prot · H80967 · 2021-01-20 00:00:00 — Ett viktigt förslag är det som jag tog upp i min tidigare replik till om klimatavgifter, alltså att se till att man för varor som importeras från till exempel får betala samma kostnad för koldioxidutsläpp som . Det ska inte gå att konkurrera genom att sabba för klimatet. De länder som gör minst för klimatet ska inte ha fördelar av det, utan vi måste ha en jämn spelplan. Det andra förslaget från kommissionen som jag vill ta upp är det som jag tidigare tog upp om en due diligence-lagstiftning. Kommissionen tycker alltså att det ska bli lag på att EU-företag ska följa FN:s principer om mänskliga rättigheter och ta hänsyn till miljön inom hela sin leverantörskedja. Anledningen till att kommissionen lägger fram förslaget är att det på vissa platser förekommer barnarbete, regnskogsskövling, tvångsförflyttningar av urfolk, föroreningar och löner som man inte kan överleva på i produktionen. Och det har tyvärr blivit än värre nu i coronatider. En majoritet av företagen i är positiva till denna lag, många svenska företag har ställt sig bakom den och civilsamhället driver en aktiv kampanj. Därför vill jag ta möjligheten att tydligt lyfta denna viktiga fråga. Det är viktigt att driver på för klimatavgifter och för en företagslag om mänskliga rättigheter och miljö. behövs i EU, och EU behövs i världen. 117 (M) replik: Jag tänkte återkomma till klimatkrisen, som är ett av de största problem vi har just nu – ett av flera, får man tyvärr säga. Tyvärr har vi en regering som inte har drivit en tillräckligt klimatsmart politik, utan vi har sett att utsläpp inte har minskat i den takt som behövs. EU har höjt sin ambitionsnivå, vilket är bra. ska vara drivande i detta; det har jag sagt . Men för att återkoppla till har det i den här kammaren märkts att inte har varit tydlig. Det har den inte heller varit när det gäller sociala frågor, som vi har varit inne på – för att uttrycka sig milt. Här i kammaren är alla numera bekanta med ordet sifferbingo. Det finns andra ord: förvirrande, två olika linjer eller rent av hyckleri. Jag vill därför fråga om hon stöder regeringens och linje att utsläppen ska minska med till 2030. Det har varit lite oklart. Är det 55, ? 118 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag skulle vilja säga att det inte har varit otydligt, utan vi har sagt med sikte på . har också i drivit att detta behöver gå i linje med vetenskapen. Även statsministern har gjort uttalanden i medierna om att det verkligen behöver skärpas. När allianspartier lanserar begreppet sifferbingo och så vidare undergräver det bara förtroendet för politiken. Vi från regeringen tar ansvar för vår politik: med sikte på . Det är ingen oklarhet där. 119 (M) replik: Här är faktiskt vi och helt överens. Det är de här olika budskapen som har givit en oklarhet och en otydlighet. Det är det som är förvirrande. har nått en överenskommelse om ett mål om , och det är som sagt bra och en stor och kraftig ambitionshöjning. Problemet för och regeringen är att man inte förstår att när nu till exempel har anslutit sig till de och ska göra en omställning handlar det om kärnkraft. Det var ett medskick jag hade tidigare till och som jag också tog upp i mitt anförande: Ska vi komma bort från beroendet av kolkraft och rysk gas och minska våra utsläpp är kärnkraften en del av detta. Jag vill därför fråga om man ser det här och om kärnkraft helt enkelt kan vara en lösning för omställningen i klimatet. 120 (MP) replik: Tack för frågan, ! När det gäller kärnkraft måste jag säga att det är fascinerande att se hur otroligt mycket energi partierna lägger på detta i EU-sammanhang. Jag kan förstå att det är en fråga man lägger tid på i den nationella politiken, men i EU-sammanhang är det ju en nationell kompetens och egentligen en randfråga, så att säga. Det är teknikneutralitet som ska gälla, och den nationella kompetensen gäller. Detta tycker jag är ett sätt för att driva en nationell inrikesfråga i EU-debatten. Och nej, vi anser inte att kärnkraft behövs nationellt. 121 (V) replik: kommer att ansöka om medel ur . ska öronmärkas för klimat och miljö, ännu mer om man räknar in andra fonder. Det jag undrar är om kommer att öronmärka pengar för nya klimatsatsningar eller om regeringen kommer att använda detta för redan intecknade budgetposter som exempelvis omställningsstöd. Åtminstone var det detta finansministern utvecklade i senast. Min fråga är också hur regeringspartierna tänker uppnå EU:s mål om att återhämtningsinstrumentet ska leda till att EU efter covid-19 blir mer miljövänligt, digitalt och resilient och bättre anpassat till nuvarande och kommande utmaningar. 122 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det är inte utan nu som ska öronmärkas. De pengarna ska användas för att helt enkelt sänka utsläppen konkret i atmosfären. Det blir olika projekt och investeringar. Här har ju en lång historia och tradition av att jobba på ett framsynt vis med innovationer och leda utvecklingen framåt. Ett exempel är Hybrit, stål utan kol, som har blivit tongivande i EU och är någonting som kommer upp i många sammanhang. Vi kommer att fortsätta att jobba på och driva på för det. Det här med en grön återhämtning efter är otroligt viktigt. 123 (V) replik: Tack för svaret, ! Det stämmer precis att det är . Jag är nöjd med svar, men jag är också orolig för att denna bild kanske inte riktigt delas av regeringen. Jag vill återigen påpeka att finansministern när hon senast var i bara pratade om att söka pengar för det som vi redan har gjort – olika fonder, utbetalningar, förändringar och extrabudgetar. Vi har fortfarande inte sett någonting som går till klimatet. För är det väldigt viktigt att vi nu använder krisen, om man kan uttrycka det så, till att bli mer klimatvänliga. Jag delar som sagt den bilden med , och det är jag glad över. Frågan är om jag delar den med regeringen. 124 (MP) replik: Det är nog min uppfattning att detta också är regeringens linje. Vi har till exempel , som inte bara kommer andra länder i EU till del utan också . Där har det fattats ett beslut, men i och med att det dröjde innan budgeten var helt klar har de pengarna inte kunnat landa , så att säga. De kommer framöver. Där finns det diskussioner med många län och regioner runt om i . jobbar med att bereda ett uppdrag. Olika regioner har också uppvaktat om att just deras region ska få ställa om till olika former av industrier som vill minska sina utsläpp. Jag vill också lyfta fram detta med climate tracking. Det är någonting som har drivit genom hela EU-debatten. Det betyder att man ska kunna bevisa att pengarna verkligen går till klimatåtgärder. Där har det nu kommit ett väldigt mycket skarpare regelverk på plats, och det är vi väldigt nöjda med. På så sätt blir det klimatpengar på riktigt i hela EU. 125 (KD) replik: Frågan om taxonomi, som handlar om hållbara investeringar, har varit uppe i utskottet och i . Vi kan konstatera att förslag hotar svensk kärnkraft men också svensk vattenkraft, som man inte anser som en hållbar investering. Hur ser på att även inkludera svensk vattenkraft? 126 (MP) replik: måste jag säga att jag i denna fråga inte är superinsatt i alla detaljer. Jag ska svara så gott jag kan. Det jag kan säga är att stöder syftet med taxonomin: att ställa om till ett hållbart samhälle och minska klimatutsläppen. Taxonomin har dock brister, och det är någonting som har påtalat. Statsministern har gjort det, och det har också påtalats på olika ministermöten. har också ett remissvar skickats in till , vilket jag tror även finns på regeringens hemsida. Det huvudsakliga här är att taxonomin ska gå i en hållbar riktning och inte motverka hållbarhet. Det är otroligt viktigt. Här har regeringen haft breda remissrundor med olika organisationer och aktörer. Den har lyssnat på partier och driver en aktiv linje. 127 (KD) replik: Vi får väl hoppas på regeringen. Vi försöker i alla fall driva på för att vi ska kunna bevara och säkra vår svenska energiförsörjning och för att investeringsfrågan ska lösa sig. Jag hoppas att också kan ansluta sig till att det bör ingå i det som kallas för taxonomi. Jag har en annan fråga som berör en tidigare diskussion här med och . Det handlar om mänskliga rättigheter i företag och utveckling. Vi hade frågan uppe i arbetsmarknadsutskottet, och då handlade det, som vi uppfattade det, om att man även skulle gå in på bolagsordning. Efteråt fick vi en förklaring från departementet om att regeringen är för det som kallas due diligence men inte för att reglera bolagsordningen. Det är också det som oftast är svaret från företagen på EU-nivå. Min fråga är: Hur ser här i på att det här blir en uppdelning från regeringens sida? 128 (MP) replik: Jag skulle vilja säga att det är vettigt att hålla isär dessa båda. Vi har ännu inte landat analysen av vad bolagsordningsdelen egentligen innebär. Där är det inte riktigt klart. Vi anser att det är väldigt viktigt att gå fram med due diligence på en gång, och vad gäller den andra biten behöver analyser göras. Det är fortfarande oklart. Det skiljer sig också väldigt mycket från hur det ser ut i . Därför behöver man titta på det ordentligt. Jag skulle vilja säga: Gå fram med due diligence, men vad gäller det andra behövs det analyser innan vi kan svara på frågan. Den EU-politiska debatten var härmed avslutad. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet och som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. vice talmannen förklarade valda till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:301 Interpellation 2020/21:301 Konsekvensanalyser i utlänningspolitiken av i (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:304 Interpellation 2020/21:304 Ordningen i svenska domstolssalar av Boriana (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:308 Interpellation 2020/21:308 Covid-19-smitta på våra tunga anstalter av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:309 Interpellation 2020/21:309 Efterkontroll i utlandet av krigsmateriel av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:310 Interpellation 2020/21:310 Åtgärder för arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:81 till trafikutskottet 2020/21:83 till finansutskottet 2020/21:3807 och 3811 till socialutskottet 2020/21:3806, 3822 och 3829 till socialutskottet 2020/21:3808, 3821 och 3825 till finansutskottet 2020/21:3809 och 3826 till skatteutskottet 2020/21:3818, 3823, 3827 och 3831 till justitieutskottet 2020/21:3819 till utbildningsutskottet 2020/21:3812, 3817, 3824, 3828 och 3830 till justitieutskottet 2020/21:3815 till försvarsutskottet betänkande 2020/21:UU7 129 (SD): debatterar vi utrikesutskottets betänkande om yttrandefrihet. Det är en ytterst angelägen fråga så här i coronatider. Vi ser att allt fler länder har valt att på olika sätt stänga ned sina verksamheter. Vi har sett befogade nedstängningar i syfte att rädda liv och hälsa, men vi har också sett obefogade sådana, främst i totalitära stater där man sett sin möjlighet att ytterligare begränsa människors frihet. När vi , tack vare vaccin, förhoppningsvis har börjat se början på slutet av pandemin är det oerhört viktigt att vi noggrant följer dessa frågor. Yttrandefriheten är en fundamental mänsklig rättighet som vi inte kan kompromissa bort, ej heller under eller efter kristider. Yttrandefriheten är ett av fundamenten för att demokrati över huvud taget ska kunna fungera och för att olika individer fullt ut ska kunna delta i ett fritt samhälle som fria medborgare. har vi blivit alldeles särskilt påminda om vikten av dessa frågor. Jag talar naturligtvis om vad som hänt den ryske oppositionspolitikern – mannen som med all sannolikhet utsattes för ett mordförsök av Putins ryska säkerhetstjänst FSB men som mirakulöst nog kunde räddas efter att planet han befann sig på nödlandat och att han senare kunde få vård på ett tyskt sjukhus. I förrgår reste den obeskrivligt modige Navalnyj tillbaka till efter en längre tids rehabilitering. Detta gjorde han trots vetskapen om risken att möta Putins lakejer än en gång med allt som det innebär. Han åkte dit för att han tror på det han kämpar för, och det gjorde han efter att själv ha lyckats avslöja de agenter som försökt mörda honom. Inte helt oväntat väntade poliser på flygplatsen i när han landade, och han fördes snabbt iväg till fängelset – ni får ursäkta mitt uttal. Han anklagas, likt så många andra oppositionella i , av myndigheterna för brott som han med största sannolikhet inte har begått. I sammanhanget kan det vara värt att nämna att det är samma fängelse som visselblåsaren mördades i 2009. Och visst finns där ytterligare en likhet. Navalnyj kan utgöra ett rejält hot inför det parlamentsval som ska hållas i då han har lyckats nå unga väljare genom virala videor där han också har avslöjat korruption bland eliten. Han har mer än 2 miljoner följare på Twitter. Navalnyj är, enligt Magnitskijs tidigare medarbetare , Putins värsta mardröm. Det är alltså inte särskilt konstigt att vill bli av med honom. Låt oss tillsammans hedra den modige Navalnyj. Hans spektakulära och självuppoffrande kamp för demokrati och yttrandefrihet måste fortsätta oavsett om han är fängslad eller inte. Det är till följd av historier som den om Navalnyj som vi sverigedemokrater återkommande har lyft fram vikten av att utöka arbetet för att skydda oppositionspolitiker och journalister som far illa i . Utvecklingen i har sedan Putins tillträde som bekant gått i en demokratiskt mycket negativ och auktoritär riktning. Landet kan närmast beskrivas som en diktatur , då man använder sig av verktyg som lagstiftning, propaganda och politiskt inflytande över rättsapparaten i syfte att begränsa, skrämma eller stoppa den politiska oppositionen – i värsta fall använder man sig även av statssanktionerade mord, som vi nu har sett försök till. Enbart möjligheten att välja olika politiska partier i ett val gör inte att det är vare sig rättvist eller fullt ut demokratiskt. Situationen för oliktänkande och regimkritiker är och har länge varit mycket besvärlig i , milt uttryckt. Frågan jag nu tänkte ta upp rör egentligen inte det här betänkandet, men det är ändå relevant att lyfta frågan denna dag, inte minst mot bakgrund av vilket fängelse som Navalnyj nu har förts till. Jag förstår inte att vi inte kan enas i denna kammare om införandet av nationella Magnitskijsanktioner i . Det bör finnas en majoritet som är positiv till detta, och det börjar bli tröttsamt med bortförklaringar om att vi inte har det när frågan om riktade, nationella sanktioner lyfts. Det är bara att införa. Varför invänta det tröga maskineriet i EU? Det är naturligtvis glädjande om vi kan försöka få till stånd EU-gemensamma sanktioner, men det räcker inte och det går för långsamt. Låt oss återgå till det här betänkandet. Huvuddelen handlar om den oberoende som ska utvärdera regeringens agerande för att få de fängslade svenska medborgarna och frisläppta. Det är minst sagt angelägna frågor, och det är mycket positivt att ett enat utskott kan stå här och rikta detta tillkännagivande till regeringen. Det är hög tid att sammanställa de olika insatser som har gjorts för dessa svenskar för att på ett prestigelöst sätt få en komplett analys av vad som har gjorts, vad som kunde ha gjorts annorlunda och vad som inte har gjorts i dessa fall. Vi måste helt enkelt säkerställa att hanteringen varit korrekt och, av de erfarenheter som finns, förstå hur den här typen av fall kan hanteras . Sorgligt nog lär sådant här ske även då. Med det sagt skulle jag vilja yrka bifall till reservation i betänkandet, reservation 1. 130 (V): genom historien har försök gjorts av vapnets makt att kuva ordets makt. Men människors idéer och tankar är alltid i längden starkare än vapnet. Yttrandefriheten är ständigt under hot, såväl i som i världen i stort. valde utrikesutskottet att bryta ut delen om yttrandefrihet ur vårt betänkande om mänskliga rättigheter för att återkomma till frågan och till tillkännagivandet som sker om en kommission om den tysta diplomatin. Allting började , långt innan coronapandemin helt dominerade den politiska debatten. I en intervju uttryckte moderatledaren att han tyckte att det skulle tillsättas en kring vad som hade gjorts i fallet med bokförläggaren . Jag stötte ihop med . Vi växlade några ord, och jag berömde honom för det goda förslaget. En tid gick men inget skarpt moderatförslag om kommissionen presenterades. Så när det var dags för utrikespolitiska debatt sa jag i ett replikskifte med att stödde förslaget och undrade när tänkte lägga fram det. Plötsligt blev det fart i det moderata maskineriet, och lade ett så kallat utskottsinitiativ på utrikesutskottets bord. hade coronapandemin slagit till med full kraft mot . Ett omfattande konsulärt arbete inleddes på för att få hem alla tusentals svenskar som befann sig runt om världen som reserestriktioner infördes världen över. Att i detta läge extra belasta UD:s konsulära avdelning med frågeställningar om två av deras svåraste fall kändes såklart orimligt. valde att slå av på takten och låta frågan om en kommission vila . pågick ändå samtalen mellan partierna, och fler och fler partier lyfte fram att de tyckte att det var en god idé. Kristdemokraten tryckte på för att fall också skulle vara en del av kommissionens arbete, bland annat i en replik i just när jag och moderaten hade skrivit om behovet av en oberoende kommission för fall. hade tankar på att undersöka även fall lyfts fram i motioner av såväl och som av en grupp ledamöter i i en flerpartimotion som avvisats av utrikesutskottet. Det är ett resultat av den goda dialogen mellan partierna att vi står med ett enigt tillkännagivande från partier till regeringen om att tillsätta en oberoende för att utreda den tysta diplomatin, framför allt med fokus på fallen och . Utskottet skriver i betänkandet: ”Kommissionen ska ges tillgång till all information, inklusive sekretessbelagd information, och även aktivt söka information från anhöriga, tjänstemän och andra personer som har varit involverade i dessa konsulärärenden. Kommissionen ska redovisa sina slutsatser .” Det är ett viktigt beslut vi fattar . Den tysta diplomatins stora fördel är just att den är tyst, men tyst betyder också att en oberoende granskning av vad som görs inte sker. Det är något som civilsamhällesorganisationer, som Reportrar utan gränser, har påtalat. I och med dagens beslut lämnar över pennan till regeringen. är det regeringens ansvar att i dialog med partier tillsätta en kommission och formulera direktiv för dess arbete . Det är ett tungt och viktigt ansvar som behöver tas av regeringen för att trovärdighet ska råda. Jag ska då kort tala om de två fallen. När hela världens blickar var riktade mot efter attacken passade diktator på att gripa en grupp ledande politiker som ville föra landet i en demokratisk riktning. En som också greps var journalisten och författaren , som i sin nystartade tidning hade publicerat politikernas upprop. hade tidigare flytt och blivit medborgare i , men han hade nu återvänt till för att bidra till en positiv utveckling i landet, där de politiska vindarna hade vänt. Gripandena innebar att den demokratiska utvecklingen avbröts, och är en diktatur där den tidigare gerillaledaren alltid har sista ordet i alla sammanhang. Efter massakern på 1989 blev svensk medborgare. Han jobbade med lite olika saker och projekt men blev till slut bokförläggare och författare. Han startade ett bokförlag med bas i . Där fanns en marknad för politisk satir och realistisk fiction om de kinesiska politiska ledarnas lyxliv, med texter som var förbjudna på andra sidan sundet i . Genom dåvarande självstyre och demokratiska rättigheter, som yttrandefrihet, kunde växa och öka sin försäljning, framför allt till kinesiska turister. Men så krympte demokratin. slogs ned brutalt, och de som stod upp för det fria ordet förföljdes alltmer. fick den kinesiska regimen fatt i genom att kidnappa honom i hans semesterbostad i , föra ut honom ur landet och flyga honom till . Där har han sedan åtalats i skenrättegång och frisläppts för att sedan gripas, dömas och fängslas på nytt. Mycket mer kan sägas om de båda fallen. En hel del har tidigare dokumenterats i böcker, artiklar och reportage. Men har arbetet med den tysta diplomatin för och granskats. Det ska nu äntligen ske. Avslutningsvis ska jag säga några ord om reservation i dagens betänkande. Fria medier är en förutsättning för ett demokratiskt samtal där både den politiska och den ekonomiska makten granskas på sakliga grunder. Hot mot journalister och inskränkt pressfrihet är en del av det krympande demokratiska utrymmet och civilsamhällets begränsade utrymme. Jag ser med oro på den utveckling som sker runt om i världen och anser att den kräver ett tydligt agerande från sida. måste, både som enskilt land och som medlem i EU och FN, verka för att pressfrihet och fria mediers handlingsfrihet värnas runt om i världen. I har en ny lagstiftning införts för att ge ryska myndigheter större möjlighet att hindra tillgången till ett fritt internet för dem som bor i . måste därför, både som enskilt land och som medlem i EU och FN, verka för att stärka friheten på internet i . I eritreanska fängelser sitter inte bara . Där sitter hundratals samvetsfångar, journalister och före detta politiker utan att åtal har väckts mot dem. De har inte möjlighet att träffa advokater eller sina anhöriga. måste därför stå upp, som enskilt land och som medlem i FN och EU, och verka för att alla politiska fångar i friges, inte bara . försökte jag och ett antal vänsterpartister besöka Selahattin Demirtas, som är en av företrädarna för det prokurdiska partiet i . I målet Selahattin Demirtas mot vid Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter har dömts för bland annat överträdelser av rätten att utan dröjsmål ställas inför domare. I många delar har regeringen agerat bra och kraftfullt, men måste fortsatt med kraft agera för att få Selahattin Demirtas och andra politiska fångar i frisläppta. Jag yrkar bifall till reservation 2. 131 (L): Yttrandefriheten är vår civilisations största erövring. Det finns nog ingenting annat i vår historia sedan upplysningen och framåt som har påverkat våra samhällen mer än just yttrandefriheten. Den är en förutsättning för vår demokrati. Den är en förutsättning för fri forskning, för vår utveckling i vid mening och för kapitalism och marknadsekonomi. Den är en förutsättning för att människor ska kunna tänka kritiskt och inte bli lurade och manipulerade. Den är självklart också en förutsättning för fred. Det är omöjligt att lösa klimatfrågan utan yttrandefrihet och utan att människor kan kritisera, granska, informera och så vidare. Sedan har yttrandefriheten givetvis en gräns. Man får inte hota. Man får inte trakassera och så vidare. Givetvis finns det en gräns i en rättsstat. Men yttrandefriheten som princip – att man har rätt att yttra sin åsikt, rätt att säga emot och rätt att replikera – är ett grundläggande fundament. Ett demokratiskt och modernt samhälle kan inte existera utan yttrandefrihet. Detta gör också att yttrandefriheten är det största hotet mot förtryck. Därför hatar diktaturer yttrandefrihet.