prot · H809109 · 2021-04-16 00:00:00 — Covid-19 har slagit hårt mot vårt samhälle och har skördat många liv. Många har behövt begränsa sig. Det har varit nödvändigt att minska smittspridningen. Det är en ekonomisk kris, och den krisen befinner vi oss fortfarande i. Restaurangbranschen är en av de näringar som covid-19 har slagit hårdast mot. Det är en personalintensiv bransch. Att driva restaurang är inte som att driva ett industriföretag där man kan planera produktionen, där ordrarna kommer och där det är långa ledtider. Driver man en restaurang vet man inte när man öppnar eller hur många gäster som kommer . Det kan vara alltifrån noll till flera hundra. Restaurangerna har behövt begränsa antalet matgäster och se till att gästerna håller avstånd. Det har införts ett alkoholstopp, det vill säga att sista servering är . Och måste alla lämna restaurangen. Det är också hårda kontroller och restriktioner. Om man driver en sådan personalintensiv verksamhet och ersättningarna uteblir väntar konkursen runt hörnet. Jag är fullt medveten om att man inte kan rädda allt i en kris genom att tillhandahålla offentliga medel, men man går fram med restriktioner som i princip nästan innebär näringsförbud. Det hade varit mycket bättre om man bara hade sagt till alla restauranger att de skulle stänga igen och bara köra hemleveranser. Sedan hade man kunnat ta fram ett stöd liknande en avbrottsförsäkring eller dylikt. Det finns många alternativ. Men vi är inte där. Trots att många företagare gör rätt för sig har ersättningarna uteblivit. Det har varit en långdragen byråkrati och långa ledtider. Jag säger inte att regeringen inte har gått fram med coronastöd. Det har man gjort, men vad är poängen med stöden om pengarna fryser inne? Lönerna måste ju betalas ut, och räkningar måste betalas. Det här är en personalintensiv bransch. Vi vet att människor förlorar sina jobb där. Restaurangbranschen är en av de branscher med lägst trösklar för att ta sig in, både som ung och som invandrare. Branschen är ett perfekt exempel på hur invandrare som har kommit till har sparat ihop pengar, kanske tagit lån, lånat av sina släktingar eller gått ihop med släktingar för att starta ett företag och därigenom möjliggjort en mycket ljusare framtid för sina barn. Den här branschen har dock tagit väldigt mycket stryk. Det är som sagt en personalintensiv bransch, och vi vet att marginalerna där är väldigt små i normala tider. Inom branschen har man svårt att få krediter. Man lever på små marginaler. Jag vill ställa en fråga till näringsministern. I det skriftliga svaret kan jag läsa att man har påbörjat utbetalningarna för det kvartal som har varit. Men vad är svaret till de restaurangägare som inte har fått sitt permitteringsstöd ? 52 Näringsminister (S): Jag log lite när beskrev många av dem som kommer in i restaurangbranschen som unga och invandrare eftersom jag kände igen mig så väl i det. Så här är det ju. Det handlar inte bara om nyanlända, utan också många unga har det här som sitt första jobb. Jag har både öppnat och stängt restauranger och kan vidimera precis det som pratar om. Man vet inte på förhand hur många gäster man får. Jag lärde mig tidigt i den restaurang där jag jobbade att vädret spelade väldigt stor roll. Om det var soligt gick dagen väldigt långsamt. Eftersom restaurangen låg i ett varuhus gick människor inte in. Om det däremot regnade gick dagen mycket snabbt. Ofta fick man dessutom gå utan lunch; man jobbade på hela tiden. Så här är det. På så vis har den här branschen inte samma förutsägbarhet som industrin. Lägg därtill, fru talman, den tuffa situation som vi har haft på grund av pandemin. säger att vi borde ha stängt ned. Det är ju inte det förslag som hans parti har lagt fram, och jag uppfattar att det har funnits en stor samsyn i att inte gå in i onödiga lockdowns med tveksamma resultat. Vi har sett sådana i en rad andra länder, och det finns inget entydigt svar på om det hade hjälpt. är vi inne i då det här startade. Tyvärr hade det inte bara varit restaurangbranschen som vi hade behövt stänga om vi skulle ha följt förslag. Resebranschen har med något litet undantag och befunnit sig i en kris där mellan av intäkterna är borta. Vi känner alla till hur oerhört tufft man har haft det i kultursektorn. Samma sak gäller andra delar av tjänstesektorn, till exempel hotellbranschen. Vi har försökt införa generella stöd för ett antal branscher för att hjälpa till när intäkterna av olika skäl tryter. Det kan vara på grund av pandemin eller restriktioner. Det kommer vi att fortsätta göra eftersom det är viktigt att se till att friska företag kan överleva. Men, fru talman, under det här året har många av stöden blivit betydligt större än vad vi eller någon annan från början prognostiserade. Vi har nästan fått bygga upp en helt ny verksamhet. Låt oss ta korttidsstödet som exempel. jobbade noll personer med detta stöd, eftersom det inte fanns. jobbar över 500 personer med detta på . Som svar på din fråga om vad vi gör: Vi har skjutit till resurser så att man har kunnat anställa kvalificerade tjänstemän att ta sig an detta. Låt mig ge exempel på vad det har inneburit. öppnades omgången för korttidsstöd . hade man fått in 13 461 ansökningar. Av dessa hade man redan bifallit 4 319 ansökningar till en summa på 699 miljoner, enligt uppgift från . Det är klart att man jobbar på. När blir det fördröjningar? Jo, när det finns oklarheter med ansökan eller när man har svårt att få till en dialog med det företag som har gjort ansökan. Då kan det dröja. Det behöver inte betyda att det är något skumt, men när man använder så stora resurser av skattebetalarnas pengar måste man ändå göra kontroller. 53 (M): Nej, jag är inte för en nedstängning. Jag tog det bara som ett exempel, men låt mig förtydliga det hela. När man säger att det kommer ett stöd inger man också ett hopp. Det här är pengar som företagen har varit med och producerat genom både sina anställda och sin verksamhet. Men när stöden uteblir dimper räkningarna fortfarande ned i brevlådan och löner måste betalas – de anställda har en hyra att betala. Inom restaurangbranschen har man en speciell relation till sina anställda. Som näringsministern sa, fru talman, har vi i våra familjer både restaurangägare och familjemedlemmar som har jobbat inom restaurangbranschen. Där vet man hur viktigt det är att ha en lojal servitris, bartender eller kock. Det är väldigt svårt att hitta spetskompetens och någon med hög arbetsmoral – den som alltid ställer upp när någon annan är sjuk eller då man har fått en stor bokning, till exempel vid högtider. Detta sliter på kroppen, men man har en speciell relation till de anställda och känner kanske att utan just den personen kommer verksamheten att gå under. Jag talade om långdragen byråkrati. Som exempel kan jag berätta om den anrika restaurangen på . Den har serverat stockholmarna fantastiskt tyskt öl och schnitzel. Bara man tänker på schnitzeln vill man åka dit och sätta tänderna i den. har man serverat stockholmarna högkvalitativ mat. Man har en helt annan atmosfär där företagsledaren, arbetaren och den ensamma personen, kanske pensionären, kan mötas vid baren. Jo, man älskar den där schnitzeln och den kalla ölen. Det här har försvunnit – tillfälligt. Det gäller dock att restauranger som Löwenbräu överlever. För om de går i konkurs är sådana möten inte längre möjliga. Det som har skett, fru talman, är att man har rätt till korttidspermittering. Näringsministern berättar om ansökningarna. Men min fråga gäller den långdragna byråkratin där man talar om jämförelsemånader då någon kanske har varit sjuk i . Det handlar om små detaljer som gör att man inte får ut en ersättning som är på på grund av att en handläggare återigen ska titta på en ansökan som förmodligen hamnar i en annan kö där det är flera veckors väntetid. Efter det kan man plocka upp den igen. Om det är något vi är bra på i är det byråkrati. Vi är mästare inom det. Det är inget att sticka under stol med. Min fråga till näringsministern är: Ska företagare som Löwenbräu behöva sälja av tillgångar för att kunna betala ut löner? De har varit med och betalat in skatter tidigare. En annan restaurangägare som jag fick höra om har tagit över miljonen i lån från för att kunna betala ut löner. vet de att de har rätt till ersättning från staten, men pengarna fryser inne på grund av byråkratin. Hur kommer ministern att påskynda utbetalningarna till de företag som har rätt till ersättning? 54 Näringsminister (S): Det absolut enklaste svaret är att vi ser till att får ytterligare resurser. Sådana har vi skjutit till – över 400 miljoner , utöver de resurser de fick , och ytterligare 260 miljoner . Det har inneburit att de har kunnat fortsätta att anställa människor. De har gått från noll anställda som jobbade med detta till över 500 personer som sitter dagligdags och jobbar med det här. Parallellt med detta har vi betalat ut över 30 miljarder i korttidsstöd. Jag skulle tro att vi är uppe i 33–34 miljarder som har utbetalats. Av naturliga skäl – precis de skäl som vi resonerar kring – är restaurang- och besöksnäringen en av de branscher som fått mest. När vi använder så mycket av skattebetalarnas pengar är det självklart också viktigt att vi ser till att de hamnar just hos de företag som har rätt till dem och inte hamnar i händerna på organiserad brottslighet eller lurendrejare. Finns det då sådana risker? Ja, den tidigare rikspolischefen har lämnat en rapport över riskerna med detta och vad det skulle kunna innebära om det är öppet. Då resonerar en del: Ja, men om hamnar fel då? Är det inte det mindre viktiga i sammanhanget? Men säg att det här korttidsstödet landar på 40 miljarder; hur mycket det blir vet ingen av oss . skulle då innebära att 2 miljarder av skattebetalarnas pengar skulle hamna i fickan på folk som inte har rätt till dem. Det kan vara organiserad brottslighet eller andra lurendrejare. Nej, det kan vi inte stå upp för. Vi måste se till att de här resurserna hamnar rätt. Vad innebär då detta? Ska vi acceptera hur långa väntetider som helst? Nej, det ska vi inte. Det är mot den bakgrunden vi jobbar aktivt med att se till att kan anställa folk och därmed hantera de här ansökningarna. Det är också mot den bakgrunden jag redogör för hur det ser ut med de ansökningar som har inkommit. 13 461 ansökningar inkom från till . På dessa hanterade och biföll 4 319 av dessa till en summa av . Man kan naturligtvis hantera ytterligare. Min bild är att man har förstärkt och förfinat sitt arbete. Om ansökan är fullständig och korrekt gjord brukar det gå ganska mycket snabbare. Men det kan också vara så att det finns oklarheter. Precis som säger är restaurangbranschen en bransch där antalet anställda kan skifta över säsongen. Det vet vi alla som har jobbat där. Det kan gå upp och ned ganska mycket. När man till exempel gör en kontroll hos och märker att antalet som det har ansökts för och antalet som det har betalats arbetsgivaravgifter för inte är detsamma behöver det därför inte vara skumt i sig. Det kan bero just på att det går upp och ned med antalet anställda. Men man måste ställa frågan – det är rimligt. Går den processen tillräckligt smidigt går det också snabbare. Är det däremot så att det finns och fortsätter att finnas oklarheter tar det . Det är därför vi har skjutit till resurser. Vi har sett exempel där det har dragit alldeles för långt ut . Det är inte bra. Det är som sagt också därför vi har tillfört mer än 700 miljoner för att anställa ytterligare människor i syfte att hantera det här stödet, som finns till för att företagen ska övervintra. Därutöver – detta vill jag poängtera – har vi infört nio ytterligare stöd som restaurangbranschen har kunnat ta del av i olika delar. 55 (M): Man skulle kunna sammanfatta detta med att det är väldigt många stöd. Företag som till exempel har ekonomiska muskler, en hel avdelning med jurister och ekonomer och en HR-avdelning. Men den lilla enskilda företagaren har kanske bara sig själv. När man ska få hjälp med något använder man en extern tjänst som oftast kostar väldigt mycket. Som vi hör är det inte bara ett stöd. har gått fram med ett förslag om att flytta över korttidspermitteringen till omställningsstödet. Blir man beviljad omställningsstöd visar man väl att man är en fläckfri företagare. Det är ju bättre om färre myndigheter har en relation till det grönmarkerade företaget och sköter kontakterna och processerna. Som restaurangägare eller butiksägare – eller småföretagare oavsett näring – har man oftast inte tid med myndighetskontakter. Man är helt beroende av att se till att företaget går runt. Man har kunder. Man måste leverera. har dessa personer också en familj att ta hand om. Väldigt sällan har de en egen fritid. har alltså gått fram med förslaget att baka in korttidspermitteringen i omställningsstödet. Överskrider handläggningstiden – betala ut stödet och gör noggranna efterkontroller! Nej, pengar ska inte betalas ut till organiserad brottslighet. Men vi vet också att det är när företagen går i konkurs som den organiserade brottsligheten slår klorna i restaurangerna. Det är bara att titta på rapporterna från och . 56 Näringsminister (S): Det här är naturligtvis angelägna frågor. När vi någon dag förhoppningsvis kommer ur den här krisen kommer vi självklart att behöva gå igenom detta ordentligt för att se vad som har varit bra men också se vad som har brustit och se till att åtgärda detta. Det finns mycket att lära sig av en så här djup, bred och framför allt lång kris. När det gäller de konkreta frågorna om att göra ytterligare förändringar av hur de här stöden hanteras kan jag säga att jag tror att det vore väldigt oklokt att mitt i detta, som är igång på det sätt jag redogjort för, göra ytterligare förändringar som skulle fördröja stödet till företagen. Summorna för en del av dessa stöd kan komma att landa på 30, 40 eller 50 miljarder – vi vet inte riktigt. Jag tror att många som lyssnar blir förvånade över att är beredda att betala ut så mycket av skattebetalarnas pengar i förhoppningen att man ska kunna kräva tillbaka dem i efterhand om det blir fel. Alla begriper ju att det bara fungerar om det är hederliga företagare som har rent mjöl i påsen. Om de inte har rent mjöl i påsen lär vi inte se röken av dessa avsevärda resurser från skattebetalarnas pengar. Ja, vi har problem med organiserad brottslighet redan som det är . Vi ska inte se till att dessa brottslingar lättvindigt kan kasta sig över miljarder av skattebetalarnas pengar och därmed växa sig starkare. Vi ska se till att stötta våra företag. Det ska vara ordning och reda. Men vi ska också ha kontroller, så att pengarna går till de företag som har rätt till dem och som har rent mjöl i påsen, vilket lejonparten av naturligtvis har. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:622 om företag som nekats korttidsstöd 57 Näringsminister (S): har frågat mig hur jag avser att säkerställa att ges förutsättningar att fatta korrekta beslut rörande korttidsstödet, hur jag avser att säkerställa att ansvarig myndighet skyndsamt betalar ut stöd till de personer som är berättigade till det och hur tidtabellen för detta ser ut samt om det är min bedömning att det krävs några förtydliganden i regelverket och vilka åtgärder jag i så fall vidtar. Regeringen arbetar intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin och har presenterat ett flertal stöd för att mildra de ekonomiska effekterna för företag och företagare. Ett av dessa stöd är stödet vid korttidsarbete. Stödets omfattning har överskridit alla initiala prognoser vad avser både hur länge stödet har behövts, antalet ansökningar och den sammanlagda storleken på utbetalda stödbelopp. Dessutom har det inneburit en mycket stor och ny uppgift för . Regeringen har därför vid ett flertal tillfällen tillfört medel för att det ska vara möjligt att hantera processerna kring stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt. För att bland annat korta handläggningstiderna har genom en extra ändringsbudget, som beslutades av , fått ytterligare i anslag. har också rekryterat närmare 250 nya handläggare för att skynda på handläggningen. Det är självklart att de lagar och regelverk som finns ska följas. Det är uppenbart att har brustit när det gäller hanteringen av överklaganden. är det viktigt att myndigheten vidtar kraftfulla åtgärder för att förebygga att det händer igen. har vidare täta kontakter med , och myndigheten arbetar med en åtgärdsplan som kommer att följas upp kontinuerligt för att se till att den får önskad effekt. Företag som drabbats ekonomiskt av coronapandemin har kunnat ansöka om stöd vid korttidsarbete . Utbetalningar av beviljat stöd till företag påbörjades . Företag som söker stöd för hela perioden 2021 kommer att kunna få sex månaders stöd utbetalat efter att ansökan beviljats, det vill säga för . Företagen gör sedan en avstämning och söker då, vid behov, stöd även för juni månad. 58 (M): Tack, ministern, för svaret! avslöjade före påsk att gång på gång fattat felaktiga beslut kring korttidsstöd till företag under coronapandemin. Ett av felen rör den så kallade jämförelsemånaden, som används för att se vilken lönenivå de anställda hos ett sökande företag har legat på. Myndigheten använder fel månad och följer inte lagen, enligt både förvaltningsrätten och kammarrätten i . Förvaltningsrätten har i minst 20 domar konstaterat att inte följer lagen när det gäller jämförelsemånaden. har försökt driva mål vidare men nekats prövningstillstånd i kammarrätten. De har överklagat till . Men flera av domarna har redan vunnit laga kraft, och låg över 5 200 överklaganden på hög för att avgöras i förvaltningsrätten. Det handlar alltså inte, fru talman, om något enstaka fall. har det dessutom visat sig att många av ärendena inte är kompletta. Det saknas en massa saker i de olika ärendena, varför det dröjer innan det kan avgöras vad som är rätt och fel. Ministern säger i sitt svar att har brustit när det gäller hanteringen av överklaganden och att det är viktigt att myndigheten nu vidtar kraftfulla åtgärder för att förebygga att detta händer igen. Ministern sa också i en tidigare debatt att lösningen är mer pengar till . Jag måste ändå ställa frågan: Om tolkar lagarna på sitt eget sätt, är inte lösningen då något annat än mer pengar? Ytterligare problem som många företagare har hört av sig med är att sägs vara en myndighet där man inte får en egen handläggare att ha kontakt med. Vid telefonkontakt med finns det ingen som kan svara på var i hanteringen ärendet befinner sig eller när man kan förvänta sig ett svar. Det är också oerhört långa svarstider. Är ministern och regeringen okej med att vi har en myndighet vars beteende uppfattas vittna om att service helt saknas och som uppfattas motarbeta företagare och därmed också sitt eget namn, ? En del företagare har varit utan stöd under i stort sett hela pandemitiden. De har fortsatt betala ut löner, skatter och arbetsgivaravgifter. Men någonstans får allt ett slut. Frågan är bara vad som tar slut först – pandemin eller företagarnas ork. När företag ska göra nya ansökningar ska de besvara frågan om företaget är på obestånd. utan utbetalat stöd är det många som tvingas svara ja på den frågan. Då sållas ansökan nästan per automatik bort eftersom stöd bara ska utbetalas till livskraftiga företag. Många företag kommer alltså inte att kunna söka därför att de har hamnat på obestånd på grund av oförmåga att handlägga deras ärenden. Jag undrar, fru talman, hur ministern ser på detta. Vad säger ministern till dessa företagare, när stöden inte når fram? I praktiken tvingas företagare ligga ute med pengar . När kommer stöden? 59 Näringsminister (S): Jag tar den sista frågan först. När det gäller kompletta handlingar är det, precis som jag sa i den förra debatten, i den här omgången, och framåt, som öppnade , 13 461 ansökningar som inkommit fram till . har man redan bifallit 4 319 av dessa ansökningar, och det belopp som beviljats är 699 miljoner. Och man ska jobba vidare. Varför går det snabbare nu? Jo, därför att vi steg för steg har sett till att de kan anställa ytterligare personal. Detta är ju, som jag har sagt i tidigare debatter, fru talman, en verksamhet som inte fanns eftersom vi tack och lov inte drabbats av någon pandemi tidigare. Men gjorde vi det, och det är mot den bakgrunden de har fått resurser. Det handlar inte om pengar utan om att ha kvalificerade tjänstemän som kan ta sig an de många ansökningar som har inkommit. Det är naturligtvis inte så, som försöker säga, att inga företag fått stöd. De allra flesta har fått korttidsstöd; över 32 miljarder netto har utbetalats . Väldigt många har kunnat ta del av omställningsstöd, liksom av stöd när det gäller arbetsgivaravgifter, skatteanstånd med mera. Under en sådan här djup kris, där många företag under upplevt och upplever att intäkterna tryter, är det klart att vi hjälps åt och ser till att man kan övervintra. Detta innebär naturligtvis inte att vi kan lova att det inte blir några negativa konsekvenser; det tror jag att vi alla förstår. En del av de frågor som lyfter är, fru talman, svåra för mig att ge mig in i. Vi har den ordningen i vårt land, enligt den grundlag vi har, att regeringen lägger fram förslag, propositioner, för . stiftar lag, och lagen utfärdas sedan av regeringen. Vi har sedan ett strikt förbud för regeringen och enskilda ministrar att påverka eller ge sig in i tillämpningen av dessa lagar. Den står myndigheterna för, särskilt gentemot enskilda. Detta är själva definitionen av ministerstyre, som det råder ett strikt förbud mot. Dessutom har vi en åtskillnad mellan domstolsväsendet, regeringen och , vilket jag uppfattar att vi är helt överens om. Det finns till och med ett ord för detta – det heter att man inte ska kvälja dom. Så länge det, som lyfter, pågår en domstolsprocess är jag förhindrad att ge mig in i den diskussionen. Jag har dock varit väldigt tydlig, och när det visade sig att man lagt över 5 000 överklaganden på hög kallade jag upp ledningen för till . De fick redogöra för skälen till detta men framför allt vilka åtgärder de ska vidta för att se till både att det blir fart på det och att det aldrig mer händer. De har redogjort för en åtgärdsplan som vi strikt och kontinuerligt kommer att följa upp för att se till att den genomförs, fru talman. Därutöver har vi som sagt skjutit till resurser, och vi ser att systemet är igång igen, tillsammans med många av de andra stödsystemen. Innebär detta att var och en som har ansökt kommer att få ersättning? Nej, det gör det förstås inte. De allra flesta kommer att få det, men för att det ska vara aktuellt måste man naturligtvis uppfylla de villkor som regering och riksdag har fastställt. 60 (M): Tack, ministern, för svaret! Ministern säger å ena sidan att man inte får ha ministerstyre och å andra sidan att man följer upp en åtgärdsplan som man har beslutat om för att se om den får önskad effekt. Det går uppenbart att göra vissa saker, men bara de saker som regeringen själv vill. Restaurangbranschen går på knäna och resebranschen likaså. hade jag en liknande debatt med ministern. Ministern sa då att regeringen löpande analyserar behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet i en mycket svår tid. Jag undrar när ministern ska sluta analysera och i stället börja agera. Finns det någon röd tråd i regeringens agerande? Vill inte den rödgröna regeringen ha kvar någon besöksnäring när pandemin är slut? Är det därför ministern och regeringen vägrar agera för att dessa företag, som har varit livskraftiga, ska få de stöd de behöver? De får ju uppenbart inte alla stöd som är utlovade. Näringsministern har och tidigare hänvisat till en mängd beslut som är fattade, och regeringen har också tagit fram en massa ändringsbudgetar. Ändå finns det väldigt många företagare som skriker på hjälp och inte har nåtts av de utlovade stöden. Det finns alltså företagare som exempelvis på Resebemanning, som väntar på att få pengar utbetalda . Det är faktiskt helt oacceptabelt!