigt tuff. Detta måste man som utrikesminister se, och man måste därför agera mer kraftfullt än vi ser göra . Vi ser och lyfter exempel på att agerar bättre. I har man varit tydlig med att det är större risk om barnen stannar där nere än om de kommer hem. Jag ställde tre frågor om huruvida ministern avser att intensifiera arbetet för de svenska medborgarna i lägren i nordöstra . Jag tycker att det verkar finnas ett visst ökat engagemang från . Det tycker jag är bra; det välkomnar jag. Jag frågade om barnens rättigheter och säkerhet väger lättare än principen att deras föräldrar inte ska få återvända. Där verkar regeringen stå fast – man verkar inte vilja hjälpa till när det kommer till kritan och mammorna säger nej. Jag har också frågat ministern om avser att likt utse ett sändebud för att mer effektivt kunna arbeta med frågan. Det verkar inte särskilt tydligt att man tänker jobba på något annat sätt. Än så länge, , har vi inte sett några resultat. För mig får resultaten gärna komma , men jag kräver att alla barn åtminstone ska vara hemma till jul. 84 Utrikesminister (S): Det är, som jag nämnt tidigare, inte aktuellt att repatriera kvinnor som frivilligt vill lämna lägren i nordöstra . De ska utredas av det lokala självstyret för brott, inklusive det samröre de eventuellt har haft med Daish. Vi avvaktar nu det lokala självstyrets brottsutredningar och eventuella lagföringar. När den processen är klar kommer självstyret sannolikt att utvisa kvarvarande kvinnor, och de kan då ta sig hem till . Om och när svenska medborgare som har vistats i lägren kommer till är våra myndigheter väl förberedda. De har god beredskap för att säkerställa ett kontrollerat mottagande av såväl kvinnor som barn. Eventuella brott måste utredas, om de inte redan har lagförts lokalt, och barnen måste få vård. Regeringen prioriterar arbetet med att försöka hjälpa barn i nordöstra med koppling till . Målet är att dessa barn ska kunna föras till om och när detta är möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:532 om förseningen av digitaliserade nationella prov 85 Utbildningsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att omgående hitta en lösning som möjliggör ett införande av digitala nationella prov. Bakgrunden till fråga är att har meddelat att införandet av digitala nationella prov blir försenat med anledning av en dom i om hantering av personuppgifter enligt EU:s dataskyddsförordning, GDPR. har i uppdrag att utveckla digitala nationella prov och bedömningsstöd. Den provplattform som 2018 upphandlade av en extern leverantör från ett land utanför EU utnyttjar servrar för lagring av prov- och personuppgifter som ägs av ett amerikanskt bolag. har i en dom i det så kallade Schrems II-målet mot bakgrund av säkerhets- och övervakningslagstiftning fastställt att om det finns teknisk tillgång för en amerikansk leverantör eller om uppgifter i något skede förs över till följs inte EU:s dataskyddsförordning. Av ett pressmeddelande från framgår att myndigheten med anledning av det nya rättsläget innan provplattformen kan tas i bruk behöver säkerställa att leverantören och dess underleverantörer verkligen lever upp till de nya krav som Schrems II-domen innebär. Det står enligt klart att genomförandet av de digitala proven blir försenat och inte kommer att kunna ske med början 2023. utreder nu de juridiska, tekniska och verksamhetsmässiga aspekter som det nya rättsläget innebär. anger att myndigheten återkommer med mer information och en uppdaterad tidsplan . Jag delar bedömning att det nu uppkomna rättsläget är ett allvarligt, oförutsett hinder för uppdraget att digitalisera de nationella proven. är det viktigt att understryka att den bakomliggande orsaken till besked att genomförandet blir försenat är att man ska värna skyddet för elevers och anställdas personuppgifter, som har ett särskilt skyddsvärde enligt både EU-rätt och svensk lagstiftning. Det är såklart olyckligt att arbetet med att digitalisera proven blir försenat. måste det säkerställas att personuppgifter kan skyddas. Känsliga uppgifter om eleverna ska inte kunna spridas. arbetar nu för fullt med att utreda olika handlingsalternativ för att säkerställa en fungerande och rättssäker lösning i enlighet med de krav som finns. Regeringen följer noga utvecklingen i denna fråga. 86 (M): Det finns vissa ärenden som är lite extra angelägna för skolan, för oss svenskar och för oss som vill förbättra skolan. Dit hör digitaliseringen av de nationella proven. Så är det egentligen av flera skäl. Ett första skäl är att vi tyvärr inte har årliga kvalitetsmätningar där vi jämför klasser eller skolor, som många andra länder har. Det har man exempelvis i och . Vi moderater har föreslagit att vi ska införa det. Men när vi inte har dessa mätningar blir de nationella proven naturligtvis otroligt viktiga för att man ska kunna följa kunskapsläget i svensk skola och jämföra olika skolor. Ett andra viktigt skäl är att lärarna önskar detta otroligt mycket just för att det minskar administrationsbördan. Det är något som jag och utbildningsminister har talat om . Lärarna upplever att väldigt mycket tid går åt till pappersarbete. Rättning av de nationella proven, särskilt i vissa ämnen, är en stor börda. Möjligheten till en central, och helst extern, rättning kan göra att de får mer tid att ägna sig åt både undervisning och att förbereda lektioner. Därför är det ett väldigt starkt önskemål från lärarna att de nationella proven digitaliseras. Ett tredje skäl rör ett annat ämne som vi ofta diskuterar här. Vi gjorde det så sent som i går och i förrgår under skoldebatterna, då utbildningsminister tyvärr inte kunde vara med. I de riksdagsdebatter vi hade med anledning av motioner pratade vi om betygsinflationen. Det är också ett bekymmer vi har i . Det handlar om att veta om vissa skolor är mer generösa med höga betyg, eller tvärtom, än andra. De nationella proven är ett sätt att säkerställa att skolorna följer samma betygskriterier och att vi inte får mer än en rimlig betygsinflation. Därför är det otroligt olyckligt att den här processen drar ut ännu mer i och med Schremsdomen, som kom . Vi ska självklart följa GDPR och även Schremsdomen och säkerställa att vi inte läcker uppgifter som inte ska komma ut till andra. Men jag undrar, fru talman, i min interpellation vad utbildningsminister kan göra för att påskynda arbetet och säkerställa att vi får till stånd de digitaliserade nationella proven som blir centralt, och helst externt, rättade. 87 Utbildningsminister (S): Jag vill börja med att hålla med om mycket av det som säger. De nationella proven är viktiga. De är viktiga för eleverna och för att säkerställa att eleverna får en betygsättning där man har stöd för likvärdighet. Det får man tack vare de nationella proven. Det stödet går att upprätthålla oavsett om proven är digitala eller inte. De är också viktiga för lärarna. De ger ett viktigt stöd i det svåra betygsättningsarbetet. Också det är ett stöd som går att upprätthålla även utan digitaliserade prov. De nationella proven är bra. De följer läroplanernas och kursplanernas innehåll. De säkerställer att det finns en stadga kring kursplaner och läroplaner. I den mån de har en påverkan som innebär att undervisningen i större utsträckning anpassas efter vad kursplaner och läroplaner innehåller är det förstås en positiv påverkan, även om jag ibland kan vara orolig över att man styr undervisningen alltför mycket utifrån att eleverna ska kunna svara på olika prov. De nationella proven kan dock aldrig ersätta en utbildad, kompetent och erfaren lärare som har den bästa överblicken över hur mycket eleverna har lärt sig och kan. Men, fru talman, de kan vara ett mycket bra stöd. Det vi talar om nu är att har råkat ut för en mycket ovälkommen försening i arbetet med att digitalisera de nationella proven. Också här kan jag hålla med om mycket av det som säger. Digitaliseringen av de nationella proven är oerhört välkommen. Den är efterlängtad. Det finns ett mycket stort önskemål, inte minst från lärare, att få stöd i hanteringen av de nationella proven. Och det är åtminstone min bedömning, fru talman, att stödet kan bli bättre med digitaliserade nationella prov. måste det till ett arbete av läraren också med ett digitaliserat nationellt prov. Någon ska ändå göra bedömningen av de svar som eleverna lämnar. Även om en digitalisering kan göra att några svar kan rättas maskinellt – det återstår att se hur det blir, eftersom inte är klara med detta ännu – kommer det alltid att behövas en erfaren lärares bedömande blick. Hur väl vi än konstruerar de nationella proven kommer den blicken att behövas för att kunna avgöra vad som är ett godtagbart resonemang och vad som är ett resonemang som inte riktigt håller måttet. Så är det så länge som proven ska följa de kursplaner och läroplaner vi har, som ställer krav på att elever kan utveckla resonemang, analysera och lösa uppgifter. Vi är i ett olyckligt läge. I den mån det finns saker som kan göras från departementets sida för att underlätta situationen är jag inte främmande för att vidta någon sådan åtgärd. Men i detta läge är det som behövs att fortsätter att analysera situationen och agera på ett sådant sätt att vi så fort som möjligt kan få de nationella proven digitaliserade. Det är något som är efterlängtat av väldigt många i svensk skola. 88 (M): Det är inte bara som har råkat ut för en ovälkommen dom. Det har möjligen hela och framför allt skolvärlden gjort i och med Schremsdomen. Den är ovälkommen med tanke på den upphandling som gjorde 2018. Jag ska bara säga att jag delar utbildningsminister syn på läraren. Läraren är absolut viktigast. Vi kan också diskutera hur man utformar de nationella proven – regeringen har valt att de ska vara betygsgrundande – men det kan vi göra . Men det har gått troll i ärendet om digitaliseringen av de nationella proven. Det gjorde det redan från början. I skrivelse 75, bland annat, kan man läsa att /16 beslutade – jag tror dessutom att det var en enig riksdag – om digitaliserade nationella prov med extern rättning. Det upprepades 2016 och 2017 och 2017/18. 2017/18 konstaterade ett enigt utbildningsutskott, där jag sitter, att frågan inte hade hanterats i enlighet med tillkännagivande och att detta därmed inte var tillgodosett. Då upprepade vi de här besluten. 2019 fick ett uppdrag om digitaliseringen och den externa rättningen. Men det har liksom gått troll i detta, fru talman. Det är , kanske till och med , beslutade om att genomföra detta. Och blir det i alla fall inte av, enligt . Först skulle det ha varit en testperiod 2022. Sedan blev den skjuten på till 2023, och kom Schremsdomen. vet man inte när det över huvud taget blir av. Så här kan man inte göra med så här viktiga frågor. Departementet och utbildningsministern måste kunna agera för ett skyndsamt verkställande av det som till och med upprepade gånger har beslutat. Jag undrar fortfarande: Vad kan utbildningsminister göra för att råda bot på den situation vi nu har? 89 Utbildningsminister (S): Jag vill börja med att påpeka något. Om uppfattade att jag tyckte att domen var ovälkommen har jag uttryckt mig oklart. Jag har naturligtvis inga synpunkter på Schremsdomen. Det som jag tycker är ovälkommet är det rättsläge som har uppstått, i och med att det har blivit en försening till följd av det nya rättsläget. Det är ett rättsläge som inte var känt. Jag vill också påminna om att när det gäller det tillkännagivande som redogör för lämnade regeringen en proposition med ganska stora förändringar i hur betygsättning ska gå till i förhållande till nationella prov, där regeringen också fick stöd för att säga att de nationella proven ska vara betygsstödjande och att resultaten på de nationella proven särskilt ska beaktas i betygsättningen. Betygsgrundande ska däremot inte de nationella proven vara. Det framgår inte av någon författning, och det är heller inte regeringens avsikt att det ska vara på det viset. Om jag inte minns helt fel, och här får jag göra en reservation för mitt svaga minne, fru talman, har jag precis för mig att när här i kammaren tog ställning till den proposition som lade fast riktlinjerna för betygsättning och nationella prov togs också det tillkännagivande upp som redogjorde för. Vi kan bråka om varför vi inte har digitaliserade nationella prov på plats, och jag skulle kunna stå här och ägna tid åt att beklaga mig över att ingenting, däremot aktiva ställningstaganden emot digitalisering av de nationella proven, gjordes på den punkten som föregick regeringens tid. Jag avstår från det och koncentrerar mig i stället på att se till att vi får så goda förutsättningar som möjligt för den digitalisering som vi nu alla är överens om ska ske. Den digitaliseringen, fru talman, ska genomföras med omsorg. Vi har alldeles för mycket erfarenhet i skolväsendet av beslut som fattas i , i eller på myndighetsnivå och som får alldeles för dåliga förutsättningar att genomföras. Genomförandet av digitala nationella prov är ett kraftprov för det svenska skolväsendet. Det kommer att kräva att det finns en god it-infrastruktur och en god it-säkerhet. Det kommer att krävas att det finns möjligheter till uppkoppling och möjligheter att förhindra fusk och liknande hos alla våra skolhuvudmän. De är inte få, fru talman, och alla är heller inte stora och välutrustade med it-avdelningar. Jag ser därför en stor risk för att det här arbetet, om vi gör det på ett sådant sätt att skolorna inte hänger med, snarare blir ännu en dikeskörning. Det vill vi inte se med de digitala nationella proven. Det räcker med de storvulna projekt som har beslutats här i och som har fått ett så svagt mottagande i lärarkåren . Min avsikt är att arbeta ihärdigt och envist med en digitalisering av de nationella proven som kan underlätta lärarnas arbetsbörda, som kan säkra att proven genomförs på ett rättssäkert och bra sätt och som kan genomföras på ett sådant sätt att skolans huvudmän har goda förutsättningar att klara det genomförandet. Det är min fasta avsikt att göra det precis så fort som det går men inte så fort att projektet havererar. 90 (M): Den här frågan har som sagt var verkligen dragits i långbänk, eftersom vi /16 här i beslutade om en digitalisering av de nationella proven med extern, central rättning, senare förtydligat. Sedan har självklart den dom som kom komplicerat det hela, eftersom har gjort en upphandling med ett företag där flera olika nationer är inblandade i produkten som skulle vara oss behjälplig i detta. Man kan diskutera hur de besluten fattades och vilka jurister och skoljurister som inte var med i upphandlingen, men det kan vi göra . presenterade en rapport till departementet, där man angav ett antal problem med projektet. Det är ju inte så att GDPR och Schrems, med en massa frågor kring hur det ska skötas, är någon nyhet för oss i den politiska världen eller i skolvärlden. Det har också varit ett antal möten med departementet efter Schremsdomen. hade departementet ett möte med . hade man ett möte och diskuterade Schremsdomen. hade man ett möte med departementet och pratade om Schremsdomen. hade man ett möte med departementet och pratade om Schremsdomen. kommer sedan ett meddelande från till där man skriver att inte har för avsikt att delta i denna typ av forum eller diskussioner då frågorna varken ligger inom deras kompetensområde eller på deras bord . Situationen kan dock förändras, skriver man, om detta medför konsekvenser för tidsplanen och leveransen i projektet eftersom det är framförhandlat politiskt. Detta är lite intressant, eftersom det är ett riksdagsbeslut i grund och botten och inte något som har förhandlats i januariöverenskommelsen om digitaliseringen. Men det kanske är departementets tjänstemän som inte vet om det. 91 Utbildningsminister (S): Det är sant att det har varit ett stort intresse både för att digitalisera de nationella proven och för hur arbetet på fortskrider. Naturligtvis är det så; det här är en viktig fråga. Det är en viktig fråga för svenska lärare och för svenska elever liksom för alla oss som bryr oss om att den svenska skolan ska fungera så väl som möjligt. Min fasta avsikt är att göra vad jag kan för att de nationella proven ska bli digitaliserade så fort det går utan att projektet äventyras av att det genomförs utan eftertanke och utan goda förberedelser. Min avsikt är också att säkerställa att en digitalisering av de nationella proven kan understödja det som är skolans viktiga arbete – att se till att barn och elever lär sig så mycket som möjligt och utvecklar kunskaper och förmågor i så stor utsträckning som möjligt. I det arbetet måste naturligtvis digitaliserade nationella prov följa de kursplaner och läroplaner vi har. Det arbetet kommer att ta sin tid, men jag är övertygad om att med ett väl genomfört arbete för att digitalisera de nationella proven kommer vi att få mycket gott tillbaka till svensk skola i form av större möjligheter att följa elevernas kunskapsresultat och resultaten i den svenska skolan men också större möjligheter att fokusera på det som är kärnuppgiften, nämligen undervisning. Jag vill tacka för att ha lyft den här viktiga frågan och för engagemanget i frågan om digitaliseringen av de nationella proven. Vi är helt överens om att det är någonting som svensk skola behöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2020/21:132 En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 2020/21:3929 av m.fl. (V) 2020/21:3936 av m.fl. (SD) 2020/21:3940 av m.fl. (L) 2020/21:3943 av m.fl. (M) 2020/21:3952 av m.fl. (KD) 2020/21:3958 av m.fl. (C) med anledning av skr. 2020/21:117 om Sidas garantiverksamhet 2020/21:3897 av m.fl. (M) 2020/21:3902 av m.fl. (SD) § 19 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2020/21:633 Kvotering av kvinnor av (SD) till statsrådet (MP) § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:2471 Utredningen om enklare regler för mikroföretag av (M) till näringsminister (S) 2020/21:2472 Antibiotikaanvändningen i den globala djurhållningen av (M) till statsrådet (S) § 21 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2020/21:2213 Kompensation för kollektivtrafiken av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2227 SJ:s uppsägelse av avtalet med av (SD) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2269 Trafiken i av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2297 Statens ansvar för regionaltågen i av (M) till infrastrukturminister (S) 2020/21:2313 Förenklingar för solcellsinstallatörer av (M) till näringsminister (S) § 22 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 39 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 81 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Meddelande om debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellation 2020/21:558 om klimatsäkring av utsatta städer 1 Miljö- och klimatminister (MP) 2 (M) 3 Miljö- och klimatminister (MP) 4 (M) 5 Miljö- och klimatminister (MP) 6 (M) 7 Miljö- och klimatminister (MP) § 7 Svar på interpellation 2020/21:582 om effekter på biologisk mångfald av vindkraftverksutbyggnad till havs 8 Miljö- och klimatminister (MP) 9 (SD) 10 Miljö- och klimatminister (MP) 11 (SD) 12 Miljö- och klimatminister (MP) 13 (SD) 14 Miljö- och klimatminister (MP) § 8 Svar på interpellation 2020/21:568 om hyrköp och ombildning till ägarlägenheter 15 Justitie- och migrationsminister (S) 16 (M) 17 (M) 18 (M) 19 Justitie- och migrationsminister (S) 20 (M) 21 (M) 22 (M) 23 TREDJE VICE TALMANNEN 24 Justitie- och migrationsminister (S) 25 (M) 26 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2020/21:576 om trygghet för alla kvinnor 27 Justitie- och migrationsminister (S) 28 BORIANA (M) 29 Justitie- och migrationsminister (S) 30 BORIANA (M) 31 Justitie- och migrationsminister (S) 32 BORIANA (M) 33 Justitie- och migrationsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2020/21:593 om stöd till återvandring för invandrare i utanförskap 34 Justitie- och migrationsminister (S) 35 i (SD) 36 TREDJE VICE TALMANNEN 37 Justitie- och migrationsminister (S) 38 TREDJE VICE TALMANNEN 39 i (SD) 40 Justitie- och migrationsminister (S) 41 i (SD) 42 Justitie- och migrationsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2020/21:600 om tillväxt och ökad operativ militär förmåga 43 Försvarsminister (S) 44 (M) 45 Försvarsminister (S) 46 (M) 47 Försvarsminister (S) 48 (M) 49 Försvarsminister (S)