prot · H809128 · 2021-05-27 00:00:00 — Vi har fått den, och hela syftet är att vi ska få ökade möjligheter till frihetsberövande av dessa personer. Framför allt är det viktigt att i ökad utsträckning kunna frihetsberöva dem som återfaller i brott, liksom att höja straffen för denna typ av brott. Den utredning som gjorts har, precis som säger, varit ute på remiss och fått ett blandat remissutfall – det har funnits kritik på en del punkter. Detta har inneburit att vi har varit tvungna att arbeta vidare med förslaget för att vi ska kunna lägga fram det på ett sådant sätt att det blir fungerande lagstiftning. Vi är i slutskedet av denna beredning, och jag ser fram emot att vi kommer att kunna gå till med detta när vi är färdiga med det. 63 (KD): För oss kristdemokrater ser förslagen till lagändringar lovande ut. Men tyvärr kan man konstatera att det ännu inte finns någon proposition. I samband med utredningens överlämnande var målet en ändrad lag . Men trots att ministern sagt att han ser detta som en prioriterad fråga är lagförslaget inte färdigt. Kan justitieministern ange vad en realistisk tidpunkt för lagändringen är? Kan vi hoppas på en mer prioriterad process så att lagskärpningar kan börja gälla från ? 64 Justitie- och migrationsminister (S): Vi är som sagt i slutskedet av beredningen och kommer att komma till med detta när vi är färdiga. Jag hoppas att vi ska kunna klara det under det här året. Sedan får vi återkomma till ikraftträdandetiden. Men låt mig bara säga detta: har levererat fler lagförslag än de allra flesta andra departement och, tror jag, haft en produktionstakt som överstiger de allra flesta tidigare regeringars. Jag tror att jag har lagt fram sammanlagt nästan 300 propositioner sedan jag tillträdde som justitieminister. WHO:s kampanj mot ålderism i sjukvården 65 (L): Min fråga riktar sig till socialminister . Den lyder: Avser regeringen att ansluta till intensifierade kampanj mot ålderismen, den fördomsfulla synen på årsrika, och då med fokus på sjukvården? Anledningen till att WHO gick ut med denna intensifiering är att man ser hur höga kostnader ålderismen förorsakar i sjukvården. I har man sett att det för de sex allvarligaste sjukdomarna handlar om . Det är alltså avsevärda belopp. Tänker vi följa upp detta i ? 66 Socialminister (S): Tack, , för frågan och för att du aldrig ger dig i de här frågorna! Ålderism är ett sätt att beskriva den diskriminering som finns i samhället gentemot personer som är åldersrika, årsrika, livsrika och rika på erfarenhet och kunskap på så många olika sätt. Jag vill säga att vi behöver arbeta med detta på många olika sätt, och det gör vi också i . Den konkreta fråga som ställde kan jag inte säga att vi har tagit ställning till . Men jag vill verkligen understryka att dessa frågor i högsta grad är levande. Pandemin har verkligen synliggjort att det finns grupper i samhället som har fått stå tillbaka och inte bara kan gå och vänta på bättre tider. Jag vill också understryka de satsningar som görs när det gäller äldreomsorgen. Sjukvården tar ju inte minst sikte också på personer som är äldre. I fastläkarreformen, som ju parti är väldigt delaktigt i, är ju fokus på att de äldre ska gå först. Vi försöker ha det tänkesättet. 67 (L): Av de sju diskrimineringsgrunderna är ålderismen – den fördomsfulla synen på oss årsrika människor – den diskrimineringsgrund som det enligt WHO är svårast att göra något åt. Då känns det extra allvarligt när det syns så tydligt i sjukvården som i . I ser vi det också i de kronologiska åldersgränser som tillämpas på ett sätt som inte utgår från individen. 68 Socialminister (S): Jag vill också understryka att användning av kronologiska åldersgränser eller att hänvisa till dem i sjukvården faktiskt inte är förenligt med hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om vård efter behov. Oavsett hur vi ska ställa oss till WHO:s initiativ råder det ingen tvekan om att det finns kostnader förknippade med detta, men jag tycker också att vi ska tala om hur människor faktiskt begränsas i sitt sätt att leva. Det finns alltså också ekonomiska vinster att göra, men jag vill att vi ska sätta individen i centrum. Det ska vi fortsätta att göra, för det är en diskrimineringsgrund som vi inte ska acceptera. Insyn i privata vård- och omsorgsföretags ekonomi 69 (S): Även min fråga går till socialminister . För mig är det oerhört angeläget att de skattemedel vi avsätter till vård och omsorg verkligen används till det. Den uppfattningen tror jag att större delen av svenska folket delar med mig. har vi sett rapporter om vård- och omsorgsföretag som har tagit emot statliga coronastöd som ägare och ledning tjänat stora pengar, till exempel genom bonusar. Jag tycker att man kan säga att detta vittnar om dåligt omdöme och att det är omoraliskt, men jag tycker att frågan är större än så. Den sätter fingret på att vi behöver få bättre insyn i hur våra skattemedel används. I regioner och kommuner gäller offentlighetsprincipen. Därför blir min fråga till socialministern: ministern beredd att ta fram förslag om att detta även skulle kunna gälla privat vård och omsorg? 70 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag är liksom frågeställaren ganska övertygad om att detta är något som upprör väldigt många väldigt djupt. Man tycker att man arbetar och gör rätt för sig, och man betalar skatt. Sedan finns det verksamheter som tycker sig ha rätten att använda skattemedel på ett annat sätt än lagstiftaren eller beslutsfattaren har tänkt sig. utredde vi huruvida offentlighetsprincipen skulle gälla i all offentligt finansierad vård och omsorg, och vi lämnade förslag om detta till 2016. Såvitt jag vet har majoriteterna inte ändrats , då förslaget röstades ned, men det är förstås möjligt att ta upp frågan igen om majoriteterna i förändras eller om många ger uttryck för dessa tankar. Låt mig dock säga att även om frågan fokuserar på statligt coronastöd är det skattemedel precis som så mycket annat. Skattemedlen kan ha olika syften, men om de ska gå till äldreomsorg delar jag det eniga socialutskottets uppfattning att de också ska gå dit. Detta behöver vi stå för fullt ut. 71 (S): Tack, socialministern, för svaret! Ja, utifrån det socialministern anförde tänkte jag precis att hela utskottet gemensamt har sagt att detta är oerhört viktigt. Det är viktigt att det granskas vart pengarna går, och i vissa fall ska de återbetalas om de inte har gått till det de är avsedda för, till exempel när det gäller regeringens satsningar på äldreomsorg. Därför tycker jag att det borde finnas en öppning för att lägga fram ett sådant förslag. Då undrar jag: Är ministern beredd att göra det i närtid? 72 Socialminister (S): Jag vill understryka att detta inte är en del av januariavtalet som vi håller på att jobba med, men frågan är ändå otroligt angelägen. Skulle det visa sig att det finns stöd i kammaren är det inte svårt för regeringen att komma tillbaka. Vår uppfattning har i grunden inte ändrat sig: De medel vi avsätter till välfärden ska gå till välfärden. Om det sedan handlar om offentligt eller privat driven vård borde egentligen vara underordnat, men det påverkas förstås av majoriteterna i kammaren. Vårdköer och privata vårdgivare 73 (M): God vård är viktigt. Vård i rätt tid är lika viktigt. Vi moderater sätter patientens bästa främst, och vi vill att ska ha en vård av hög kvalitet – men den ska också vara tillgänglig när man behöver den. I är det faktiskt föreskrivet i lag när man ska få sin vård. Denna vårdgaranti har kraftigt försämrats . Håll kvar i minnet att den var dålig redan innan pandemin. Köerna var långa redan då. Vårdköerna inom specialistvården har fördubblats . Det borde vara uppenbart för regeringen att man behöver agera. Vem som är utförare torde spela tämligen liten roll när det gäller liv och död. Min fråga går till socialminister : På vilket sätt avser regeringen att underlätta för privata vårdgivare som vill hjälpa till att faktiskt minska köerna? 74 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Låt mig understryka att innan pandemin, som ju naturligtvis har försvårat läget enormt och förlängt den tid som människor tvingas vänta på vård som inte är akut, hade vi en situation där allt fler regioner faktiskt gav vård snabbare än de hade gjort under samma månad året innan, vilket innebar att köerna kortades. Sedan fick vi en pandemi, och det sätter oss i ett unikt läge. frågade specifikt om hur de privata kan hjälpa till. Låt mig understryka att majoriteten av svenska folket bor i kommuner där parti styr ihop med bland andra . Det finns förstås alla möjligheter att se till att man tar in privata aktörer och konstruerar avtal där man hjälps åt. Sedan vill jag understryka att oavsett vem som är huvudman – det är regionerna som är huvudmän för sjukvården – ska vi naturligtvis göra allt vi kan för att hjälpas åt. Det handlar om resurser men också om personal. Hur ser man till att personalen får sjysta förutsättningar? 75 (M): Tack, statsrådet, för svaret! finns ju en hel del begränsningar för de privata vårdgivarna ute i regionerna. Man sätter produktionstak och så vidare där antalet operationer begränsas. Även om man vill hjälpa till får man inte göra det som privat vårdgivare. Därför kvarstår frågan: Vad avser regeringen och att göra i denna fråga? 76 Socialminister (S): Det blir en lite märklig fråga. Vem som är utförare ska tydligen inte vara så väsentligt, men vem som är huvudman är väl i allra högsta grad väsentligt? Om regioner har en massa privata aktörer som har skrivit avtal där man inte samarbetar, inte hjälps åt och där de privata aktörerna inte kan bistå för att man har satt tak för produktionen – det är något som varje region får svara på. Möjligheten att hjälpas åt borde naturligtvis finnas. Om det finns ett intresse från moderat sida för att de privata aktörerna ska tvingas bidra mer på det sätt som frågade om förut tycker jag att det skulle vara väldigt spännande att se hur Vänstern och kan enas om detta. Nordisk hjälp med intensivvård 77 (SD): Min fråga går till . har klarat pandemin sämre än våra nordiska grannländer. Det är tyvärr ingen hemlighet när det gäller antalet smittade och avlidna. Rapporter har påtalat bristerna i svensk beredskap. Redan tidigt i pandemin stod det klart att beredskap var undermålig vad gäller både skyddsutrustning och läkemedel. Bland annat var det brist på narkosläkemedel. Då fick vi ta hjälp av , som skickade extra leveranser till oss. kan vi också konstatera att läget inom svensk intensivvård fortsatt är mycket ansträngt och att flera sjukhus har vädjat om att ska ta hjälp av sina grannländer för att klara vårdsituationen . Det innebär att SKR ber regeringen att skicka en skrivelse och göra en förfrågan. Hur ser ministern på det faktum att vi nu eventuellt behöver be om internationellt stöd för att vi ska kunna tillgodose vårdens behov i landet? 78 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag måste säga att den kanske blandar både det ena och det andra. Man jämför sig med nordiska länder som med all rätt, tycker jag, kan beskrivas som länder som har klarat pandemin. Men i ett globalt och internationellt perspektiv sticker de verkligen ut. Det är ju inte riktigt så att sticker ut i ett europeiskt eller globalt perspektiv. När det till exempel gäller överdödlighet ligger vi betydligt lägre än de allra flesta länder i till exempel EU. Jag tycker också att det blandas ihop när det gäller beredskap och den precisa frågan från , som handlar om huruvida man klarar att bemanna intensivvården . Man får inte blanda ihop en situation där det är tufft, där personal har jobbat hårt och där de behöver vila och få semester med en katastrofsituation där vi begär internationellt stöd. Det är inte så det ser ut. Vi har i den här kammaren diskuterat: Varför är det så många svenska sjuksköterskor som åker till för att arbeta? När vi fick gränser till undrade vi hur dansk sjukvård skulle klara sig. Jag får fortsätta i min nästa replik. 79 (SD): Jag har full förståelse för att ministern inte vill jämföra oss med våra nordiska grannländer, men det går inte att förbise att vi nu behöver begära internationellt stöd eller internationell hjälp. Det måste också kunna ses som ett mått på hur vi har klarat av pandemihanteringen. Detta är därför också en fråga som handlar om den beredskap man borde ha haft. Jag skulle ändå vilja fråga hur ministern förklarar det faktum att vi nu behöver hjälp medan våra grannländer faktiskt kan erbjuda det. 80 Socialminister (S): En halv minut är ännu kortare. begär inte internationellt stöd – låt mig säga det! Men SKR vill hemskt gärna få möjlighet att få stöd av intensivvårdspersonal som skulle vilja jobba i , på samma sätt som gärna tar svenska sjuksköterskor till hjälp och på samma sätt som svensk sjukvårdspersonal har åkt över under hela pandemin. Det är ingen krissituation. Det finns inga avtal eller situationer som vi kan alertera. Men det finns förstås alla möjligheter att rekrytera personal. Det finns inga gränshinder oss emellan, utan här finns alla förutsättningar, om man så vill från båda sidor. Skälen till gränskontroller mot 81 (C): Min fråga går till justitieministern. har haft konstanta gränskontroller mot . Det är gränskontroller som tar polisresurser från hela landet och som skapar hinder för gränspendlare i . Gränskontrollerna infördes i samband med flyktingkrisen. Det är en kris som är över. Dock är gränskontrollerna kvar, och de fortsätter att ta polisresurser från hela landet. Regeringen säger att det förekommer ett hot mot och att det är därför de måste vara kvar. Enligt finns det dock inget större hot mot än mot något annat EU-land, och i övriga EU-länder är inte dessa gränskontroller kvar. Jag skulle därför vilja höra från statsrådet varför gränskontrollerna inte kan tas bort och vad det är för konkret hot som finns mot som inte känner till. 82 Justitie- och migrationsminister (S): Det stämmer som säger: Vi införde gränskontrollerna framför allt för att få kontroll över migrationsflödena . Det kom 10 000 . Detta var helt avgörande för att vi skulle kunna skapa den kontrollen. Det stämmer också att det är länge sedan vi hade denna flyktingkris. Vi är igenom den . Men därefter kom frågeställningen om hela terroristhotet i EU upp. Det har varit mot bakgrund av det – terroristbrott och annan internationell organiserad kriminalitet – som dessa gränskontroller har fortsatt att motiveras. Jag tycker att det finns motiv för detta också fortsättningsvis. har vi en pandemisituation, men när vi är igenom den och börjar en diskussion om att ta bort gränskontrollerna måste vi ha något annat att ersätta dem med. Där finns det lite olika vägar att gå, men än så länge är vi inte beredda att ta bort dem. 83 (C): Vi kan av siffrorna som kommer från polisen konstatera att antalet människor som arresteras och vapen etcetera som hittas vid gränskontrollerna är mycket litet. Det är inget nytt att statsrådet har lite svårt att lyssna på . Däremot lyssnar han kanske lite oftare på . Då kan man i stället fråga: Varför anser statsrådet att det är bättre att poliser kollar på pendlare i än att de kollar på gängkriminellas skjutningar i ? 84 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är själv från – jag bor där. Min upplevelse är tvärtom. Jag uppfattar det som att det finns ett mycket starkt stöd, inte minst i , för dessa gränskontroller, inte minst mot bakgrund av att antalet inbrott i minskade med på ett enda år när vi genomförde detta. Vi kom alltså också åt en del av den internationella kriminaliteten. Jag menar nog att det finns ett ganska stort stöd – det finns kanske inte alltid bland pendlarna, även om det nu är mycket lättare för dem att hantera det här – i för detta. 85 (V): utvisades den belgiska medborgaren och småbarnsmamman från trots att hon har både man och barn här. har beslutat att utvisa turkiska Kawa till för att hans fru, den svenska statstjänstemannen , påstås vara ett hot mot . Rozerin är höggravid med parets andra barn. Zozans och Rozerins brott är att de har ett kurdiskt ursprung och att de har tagit ställning för det turkiska partiet och mot attackerna på Kobane. Ytterligare ett trettiotal personer med kurdiskt ursprung riskerar samma behandling. Min fråga till är därför: Varför jagar regeringen småbarnsföräldrar med kurdiskt ursprung? Varför går den ärenden? 86 Justitie- och migrationsminister (S): Detta är egentligen inrikesminister ansvarsområde, men jag tror att jag kan svara ändå när det gäller lagstiftningen, eftersom jag hade den tidigare. Vi kommenterar aldrig enskilda ärenden och särskilt inte säkerhetsärenden, men jag vågar nog ändå säga: Det är aldrig så att utvisar någon enbart på grund av några partisympatier, utan det finns också annan information som alltid ligger i botten när det gäller den typen av beslut. Utan att gå in på några detaljer vill jag försäkra allmänheten om detta. Jag menar att den ordning vi har trots allt bygger på en grundläggande rättssäkerhet, och jag står för den ordningen. Men det är aldrig så att man bör utvisa människor bara för vad de tycker, utan det finns också annan information i botten. 87 (V): Både och hävdar att de inte på något sätt har varit aktiva . De har inte gjort mycket mer än att de har deltagit på enstaka demonstrationer. Ett stort problem är också att när fattar beslut baserat på Säpos uttalanden får personerna inte ens möjlighet att försvara sig eller att kommentera det. De får inte ens veta vad de är anklagade för eller varför man bedömer att de är ett hot, vilket jag tycker borde vara självklart i en rättsstat. 88 Justitie- och migrationsminister (S): Återigen: Jag kan inte gå in på enskilda ärenden. Men den erfarenhet jag har, efter att ha sett många sådana här ärenden, är som sagt att det aldrig är så att det bara finns någon åsiktsyttring i botten. Det finns också annan information i botten i sådana här ärenden. Dessa ärenden prövas också i domstol, så de har tillgång till all den information som man behöver ha för att kunna göra en bedömning av huruvida en individ utgör ett sådant här säkerhets… EU:s skydd av belarusiska regimkritiker 89 (KD): Flygplanskapningen i är en ny nivå av hänsynslöshet för att gripa regimkritiker. Händelsen visar att inte heller de som befinner sig inom EU går säkra och att det nog inte är alldeles långsökt att anta att ett syfte för regimen i var att skrämma modet ur exilbelarusierna. När talade i parlamentet i i går försvarade han inte bara flygkapningen. Han hade också en direkt varning till andra oppositionella som har sökt skydd i exil. Den löd: Vi vet vilka ni är, och det är bara en tidsfråga innan vi får tag på er. Många exilbelarusier befinner sig i grannlandet , och det står klart att både rysk och belarusisk säkerhetstjänst helt ogenerat utför aktioner inom EU. Jag vill därför fråga EU-minister vad EU kan göra för att stärka skyddet för regimkritiker som lever i exil i EU och på vilket sätt faktiskt kan trycka på i den här viktiga frågan. 90 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är förstås en hemsk tillvaro att sitta kanske i , bara några få mil från , och veta att ett flygplan på väg ned för att landa i hejdades av det belarusiska flygvapnet. Man undrar vad kommer att hitta på härnäst. Vi behöver stödja civilsamhället i , som jag var inne på tidigare i svaret till , men vi behöver också ha en nära kontakt och gärna ge så gott skydd som möjligt till de aktivister som finns i men också i andra delar av EU-länderna. Det är förstås fråga om både ekonomiskt och moraliskt stöd, men jag tror också att vi måste se över vilka möjligheter vi har att ge stöd på säkerhetsområdet. Jag tror att det internationella samarbetet på säkerhetsområdet mellan polismyndigheter, åklagare och så vidare är en väldig tillgång för oss i EU i detta sammanhang. 91 (KD): Om tycker att det är värt att engagera säkerhetstjänsten och flygvapnet för att kidnappa en 26-årig journalist är det inte så konstigt att varenda människorättskämpe nu känner en otrolig oro. Vi kan utgå från att KGB har haft agenter på plats i och i . Vi kan också utgå från att de övervakar många av de belarusier som lever i exil i , , och i . EU måste agera för deras trygghet, och jag tackar för svaret. Men hur ser på EU:s stöd till koordinationsrådet? Hur bör det se ut? 92 Statsrådet (S): Jag uppfattade inte riktigt slutet på fråga, men jag kan väl säga att jag verkligen hoppas att den internationella utredning som ska sättas igång skapar största möjliga klarhet kring vilka som ligger bakom det här. hörde jag från den litauiske presidenten som var på toppmötet i att det ju inte bara var de här två personerna som fängslades när de steg av planet. Ytterligare tre personer stannade kvar i . Man undrar vad det var för ena. 93 (S): Även min fråga riktar sig till statsrådet och EU-ministern . Pandemin och de åtföljande restriktionerna påverkar som alla mycket väl vet rörligheten på olika sätt – lokalt, regionalt, nationellt och även på EU-nivå. Men i takt med att människor vaccineras – och vaccinationerna går ju i ett rasande tempo, vilket är positivt – ändras också förutsättningarna. Jag tänker på de diskussioner som finns om de digitala resebevisen i EU, det vill säga vaccinationskorten. Har statsrådet möjlighet att redogöra för hur arbetet i EU fortskrider vad gäller resebevisen? 94 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Här kan jag faktiskt ge ett positivt besked. Arbetet med covidintygen har gått överraskande fort, och det har gått bra. För sedan blev det en politisk överenskommelse mellan rådet och om innehållet i de här intygen, så nu vet vi hur det kommer att bli. De formella besluten fattas , och ska förordningen träda i kraft. Det här är för att underlätta resande så att vi så fort som möjligt kan återgå till den fria rörligheten inom vår union. Det ska bli lättare att resa, helt enkelt. Tanken är ju att länder som har haft andra slags reserestriktioner ska kunna lyfta dem för personer som kan visa upp de här covidintygen. Det är särskilt länder i södra som har varit väldigt angelägna om det här, men jag tror att vi alla runt om i unionen ser fram emot den dag då den fria rörligheten kan återupprättas. Det ska också sägas att det inte är ett krav att man har ett covidintyg för att få resa. Är man inte vaccinerad kan man visa upp det här. 95 (S): Tack, statsrådet! Det var positiva nyheter. Minskad rörlighet och gränshinder har förstås sociala, politiska och ekonomiska konsekvenser för samarbetet. Finns det något att säga om prognosen? Jag förstår att det är svårbedömda faktorer utifrån smittspridning och annat, men finns det någonting som man tror om förloppet vad gäller rörligheten framöver? 96 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Nej, jag vågar mig inte på några sådana prognoser. Den här pandemin har ju visat oväntade drag. Det har gått upp och ned. Det har varit en första våg, en andra våg och en tredje våg, och vi hoppas verkligen att vi slipper en fjärde våg. Det enda som jag verkligen vågar hoppas på är att utvecklingen går mot att vi får en större rörlighet. Men när den kommer och hur fort det kan gå får vi se. Ansvaret för den slutna ungdomsvården 97 (M): Vi kunde i går ta del av Brottsförebyggande rådets rapport om hur sticker ut i en europeisk jämförelse vad gäller skjutvapenvåldet. Inte helt sällan är minderåriga inblandade i det här våldet. häktades en 19-årig man misstänkt för ett mord i . Den misstänkte är dömd till sluten ungdomsvård för två fall av mordförsök men var på rymmen från ungdomshem i , där han var placerad efter att ha blivit fritagen från ett ungdomshem i . Det är uppenbart att säkerheten vid ungdomshemmen är behäftad med allvarliga brister. skedde 26 rymningar av personer dömda till sluten ungdomsvård, och antalet incidenter med hot och våld på institutionerna har ökat dramatiskt . gav regeringen ett tillkännagivande om att utreda frågan om att flytta ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern när regeringen avser att tillsätta en sådan utredning. 98 Justitie- och migrationsminister (S):