prot · H9098 · 2021-09-22 00:00:00 — 27 (M): När vi nu fortsätter debattera det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten vill jag nämna att vi har ett digert kunskapsinhämtande bakom oss. Det har visat på den breda ansats som krävs för att förstå hur mångbottnat direktivet är och hur många viktiga verksamheter som är direkt eller indirekt berörda av direktivet. Den kunskapsresa vi har gjort visar också på vikten av helhetssyn mellan utskott. Det är en övning som vi har alltför sällan, vill jag hävda. De inspel vi har fått från olika myndigheter visar dessvärre på att samsynen dem emellan brister. En ökad politisk tydlighet efterlyses när det gäller hur vattenförvaltningen bör vara organiserad. Det är en fråga som tas upp i en utredning, som dessvärre har legat på regeringens bord . Det är olyckligt, för detta är som sagt efterfrågat. Genomförandet av vattendirektivet visar också lite på den svenska , när vi i jämförelse med andra EU-länder inte utnyttjar eller använder de undantag som faktiskt ger. Självklart ska vi ha ambitiösa åtgärdsprogram för att kunna säkerställa en god vattenmiljö, men det är också viktigt att vi väljer en ambitionsnivå som är bättre anpassad till våra förutsättningar vid genomförandet. Det innebär inte att kvaliteten på svenskt vatten ska sänkas men att åtgärder som gör störst nytta i relation till miljö och samhällsekonomi ska prioriteras. Det är faktiskt också något som lagen föreskriver, nämligen att åtgärdsprogrammens konsekvenser ska bedömas ur såväl ekonomiskt som miljömässigt hänseende. Här finns ganska mycket att önska, och är det fjärde gången som åtgärdsprogram läggs fram. Men vad har vi lärt oss? Om vi ska träffa rätt ställer det stora krav på lokal kännedom. Men det var en sak som framstod ganska klart i samband med våra hearings: Lokala bedömningar hade förvisso varit önskvärda. Men de låter sig inte riktigt göras, för man saknar data. Även den regionala kompetensen nämndes från . Vi moderater tycker att det borde vara ganska lätt att åtgärda. Det handlar om att faktiskt samverka och dela data. Det är också viktigt för att öka tilliten till och transparensen i bedömningarna att dessa fakta kommer fram. Det är nämligen otvetydigt så att genomförandet av de planerade åtgärdsprogrammen kostar. Det är också skälet till att några kommuner har begärt att regeringen ska pröva åtgärdsprogrammet. De påpekar att nuvarande förslag innebär stora kostnadsökningar när det gäller va-systemen. Det handlar om vattenkraften men också om lantbruket. liksom kulturutskottet har också framhållit att förslaget kommer att få stora konsekvenser för kulturmiljöer, där tusentals dammar ska anpassas till de nya miljökraven. De menar därför, i likhet med utskottsinitiativets punkt 2, att de här åtgärdsprogrammen måste ta hänsyn till alla nyttor. De ska göra tillgängliga undantag och tillämpa mindre stränga krav till exempel i miljöer med höga kulturvärden, produktiva jordbruksområden och vattenförekomster. Annars riskerar kraftverk helt enkelt att avvecklas eller att inte kunna få effektiviseras och höja sin reglerkraft. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten till jordbruket har vattenmyndigheterna uppskattat att kostnaderna för övergödningsåtgärderna kommer att uppgå till nästkommande period. Pengar kommer inte från himlen – lantbruket ska bekosta en dryg tredjedel på egen hand medan resterande ska kunna täckas upp av ersättningssystem. Det beror dock på hur mycket pengar som pumpas in i ersättningssystemen, och det beror också på hur pass trovärdiga de här beräkningarna är. Detta vet vi först i efterhand. Vi moderater tycker i alla fall att det är en alldeles för hög kostnad att belägga jordbruket med, och vi befarar att det kommer att få stora konsekvenser för lantbruksföretagarna. Vi ser också att detta går stick i stäv med den livsmedelsstrategi som vi har varit överens om att anta, där vi säger att vi ska ha ökad konkurrenskraft och ökad lönsamhet i jordbruket. I sammanhanget måste vi också lyfta ett faktum som kom fram under hearingarna, nämligen att det i inte finns ett enda jordbruksområde som klassas som kraftigt modifierat. Det här innebär inte att det är alldeles bedrövligt, men det handlar om att man för att kunna friställa odlingsmark som vi nyttjar alltså har behövt dika ur eller dränera på vissa ställen. Hälften av jordbruksmarken, menar , har krävt dränerande åtgärder. Detta är vad det här handlar om, och det är också någonting som man i andra medlemsländer faktiskt benyttjar sig av. Men i finns det inte någonstans. Det finns också en stor oro för att de här åtgärdsprogrammen kommer att slå hårt mot den småskaliga vattenkraften. hade varit på besök och har en hög tilltro till deras möjligheter att hantera det här, och det får vi väl önska. Men det är klart att detta har betydelse för den lokala elproduktionen, kanske inte minst i , där vi har brist på el. Det är faktiskt så att trots de tillkännagivanden som har riktat till regeringen – hade en lång drapa om detta – har regeringen inte agerat, och det är därför som civilutskottet pekar på de här exemplen. Det finns alltså en hel del småskalig vattenkraft som till följd av hårda krav på miljöanpassning och omprövningar av tillstånd kanske till och med har fått stänga ned, och därför går den tillskottsenergi som vi så väl behöver bort. Detta är inte hållbart. har tydligt framhållit för regeringen att när det gäller vattenförvaltning ska möjligheter till undantag och även förklarande av vissa vattentäkter som kraftigt modifierade användas fullt ut. Det framgår dock från hearingarna och de inspel vi har fått att det här är någonting som regeringen och myndigheterna använder just på vattenkraft men inte i några andra sammanhang. Här behövs ett omtag. Intressant i sammanhanget är att man också studerar den metod som vattenmyndigheterna använder när de tittar på hur olika verksamheter måste minska sina utsläpp. till vattenförekomsten i ett visst område ser man att miljökvalitetsnormen säger si och så och därför måste vi reducera utsläppen x, y och z, och så lämnar man ut detta procentuellt på de verksamheter som är berörda. Så långt verkar det väl bra, men när en verksamhet sedan ska ansöka om tillstånd för att man vill utöka sitt arbete eller sin verksamhet slår det till. Då visar det sig nämligen att man inte tar några hänsyn till vad den här utövaren redan har gjort för att minska sina utsläpp, och man tar heller inte hänsyn till hur det ser ut i omgivningen. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten Det här har fått som konsekvens att till och med i ett yttrande till mark- och miljödomstolen säger att modellen visar att man inte tar någon hänsyn till om det är tekniskt möjligt eller samhällsekonomiskt rimligt att uppnå de här reduktionsbetingen. Detta är underlag som vi alla har fått ta del av. Den här typen av konsekvenstänk är ju någonting som vi från har efterlyst att regeringen ska få med i sin besluts- och ansvarskedja. Det har vi dock inte fått se. Avslutningsvis, fru talman, vill jag rikta ett stort tack till , som har väckt detta utskottsinitiativ. anser att det var välbehövligt, och vi hoppas att det ska tydliggöra syn på hur det vidare genomförandet av vattendirektivet ska åtgärdas och utvecklas. 28 (S) replik: Jag har noterat att stöder utskottsinitiativ angående genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltningen är kritisk och tämligen komplicerad tänkte jag inledningsvis ställa några principiella frågor till . Fastslaget av konstitutionsutskott är syftet med utskottsinitiativ i att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring. Inget av detta, fru talman, ryms i utskottsinitiativ om vatten, som spär på den rasande mängd av utskottsinitiativ som just nu sker i vår riksdag. Jag kan visserligen förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt lockande för enskilda ledamöter och partier, men långsiktigt är det här dåligt, speciellt för partier som anser sig vara statsbärande. Vi bör ta tillfället i akt till eftertänksamhet. Mina frågor till är: Hur tänker kring att flera frågor i detta utskottsinitiativ inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden? Vad tycker kring praxis att avvakta med att göra diverse utspel innan utskott har lyssnat på varandra, fastställt vad vi vill och justerat ärendet? Hur tänker kring att verktyget utskottsinitiativ nu vilt används i på ett sätt som det inte var tänkt? 29 (M) replik: Tack, , för ditt engagemang i gamla statuter och förordningar! Något som glömde att nämna är att utskottsinitiativ faktiskt är en demokratisk rättighet som finns inskriven i riksdagsordningens 9 kap. 16 §. Det här är en möjlighet som vi från har för att styra regeringens arbete. Det kan vi inte neka någon. Jag tycker att det är positivt att det kommer fler utskottsinitiativ. Dessa har inte direkt haft att göra med några lagändringar som har föreslagits och som därmed skulle påverka beredningar, utan det har mer varit utpekande av riktningar i de utskottsinitiativ som är lagda. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten Jag föreslår dock att vi faktiskt håller oss till förslaget om ramdirektiv. Förresten, jag glömde en sak, fru talman. undrade nämligen vad det spelar för roll – det kommer ju förmodligen inte att ge någon effekt alls. Och det är väl precis detta som det handlar om: ondgör sig över att det finns tillkännagivanden . Men faktum är att regeringen inte har levererat på dem, och det är därför som vi tar till det här verktyget en gång till. Jag har ett litet fönster för att ändå ställa en fråga. Under hearingen fick vi höra att man efterlyser politisk tydlighet i vattenförvaltningen och i vem som har ansvar för vad. Det finns en utredning som har legat på regeringens bord . När kommer den? 30 (S) replik: Jag får väl ändå artigt tacka för icke-svaren från . Jag önskar att vi kan hålla oss till praxis och arbetsordningar i . Jag vill som socialdemokrat se genomarbetade och avvägda förslag, det vill säga arbete för fler jobb, en rättvis klimatomställning som alla kan vara med på, hållbara vattendrag, smart energi och livsmedelsproduktion. har dock valt att komplettera med ett tillägg, ett så kallat särskilt yttrande. I detta tillägg levererar följande avslutande rader: ”Det innebär inte att kvaliteten på svenskt vatten ska sänkas men att åtgärder ska prioriteras till de områden där de gör störst nytta i relation till miljö och samhällsekonomi.” För min del är detta floskler! De är direkt motsägelsefulla. Av 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om vårt vatten, och vi har haft bred uppslutning i riksdag angående dessa mål. Många statliga och offentliga utredningar i har berört vattnets förvaltning och dess organisation, och arbete pågår just . Bland alla aktörer, skickliga myndigheter, regeringen med flera – vad är det för magiskt trollspö har? borde kunna ge ett hyfsat svar om detta. Vad är det som borde prioriteras enligt utan att sänka kvaliteten på svenskt vatten? 31 (M) replik: Faktum är att miljö- och jordbruksutskottet gjorde ett tillkännagivande där utskottet sa att vattendirektivet bör förenas med arbetstillfällen i hela landet, med konkurrenskraftigt jordbruk och med andra miljömål samt att samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärdsprogrammet bör analyseras. Detta står i betänkandet, och det är ett faktum. Redan då efterlyste miljö- och jordbruksutskottet att vi skulle göra mer av samhällsekonomiska analyser. Det är något som faktiskt inte sker. När kommissionen till viss del kritiserar åtgärdsprogram visar det sig att man gör det därför att det saknas motiv. Det saknas argument för varför man i något läge har gjort undantag från vissa miljökrav. Det här är ett jätteproblem. Det stora problemet är att vi saknar uppföljning och utvärdering. Det är ett instrument som vi alldeles för sällan använder oss av. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten Men detta visar också att när till miljödomstolen skriver att de krav som ligger på verksamheten, ett vattenreningsverk, inte går att förverkliga raseras all tilltro till att vi ska leva upp till målet Rent vatten. säger att det inte finns någon samhällsekonomisk analys eller miljömässig analys. Det är illa, . 32 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Debatten handlar om EU:s vattendirektiv och införlivningen av dessa EU-bestämmelser i . Det handlar om vattenmiljö och vattenkvalitet. Konkret handlar det om ett utskottsinitiativ som ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet har rest med anledning av åtgärdsprogram framtagna av vattenmyndigheterna. Det handlar alltså om det praktiska införlivandet av EU-direktivets bestämmelser. välkomnar att har lagt fram förslaget till utskottsinitiativ och att det ska leda till att regeringen ska ompröva dessa åtgärdsprogram på ett sätt som gör att åtgärderna ska få bättre balans. Vi ställer oss bakom initiativet. Vi välkomnar också att initiativtagarna och utskottet har hörsammat önskan om att inkludera kulturarvsfrågorna i hanteringen och att höra . Även kulturarvet hotas av den nuvarande svenska tillämpningen av EU:s vattendirektiv. Det blev tydligt i föredragningarna. Men varför är vi negativa till åtgärdsprogrammen och så positiva till en omprövning? Jo, vattenmyndigheternas åtgärdsprogram är ensidiga och klarar inte av att tillräckligt beakta värden som står i konflikt med vattenkvaliteten. Därmed ser programmen ut att få stora negativa konsekvenser för bland annat jordbruk, vattenkraft och kulturvärden samt i förlängningen för landsbygden. En regeringsprövning som väger av mellan dessa värden är alltså av nöden tvungen. Detta är ingen ny företeelse. Även vid den förra förvaltningscykeln för ett halvdussin år sedan var vattenmyndigheternas åtgärdsprogram obalanserade, och en regeringsprövning var nödvändig. Den gången var det som reste krav på en regeringsprövning. Denna prövning ändrade sedan utfallet på ett positivt sätt. Det var bra. När utskottet hörde berörda myndigheter bekräftades uppfattning att systemet för avgörande av åtgärder i under EU:s ramdirektiv för vatten inte fungerar väl för att göra just politiska avvägningar. Vi kan alltså inte bara skylla på myndigheterna. Inte heller fungerar anpassningen av åtgärder för det enskilda fallet tillfredsställande. Det har vi hört tidigare. Hela systemet bör alltså ändras. Det blir ju tokigt varenda gång. har alltså skapat ett system för införlivande av EU-direktivets regler som fungerar mycket dåligt för avvägningar, och detta var en återkommande kritik från flera av de myndigheter som vi hade bjudit in till utskottet. Tänk om man skulle göra likadant hemma, till exempel när man köper en bil. Normalt sett sitter man kanske vid köksbordet och resonerar om vilken bil man ska ha. Jo, den ska hålla bra, vara ganska snabb och stark. Den ska förstås vara krocksäker. Lastutrymmet får inte vara för litet. Bilen ska hålla bra, gärna dra lite bränsle och inte rosta för fort, vara någorlunda rymlig och inte för dyr. Man gör en kompromiss mellan alla dessa parametrar. Man gör, helt naturligt, en avvägning. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten Tänk om man skulle köpa bil på samma sätt som vattenregler fungerar . Ja, vi ska ha en snabb bil. Allt annat får vi anpassa efter hand. Hur blir det för familjen? De får ta tåget eftersom det ryms bara en person i bilen. Det får bli takboxen. Bilen drar så mycket bensin att vi inte har råd att köra den. Och bilen är dyr att köpa, så vi får sälja huset. Inte heller går det att sova i bilen. Skämt åsido – vi får nog inse att vi får ta in lite köksbordsrealism i våra vattenregler. anser att en utredning och en rejäl genomgång behövs när det gäller såväl vattenregler som mycket annan miljölagstiftning. Det är ju väldigt viktigt att vi ser till att vi kan få fungerande avvägningar mellan olika värden. Detta är helt centralt – annars får vi oväntade effekter, som i det nu aktuella exemplet med Cementa. Det finns en aspekt till i detta. Visst finns det vissa vattenmiljöproblem i , men EU:s vattendirektiv är skapat främst mot bakgrund av de större problem som finns i kontinentala . Trots detta har man just där använt sig av undantag som det finns möjligheter till i direktivet. Men har inte alls använt undantag som har att göra med jordbruk och kulturvärden. Det är ju rena rama snurren. Låt oss lyfta blicken. Vad lär vi oss av detta? Jo, vi ska inte alltid vara som överimplementerar EU-regler. Det är det första vi lär oss. Det andra är att vi kanske inte behöver så många EU-direktiv. Ofta blir det bättre om reglerna anpassas till de mycket skilda förhållanden som råder i olika medlemsstater. Ofta skiljer sig också förhållandena just i mycket från den genomsnittliga EU-medlemsstaten; det ska man vara medveten om. Mot bakgrund av detta borde vi dra i handbromsen i EU-samarbetet. Aldrig har det funnits fler EU-direktiv. Aldrig har EU heller haft så mycket makt över och andra medlemsstater, och mer blir det . Det är som ett självspelande piano. Jag har tidigare jobbat med EU-regler för jordbruksfrågor. Detta har varit ett av de områden som har harmoniserats mest. Där har det länge funnits likriktade regler som inte riktigt passar svenska förhållanden. Men likriktningen sprider sig till andra områden. driver en jättekampanj där det med hänvisning till klimat och miljö tas många initiativ som kommer att likrikta miljöarbetet. Eftersom klimat- och miljöpåverkan kan ske i snart sagt alla verksamheter dras de verksamheterna in bakvägen i EU:s detaljreglering. Vattendirektivet och dess införlivande är i sig ett problem som måste lösas, men detta kan alltså även tjäna som ett exempel som pekar på två andra övergripande problem: den svenska överimplementeringen och att det finns för många EU-direktiv. Dra i handbromsen i EU-samarbetet! Vi ska inte ha fler absurda situationer. 33 (S) replik: Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten har jag hört ropa efter handbroms mot EU, men det är en annan debatt. Jag noterar att stöder utskottsinitiativ om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltningen är kritisk och tämligen komplicerad tänkte jag inleda med principiella frågor. fastslog konstitutionsutskott att syftet med utskottsinitiativ i är att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha mycket bred majoritet för att göra något som är tidskritiskt. Inget av detta, fru talman, ryms i utskottsinitiativ om vatten. Det spär också på den rasande mängd utskottsinitiativ vi just nu ser i vår riksdag. Jag kan förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt fräsiga och fiffiga för enskilda ledamöter och partier, men långsiktigt undergräver det här tilltron till arbete. Inledningsvis, fru talman, har jag därför ett par principiella frågor till . Vad tänker om att flera frågor i utskottsinitiativet inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden? Och hur tänker kring att verktyget med utskottsinitiativ nu används så fladdrigt i , som det inte var tänkt? 34 (SD) replik: Tack, , för frågan! är det ju så att regelverket i vattendirektivet förutsätter att någon begär omprövning. Det är detta som utskottsinitiativet går ut på. Det som krävs är att det ska bli en balanserad bedömning, att man ska ta hänsyn till alla undantagsmöjligheter som finns och att det ska göras lokala platsbedömningar. Detta gör att flera viktiga principer i svensk lagstiftning vidmakthålls. Jag tror att utskottsinitiativen ska ses som ett kvitto på regeringens oförmåga. Det som krävs i initiativen är det som saknas hos regeringen och i det regeringen gör. är överordnad regeringen. Det är något som vi vet, men jag undrar om regeringen vet det. Det finns flera exempel på att Socialdemokraterna inte har insett detta. Man regerar gärna i minoritet. Man vill göra överenskommelser och dealar och frysa ut vissa partier för att sätta den demokratiska ordningen ur spel. En annan av frågor handlade om att flera utskott är inblandade i detta. Det är helt naturligt att flera utskott är inblandade, för verkligheten ser ut så. Det är ju därför man måste kunna göra avvägningar mellan olika värden, och det är detta som är kärnan i initiativ. Jag är faktiskt ganska less på de stuprör som finns i den här och på att man inte kan få frågor att leva även i andra utskott så att man får väl balanserade beslut. Jag välkomnar verkligen detta initiativ. 35 (S) replik: Det var ett tämligen otydligt svar. Jag har noterat att stöder utskottsinitiativ. syn på EU är nu väl dokumenterad. I budgetmotion inför ville man däremot kraftigt skära bort medel som på ett eller annat sätt värnar vårt vatten. Bland annat ville man ta bort från . Man ville ta bort från åtgärder för värdefull natur. Man ville ta bort miljoner från . Man ville ta bort som har avsatts till skydd av värdefull natur. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten har valt att komplettera detta betänkande med ett tillägg – ett så kallat särskilt yttrande – på en knapp sida. De avslutande raderna i detta särskilda yttrande lyder: ”Vi anser därför att systemet för avgöranden av åtgärder under EU:s ramdirektiv för vatten bör revideras.” Efter att ha jämfört viljeyttring med medlen i budgeten inför – viljan att revidera hela systemet för avgöranden av åtgärder under EU:s ramdirektiv för vatten – undrar jag vad har för ambitioner för och EU:s vatten över huvud taget. Av 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om vårt vatten. Dessa mål har vi – eller har åtminstone haft – bred uppslutning bakom. Stöder över huvud taget dessa mål? 36 (SD) replik: Vi stöder en förbättring av vattenkvaliteten och vattenmiljön, men det ska ske i balans med alla andra värden som är värda att bevara. Det handlar om förutsättningar för jordbruk, om vårt gemensamma kulturarv, om elförsörjning och vattenkraft och om landsbygdens förutsättningar i vid bemärkelse. blev det en liten omväg i debatten – omvägen togs över budgeten. Men jag ska ändå kommentera detta lite grann. tog upp vissa budgetposter. Posterna i budgeten är inte så många; de är väldigt breda. Det går därför inte att på det viset, utifrån en budgetpost, dra en slutsats om ambitionen för vattenkvaliteten. För att prata om hur vi tänker i budgeten ser vi att nuvarande regering lägger massor av pengar på ineffektiva saker. Vi har inga problem med att skära bort det som är ineffektivt. Men vi lägger i stället fram egna förslag, som visserligen är billigare men som i slutändan är mer effektiva än de förslag som regeringen lägger fram. Vår budget kostar alltså mindre men gör mer nytta för miljön. 37 (C): Vattenmiljön och förbättrande av de svenska vattnen är en oerhört viktig fråga. Säkrandet av dricks- och grundvatten till medborgare och verksamheter är vitalt. Det är viktigt såväl ur miljösynpunkt som för biologisk mångfald och säkrande av liv och hälsa. Vattenresurserna är också viktiga för många verksamheter och för att få vårt samhälle att fungera. Det är också därför som det är så otroligt viktigt med väl avvägd lagstiftning. I samband med energiöverenskommelsen 2016 enades därför , , om en ny lagstiftning kring vattenkraft och vattenmiljö generellt. Det var faktiskt bara som röstade emot den i . Det gör det desto mer uppseendeväckande att när lagstiftningen och överenskommelsen nu ska levas upp till är det inte längre bara som motsätter sig detta. Varken L eller regeringen själv står längre bakom intentionerna. Genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten Vi i har länge sett att något behöver göras. Vi har haft flera samtal med regeringen. Vi har personligen diskuterat genomförandet av lagstiftningen med tre olika miljöministrar. Ingen av dem var intresserad av att leva upp till det som vi hade beslutat om. Det är ytterst anmärkningsvärt. Det fanns därför ingen annan lösning än att gå till , då vi vet att det brådskar eftersom det ska beslutas om vattenmyndigheternas åtgärdsprogram . Det finns inte tid att vänta. Här behöver någonting göras.