prot · H809128 · 2021-05-27 00:00:00 — Varannan tugga vi äter kommer inte från , och detta, mina vänner, är allvarligt och mycket bekymmersamt. Vi har tagit upp detta. Det är en bärande punkt i livsmedelsstrategin, som vi var med och förhandlade fram , eller rättare sagt 2017. Livsmedelsstrategin, som vi antog i , är otroligt viktig. En av punkterna var just att självförsörjningen av livsmedel skulle öka. Men vad har vi då att se fram emot så här ? Jag måste säga att det är väldigt tunt i den åker som regeringen har fått fram. Det är faktiskt precis tvärtom: Den har minskat och inte ökat. Ni kommer kanske ihåg att det var en beredskapsövning här i kammaren för nästan exakt . Det var mycket värdefullt, lärorikt och gav väldigt mycket, och jag vill tacka talmannen för detta. På en fråga från mig till den dåvarande generaldirektören för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, om hur de arbetar med att öka livsmedelsberedskapen var svaret att de inte alls arbetade med frågan. Det skulle dröja ända fram till , herr talman, innan den regering som sitter just nu uppdrog till olika myndigheter att börja arbeta med frågan. Men hallå, vilken tid det tar! Det är inte direkt snabbfotat. Hur kan det ta så enormt ? Det är frågan. Vi vet att i händelse av kris eller krigssituation klarar sig , där vi jobbar och en del av oss bor, . Sedan är hyllorna i livsmedelsbutikerna tomma. I övriga pratar vi om ungefär – sedan är hyllorna och även lagren tomma. Detta, mina vänner, är mycket allvarligt och bekymmersamt. Jag kan säga att jag är tacksam över att vi pratar om dessa frågor. När jag började lyfta upp dem 2014 fick jag höra att det inte var något att prata om och att det ordnar sig. Det ”rer” sig, som vi säger i . Nej, det gör det inte. Det reder sig inte. Vi måste självfallet ha en plan för hur det ska lösas. Hur ska vi då göra? Vi behöver inte uppfinna hjulet själva, utan vi kan börja med att titta på vårt lysande grannland i öster: . Där kan de, likt Per , säga att beredskapen är god. De är rustade att uppbära en god självförsörjning. har en självförsörjningsgrad på , och klarar att försörja sin befolkning i över i händelse av kris eller krigssituation. Här har vi sannerligen mycket att lära av vårt kära broderland . Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel När vi i endast är självförsörjande på mjöl, socker och morötter och kanske kan erbjuda en god morotskaka till våra invånare kan bjuda sin befolkning på en trerättersmeny. På tal om strategiska livsmedelsanläggningar, som min duktiga kollega tog upp, är det, vilket jag har lyft upp till landsbygdsministern, otroligt bekymmersamt att de anläggningar som finns runt om i ifrågasätts . Man säger: Varför ska det finnas en silo här? Vi vill ha en cykelväg, en kvarn eller ett slakteri här i stället. Detta duger inte, menar vi. I är det ett riksintresse att sådana anläggningar finns, och så borde vi naturligtvis ha det även i . I sammanhanget, herr talman, vill jag citera ÖB och det han sa på : ”Det handlar om hjälp till självhjälp att öka vår egen livsmedelsproduktion. Förbättrad försörjningssäkerhet i en kris handlar mycket om en ökad inhemsk livsmedelssäkerhet.” Det är viktigt att jordbruk i vårt land inte läggs ned på grund av dålig lönsamhet, så som händer . Det är av yttersta vikt att alla invånare tvärtom får se en ökad livsmedelsproduktion i hela vårt land. 5 (L): För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nummer 8, men vi i Liberalerna står självfallet bakom alla våra förslag. Jag vill uppmärksamma att många av våra liberala förslag är i en förenklad behandling och alltså inte behandlas i betänkandet. Många har varit inne på vikten av livsmedel. Livsmedel är avgörande för vår tillvaro. Vi behöver mat och vatten. Vi kunde när pandemin slog till konstatera att väldigt många instinktivt handlade torrvaror, spagetti, papper med mera i stora mängder. Men det fanns möjlighet att fylla på i hyllorna. Därför är försörjningsförmågan, som många har varit inne på, i såväl kris som under höjd beredskap och krig väldigt viktig. För att säkra tillgången på mat och livsmedel i bred mening krävs det en fungerande marknad för insatsvaror, transporter, datasystem och lagerhållning i både detalj- och grossistleden. Hela livsmedelskedjan behöver vara så robust att vi kan klara även allvarliga påfrestningar och störningar med rimliga konsekvenser för samhället. Detta kräver en fungerande infrastruktur i form av, så som jag har nämnt, vägar, el, datakommunikation och vattenförsörjning. Tillgången på säkert dricksvatten är en grundläggande samhällsfunktion för befolkningen likaväl som vatten av god kvalitet är en grundförutsättning för väldigt mycket av verksamheterna i livsmedelskedjan. Liberalerna anser att livsmedelsförsörjningen kräver frihandel, internationellt samarbete och en långsiktig nationell beredskap. När det inte råder kris och vardagen fyller tillvaron är livsmedelsproduktionen och tillgängligheten till livsmedel sammankopplade med konsumenternas efterfrågan. Det är väldigt viktigt att konsumenternas efterfrågan också ger effekter på marknaden. Om konsumenten vill ha en ekologisk apelsin från ett land utanför välkomnar vi det från Liberalerna. Vi tycker att handeln i sig är väldigt viktig. En annan fråga som är väldigt viktig för Liberalerna är klimatförändringarna och de större variationer i vädret som blir och utgör en utmaning för jordbruket och även för skogsbruket och mycket annat. Det har vi sett nu när det regnar. var det torka. Däremellan kan det vara för kallt eller för varmt, och det är en utmaning. Därför adresserar vi klimatförändringarna från vår sida för att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Vi behöver förbereda oss på variationen av skördar och också på ett skogsbruk som kan påverkas av torka, regn och stormar. Samhällets sårbarhet och beredskap har aktualiserats med anledning av den pågående coronapandemin och av den torka som jag nämnde drabbade 2018. behöver en god försörjningsförmåga av livsmedel, inklusive en tryggad tillgång till dricksvatten, både vid höjd beredskap och i övrigt. Som flera har varit inne på genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning som handlade just om lantbrukets sårbarhet och landets försörjningsgrad. Detta har också uppmärksammats utanför utskottet. Det visar bland annat på faktorer som är betydelsefulla för att minska sårbarheten. Jag vill än en gång påpeka att det är framför allt insatsmedel som lyfts fram. Vilka utmaningar vi lever under gäller inte bara och EU utan internationellt. I delar av världen kan dåliga skördar orsaka politiska spänningar. Frihandel och internationellt samarbete är centrala delar i livsmedelsförsörjningen. Men samhällets förmåga att klara av stora påfrestningar kräver naturligtvis också nationell beredskap. Hotet mot den svenska livsmedelsförsörjningen ligger både i ökad isolationism och i kombination med klimatförändringarna. Hoten är många. Att vi har en handel och en import hänger också ihop med vad konsumenterna efterfrågar. Konsumenternas rätt till information ska vara viktig i hela processen, från produktion till konsumtion. Det är viktigt med konsumentmakt. Bättre regelverk kring ursprungsmärkning så att konsumenterna kan avgöra vad de vill köpa är väldigt viktiga. Det är viktigt att konsumenterna kan göra välinformerade val och välja livsmedel utifrån kanske både djurhållningsregler och miljömässiga kriterier. Det är också viktigt att bestämmelserna om märkning hänger ihop med fungerande system för både tillsyn och kontroll. Vildsvin har nämnts i debatten, och jag vill uppmärksamma kammaren på att regeringen i budgetpropositionen förstärkte vildsvinspaketet med ytterligare bland annat för att möjliggöra trikinanalyser. Detta har varit väldigt viktigt för Liberalerna, och vi har arbetat hårt för att möjliggöra ersättning för detta. Vad är utmaningen med att möjliggöra en ökad konsumtion av vildsvinskött? Jo, det handlar om livsmedelssäkerhet. Vi måste ha ett system som gör att konsumenterna kan köpa säkra livsmedel. Där är trikintesterna helt avgörande. Vildsvinspaketet ska bidra till att mer vildsvinskött når marknaden genom att man underlättar hela vägen till konsumenterna men också skapar incitament för en ökad avskjutning av vildsvin. Här ser vi från Liberalerna fram emot kommande behandlingar av utfodringsfrågan som i andra änden påverkar hur stammen utvecklas. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Konsumenterna behöver bra information. Konsumenterna ska kunna avgöra varifrån produkterna kommer och göra aktiva val. Men för detta krävs god information och transparens, så att konsumenternas efterfrågan blir så medveten som möjligt eftersom konsumenterna också är avgörande. 6 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. debatterar vi livsmedelspolitik men också propositionen Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel som tas upp i betänkandet. Det är inte bara livsmedel som måste uppfylla högt ställda krav på säkerhet utan också livsmedelsförpackningar av olika slag. Propositionen handlar om att livsmedelslagens tillämpningsområde ska utvidgas till att omfatta även material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Det handlar om material och produkter som finns i alla svenska hem och som vi använder oss av . Genom förslaget kommer vi både att stärka skyddet för folkhälsan och skapa sundare konkurrensvillkor för företagen. Det viktiga och ihärdiga arbetet med att nå målen i vår svenska livsmedelsstrategi fortsätter, och i början av detta år presenterade landsbygdsministern den tredje handlingsplanen. Handlingsplanen innehåller satsningar på Eldrimner för att utveckla och bevara kunskapen inom mathantverk samt främja småskaligt livsmedelsföretagande och småskalig livsmedelsproduktion. Det handlar om en satsning på samordningsfunktionen Eko vid för att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Det handlar också om en förstärkning av vildsvinspaketet för att mer vildsvinskött ska nå oss konsumenter och för att skapa incitament för jägare att skjuta fler vildsvin. Det ska vara lätt att göra rätt. Det har vi sagt . Och i denna tredje handlingsplan finns en satsning på ett förenklingspaket för ökad tillväxt i hela livsmedelskedjan. Regeringen har lyssnat, och agerar vi tillsammans med partierna som står bakom januariavtalet. Regelkrånglet måste minska så att svenska bönder kan fokusera på att vara bönder i stället för att vara administratörer. Det handlar om att skapa bra system för att göra det enkelt att göra rätt. Detta är ett regeltungt område. Man hanterar livsmedel, och det finns väldigt många aspekter att ta hänsyn till. De flesta regler finns av en anledning. Gör de inte det bör de plockas bort. Men även om man lyckas plocka bort en del kommer vi att behöva jobba med digitalisering, systematisering och annat som gör det lättare att hantera den regelbörda som finns kvar. Regeringen uppdrar också åt att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet. I uppdraget ingår att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras, företagens avgifter minskar och företagens tid och resurser sparas. Men att kontroller behövs kunde vi tyvärr ta del av i medierna så sent som i går när vi såg hemska inslag på helt oacceptabel kycklingslakt. En fungerande livsmedelskontroll är också avgörande för att hitta och bekämpa det livsmedelsfusk som är ett växande problem och som vi i utskottet fått information om. Regeringen har därför inom ramen för livsmedelsstrategin tillfört ytterligare anslagsmedel –2025 för att förstärka och utveckla insatserna på detta område. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Vi har alla påverkats av den pågående pandemin, och livsmedelsområdet har påverkats på många olika vis. Efterfrågan på svenska livsmedel har ökat i pandemins spår, vilket är glädjande, men det är också viktigt att efterfrågan håller i sig efter pandemin. Vi måste lyfta fram mervärdet i de svenska produkterna och fortsätta att minska sårbarheten och öka vår försörjningsgrad. Något som pandemin också har tydliggjort är hur viktigt det är att arbeta förebyggande med att främja goda levnadsvanor, och maten är en avgörande del i detta. Personer med fetma, högt blodtryck och diabetes drabbas extra svårt av covid-19. Ohälsosamma matvanor är en av de största riskfaktorerna för ohälsa och för tidig död. Forskning visar också att socioekonomiskt utsatta grupper äter sämre och är mer drabbade. Det här är en klassfråga, och därför har landsbygdsministern och socialministern gett ett gemensamt uppdrag till och att ta fram förslag för att öka jämlikheten och skapa en hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion i landet. Pandemin har också visat på vikten av att utveckla det civila försvaret och stärka den svenska försörjningsberedskapen. En trygg livsmedelsförsörjning och säkert dricksvatten är en grundläggande samhällsfunktion för befolkningen, och likaså är vatten av god kvalitet en grundförutsättning för verksamheterna i hela livsmedelskedjan. Regeringens satsningar på det civila försvaret tillsammans med satsningarna i livsmedelsstrategin möjliggör nu uppbyggnaden av landets livsmedelsberedskap. Under den pågående pandemin finns det en hel del att glädjas åt inom svensk livsmedelsproduktion. Exempelvis ökar äntligen både mjölkproduktionen och antalet mjölkkor i . Den senaste Lantbruksbarometern visar på en ökad lönsamhet för både växtodlare och köttproducenter, men framför allt visar den på en stark framtidstro. Regeringen tillsatte nämligen en utredning utifrån januariavtalets skrivningar för att ta ett samlat grepp om hur vi kan jobba med att minska antibiotikaanvändningen globalt. Utredningen ska också undersöka om kött ska kunna märkas med hur mycket antibiotika som har använts i produktionen. Svenska bönder använder mindre antibiotika än i många andra länder, men det är svårt för konsumenterna att veta hur stora skillnaderna är. Vilken mat vi väljer att producera och äta kan påverka vår miljö, vår biologiska mångfald, antibiotikaanvändningen i världen och vår hälsa. Därför kan du och jag som konsumenter göra skillnad genom att välja vad vi köper för mat och lägger på tallriken. är det faktiskt ostens dag, och endast fyra av tio ostar som vi äter är svenska. Här finns det otroligt mycket mer att göra. I det offentliga serveras cirka 3 miljoner måltider i vård, skola och omsorg. Därför har det offentliga en viktig roll vid upphandling av livsmedel. Goda och näringsriktiga måltider till barn och äldre bidrar till en god hälsa genom hela livet. Arbetet med livsmedelsstrategin är ett långsiktigt arbete, och vi måste koppla ihop allt det goda arbete som görs, från gårdsnivå till forskning, för att lyckas. satsar regeringen också på den viktiga forskningen på livsmedelsområdet. En långsiktig satsning på forskning och innovation är avgörande för att vi ska lyckas uppnå ett hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem. Livsmedelsstrategin omfattar hela livsmedelskedjan och har fullt fokus på en ökad och hållbar produktion av mat som kommer att leda till fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (forts. § 6) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsminister (S) skulle lämna en återrapport från Europeiska rådets möte . Återrapportering från Europeiska rådets möte § 5 Återrapportering från Europeiska rådets möte 7 Statsminister (S): På dagordningen stod bland annat covid-19, klimat och . Mötet kom dock i stor utsträckning att handla om , med anledning av att ett civilt flygplan tvingades nödlanda i . Syftet var att gripa en regimkritiker och dennes partner. krävde att dessa två, Roman Sapega, ska friges och enades därutöver om ett antal åtgärder, bland dessa att påkalla en internationell utredning, att gå vidare med ytterligare sanktioner, både listningar av enskilda ansvariga och riktade ekonomiska sanktioner, att uppmana EU-länderna att stoppa flygningar i belarusiskt luftrum och att förhindra flygbolag från att landa på europeiska flygplatser. Det är positivt att vi så snabbt kunde enas om tydliga och resoluta åtgärder från EU:s sida, vilka också var helt i linje med de krav som jag ställde från svenskt håll. Det här var ett skamlöst och oacceptabelt agerande från sida. Det är viktigt att sådant möts med kraftfulla och omedelbara konsekvenser. Återrapportering från Europeiska rådets möte hade också en strategisk diskussion om . Det är mycket bra att vi fick den här möjligheten att resonera tillsammans om det. EU:s relation till är av stor betydelse för säkerheten i och hela vårt närområde. Liksom jag själv var det många som betonade betydelsen av att EU-länderna står eniga i Rysslandsfrågan. Vi ska återkomma till den vid nästa toppmöte . Till dess ska EU:s utrikestjänst och kommissionen arbeta fram en rapport som ska gå igenom de fem principer som är utgångspunkten för EU:s Rysslandspolitik. Jag räknar med att den rapporten dels utvärderar hur de här principerna genomförs, dels tar upp EU:s framtida hållning till . Det här är mycket viktiga frågor för , och det är positivt att vi nu ägnar mycket tid åt dem. Vi behandlade också några andra utrikesfrågor, bland dessa och de problem som har uppstått i genomförandet av utträdeshandelsavtalen. Det är nu viktigt att vi får till ett så nära och bra samarbete som möjligt mellan och . I och med att vaccinationen tagit fart runt om i börjar många länder också lätta på sina restriktioner. Överenskommelsen om de digitala pandemipassen blir ett viktigt verktyg för att få fart på resandet igen, allteftersom smittläget så tillåter. Det är också avgörande att vaccin når alla länder, även utanför EU. Därför var det mycket bra att vi kunde enas om att EU ska dela med sig av minst 100 miljoner överskottsdoser. Det är ett viktigt steg. Först och främst ska vi vaccinera utan förseningar, men vi har tecknat oss för fler doser än vi behöver. Därför kan bidra med 3 miljoner doser till det här gemensamma EU-åtagandet, vilket motsvarar mer än vår andel av folkmängden. Vi ska dela med oss av doser som vi själva inte använder just därför att det är så viktigt att vaccinationer sker runt om i vår värld. Slutligen skedde ett åsiktsutbyte om hur vi ska nå de utsatta klimatmålen och i förlängningen bli klimatneutrala . Det råder fortfarande delade meningar mellan medlemsstaterna. Många driver en linje där kostnader snarare än behovet av snabba klimatinsatser ska bestämma omställningstakten. Det är viktigt att ingen lämnas efter i den här gröna och digitala omställningen. Man ska ha respekt för att vissa länder har ett långt större omställningsbeting än andra. Men detta får inte bli en rökridå för lägre klimatambitioner. Jag framförde under den här diskussionen vikten av att behålla våra höga ambitioner, att alla länder måste bidra till att nå målsättningarna samt att den gröna omställningen också kan bidra till konkurrens och välfärd om vi får till det rätt. I slutänden har vi inget val. Vi måste klara omställningen. Jag underströk också hur vårt hållbara skogsbruk kan bidra till att möta klimatutmaningen. är nästa steg att kommissionen ska lägga fram ett omfattande lagstiftningspaket som ska bidra till att nå de uppsatta klimatmålen. Paketet kallas för Fit for 55. Därefter ska vid lämpligt tillfälle återkomma till klimatfrågan. 8 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. kapning av ett plan som flög mellan två EU-länder måste få konsekvenser och ett tydligt fördömande. Det var väldigt viktigt och helt nödvändigt att EU enades om riktade sanktioner mot . Något annat hade varit helt otänkbart och hade lett till att förtroendet för EU skadats. Det var ett beslut som var avgörande för att visa på EU:s handlingskraft. EU måste fortsätta att visa musklerna framåt. EU måste gå vidare. Det här var några små steg, men det krävs fler motåtgärder. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vårt stöd för det belarusiska folket måste också stå fast. har i och med denna händelse tydligt passerat ytterligare en gräns, vilket vi helt enkelt inte kan acceptera. har internationaliserat den här krisen, och vi kan inte sakta ned våra ansträngningar . Det här är för EU en kris som långt ifrån är över. Vid samrådet var statsministern inte tydlig med vad han avsåg att driva avseende konsekvenser för . Jag vill fråga statsministern vad det var han drev. Vi har pratat om det viktiga arbetet med det fjärde sanktionspaketet. Det är viktigt att det fortsätter att gå snabbt framåt och att åtgärderna mot blir kännbara. Jag vill fråga statsministern om det var några andra sanktioner som han drev vid gällande till exempel att stoppa tillgången till internationella penningströmmar. 9 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen att stödet till befolkningen och civilsamhället i är oerhört viktigt. Det påtalade också oppositionsledaren när jag träffade henne för drygt . Civilsamhället och människorna i måste känna att EU finns till stöd för dem och till stöd för ett demokratiskt . Men dit är det långt. De svenska utgångspunkterna redogjorde jag för på samrådet, under mötet och alldeles i talarstolen. De slutsatser som blev resultatet stämmer väl överens med de svenska utgångspunkterna och de svenska kraven. Därför tycker jag att det är bra att tillsammans med andra tidigt var väldigt tydligt. Det handlar om exakt de saker som räknades upp här: att inte använda belarusiskt luftrum och att förbjuda belarusiska flygbolag att landa. Transportstyrelsen har redan fattat ett beslut – som i och för sig har överklagats – om att ett bolag inte ska få landa här och inte ska få använda våra flygplatser. Naturligtvis handlar det som sagt också om fortsatt listning av personer plus riktade sanktioner. Sedan kommer det att behöva följas upp. Vi vet inte exakt hur den listningen ser ut. är det upp till kommissionen och utrikestjänsten att ta fram exakt hur de sanktionerna ska se ut. Här fanns det tack och lov en mycket tydligare samsyn än i andra utrikesfrågor. Därför kunde vi fatta besluten så snabbt. Vi ska känna oss nöjda med det, fortsätta att bevaka frågan och ta den vidare. 10 (M): Tack, statsministern, för svaret! Absolut, jag instämmer till fullo med att vi ska vara nöjda. Det är ett viktigt steg. Men det är inte slut, utan vi måste fortsätta. Jag vill också upprepa en sak jag sa på samrådet, nämligen att vi inte heller får tappa fart när det gäller . Det var många viktiga frågor som diskuterades på toppmötet. Jag vill ställa en fråga om klimatet. Det var bra att statsministern lyfte fram det svenska skogsbruket. Det var också en fråga som var uppe på samrådet . Vi fick kanske inte riktigt tydliga svar om vad och statsministern skulle driva på mötet. Om vi går tillbaka ett steg är det bra att EU nu har enats om skärpta mål. Vi har från moderat sida beklagat att man inte har kunnat komma överens om att varje medlemsstat ska ta sitt ansvar, om man diskuterar bördefördelningen. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill veta vad det var som statsministern lyfte fram i den delen för att och andra medlemsstater ska nå dit och hur man kan säkerställa att alla länder tar sitt ansvar. 11 Statsminister (S): Precis som säger är skogsbruket en viktig del. kom vi inte in i detalj på de olika frågorna som ska ingå här. Det är också viktigt för oss att på hålla det på en viss nivå. Vi anger nu riktning, och sedan ska rådet fatta beslut. Vi gör det då med kvalificerad majoritet och inte med enhällighet, och då undviker vi att någon kan blockera. Det är hela gången. Utifrån de målsättningarna kommer som jag sa kommissionen , beräknar vi i varje fall, att föreslå elva tolv olika lagstiftningar som tar det vidare. De ska behandlas i rådet.