prot · H90944 · 2021-12-13 00:00:00 — valde man att kalla den nya skatten för bankskatt i stället – en skatt som dessutom skulle höjas . Syftet var att man skulle delfinansiera tillskottet till försvaret. I årets budgetproposition nämns inte skatten alls, men de beräknade skatteintäkterna finns väl dolda i tabellerna, återigen under benämningen skatt på finanssektorn. Detta sammantaget har gjort det svårt för oppositionen och naturligtvis även för allmänheten att följa med i vad budgetpropositionen faktiskt innehåller, vilket avviker från den praxis som vanligtvis tillämpas. Man kan därför ifrågasätta om det finanspolitiska regelverket har efterlevts i detta fall. har med anledning av allt detta valt att inte delta i beslutet om förslagets punkt 1, som gäller införandet av den nya riskskatten. 8 PER ÅSLING (C): Låt mig börja med att konstatera att ökat skatteuttag från den finansiella sektorn är en del av finansieringen av den försvarsuppgörelse som slöts . Vi hedrar den överenskommelsen och släpper därför igenom förslaget. Men, fru ålderspresident, det finns ett stort men när det gäller hur regeringen valt att konstruera det förslag som ligger på bordet . Förslaget är undermåligt utformat, och själva processen för framtagandet av förslaget är också undermålig. Processen är nu överspelad, men jag anser ändå att den bör nämnas i sammanhanget. Det är inte allmänt känt, men i propositionen står: ”förslaget [har] anmälts till kommissionen för rättslig säkerhet om att förslaget inte utgör statligt stöd. Denna bedömning bör bekräftas av kommissionen innan förslaget genomförs.” Regeringen har alltså lagt en proposition på bord utan att över huvud taget veta om den vilar på laglig grund. Detta är mer än flagrant. har lämnat ett särskilt yttrande där vi utförligt beskriver våra synpunkter på förslaget, och jag kommer att redogöra för vår huvudsakliga kritik. Jag vill börja med det mest centrala. vill att regeringen senast i samband med vårpropositionen kommer med förslag till ny utformning av skatten. Både direkta och indirekta effekter som inte kan ha varit avsedda måste åtgärdas . Jag vill i korthet beskriva varför vi tycker att det är viktigt med en så skyndsam hantering. Vår kritik kan sammanfattas i fem punkter. Den kritik mot förslaget som framförts av regeringens egna expertmyndigheter är särskilt allvarlig, och vi delar deras bedömning. Vi har våra expertmyndigheter för att kunna säkerställa oberoende expertis. Såväl som Riksgälden och är tydliga i sin kritik. går så långt som till att vilja avstyra förslaget. Bland den kritik som expertmyndigheterna lyfter finns exempelvis risken att skatten kan medföra att banker flyttar verksamhet från den svenska delen eller att den redovisas på ett mindre rättvisande sätt, till nackdel för finansiell stabilitet och tillsyn. Risken för negativa effekter ur ett samhällsperspektiv är återkommande i kritiken från flera remissinstanser. Flera lyfter att förslaget inte är tillräckligt starkt kopplat till kreditinstitutens risktagande. Utformningen av skatten skapar en snedvriden konkurrenssituation på den finansiella marknaden. Den valda utformningen kommer nämligen att gynna utländska banker som på olika sätt kan undgå skatten, bland annat genom så kallad låneförmedling. Detta skulle ge utländska banker en konkurrensfördel i förhållande till svenska banker. Det kan inte ligga i intresse att missgynna svenskt näringsliv och i stället uttryckligen gynna andra länders. Därtill minskar även möjligheter att upprätthålla den rådande mycket höga finansiella stabiliteten när kreditgivningen flyttar från till annat land. Gränsvärdet medför att kundägda banker i , till exempel Sparbankerna, i stor utsträckning inte träffas direkt av skatten. Detta är viktigt eftersom de kundägda bankerna har oerhört stor betydelse för både enskilda låntagare, företag och i förlängningen möjligheten att finnas och verka i den svenska landsorten. Utformningen av skatten innebär dock att hela sparbanksrörelsen träffas ändå. som Sparbankerna är vanligtvis beroende av omfattande samarbete med större kreditinstitut som har verksamhet med skuldsättning överstigande gränsvärdet och därför träffas av skattskyldigheten. Detta riskerar med stor sannolikhet att leda till att mindre kreditinstitut får kostnadsökningar till följd av att de samarbetar med leverantörer som drabbas av skatten. Denna indirekta effekt har inte varit syftet med skatten och riskerar att slå hårt mot den finansiella infrastrukturen utanför städerna. Alla kundägda banker ligger inte under gränsvärdet, något som i realiteten beror på den valda associationsformen. Koncerner som snarare är att betrakta som en samling mindre regionala företag träffas av riskskatten. Detta är väldigt olyckligt och kan inte heller ha varit syftet med skatten. Jag tänker här i första hand på . Ett grundläggande problem är att skatten riskerar att försämra kommunernas möjligheter att finansiera samarbetet inom ramen för Kommuninvest. Detta har även noterats av andra talare härifrån talarstolen. Kostnaderna kommer att öka. Framför allt små och medelstora kommuner kommer att drabbas oproportionerligt hårt eftersom de helt enkelt har svårare att finansiera investeringar på kapitalmarknaden. Mer än två tredjedelar av kommuner har i princip all sin upplåning via Kommuninvest. Det är finansiering som tas in för att bygga och rusta upp skolor, äldreboenden, sjukhus och hyresbostäder. Riskskatten kommer därmed att innebära en betydande kostnadsökning för viktiga välfärdsprojekt. En naturlig följd blir då att färre sådana projekt kan genomföras. Den typen av utlåning till kommunalt finansierad välfärd måste anses falla långt utanför skattens motiv. Avslutningsvis, fru ålderspresident, ska skatteuttaget från den finansiella sektorn öka som en del av försvarsuppgörelsen. Men när effekter uppstår som aldrig kan ha varit regeringens syfte och när remissinstansernas kritik är omfattande, i många stycken likartad och i centrala delar inte bemöts måste regeringen agera och det skyndsamt. En väl fungerande finansiell infrastruktur i hela landet, finansiell stabilitet och likvärdiga konkurrensvillkor kan inte negligeras. Jag vill här från talarstolen backa upp det särskilda yttrande som har lagt fram. 9 (V): Detta blev en väldigt spridd debatt till en början. Om bryr sig så mycket om bostadspolitiken kanske de ska fundera på varför de vill slopa investeringsstödet. Och om hade brytt sig om landsbygden hade de väl sett till att kapitalet inte koncentreras till storstäderna och så vidare. Men detta handlar om bankskatten, eller en ny riskskatt, som ska införas för kreditinstitut. domineras finanssektorn av ett fåtal affärsbanker. banksystem är koncentrerat kring ett fåtal tätt sammanlänkade stora banker. I händelse av en finansiell kris riskerar därför problem hos en av dessa banker att snabbt sprida sig över hela banksystemet, vilket kan innebära ett hot mot stabiliteten. Det är just för att väga upp riskerna och de kostnader som kan drabba samhället till följd av en eventuell finanskris som en riskskatt införs för denna sektor. Det är ju så, fru ålderspresident, att vi gång på gång har bevittnat hur framför allt storbanker inte bär sina egna kostnader vid kriser utan förväntar sig att vinsterna privatiseras och förlusterna socialiseras. Varför ska vanliga arbetare betala bankernas risker och förluster? Det är inga vanliga företag vi debatterar , utan bankerna är starkt uppbackade av staten och får därigenom garantier. Det är helt enkelt så att bankerna riskerar att orsaka stora kostnader för samhället vid en finanskris. Det kan inte vara sjuksköterskans, busschaufförens eller industriarbetarens roll att bära dessa kostnader. Och i ärlighetens namn, fru ålderspresident, har de fyra storbankerna delat ut över 300 miljarder . De har råd med denna skatt. Vi har kommit överens om att föreslå en rad tillkännagivanden, som har tagits upp i tidigare anföranden. Först och främst ställer vi i oss bakom förslaget om en riskskatt. Det första av de tillkännagivanden som vi är överens om och som har kommit upp i debatten handlar om att det offentliga kreditinstitutet ska undantas från lagen. Institutet kan drabbas trots att det inte orsakar den risk för samhället som lagen syftar till att motverka. Det är därför vi har kommit överens om att regeringen ska återkomma med ett förslag för att undanta Kommuninvest och komma med ett förslag om att kompensera kommun- och regionsektorn. Det andra tillkännagivandet handlar om att vi anser att lokala banker inte ska drabbas. En riskskatt kan leda till ökade lånekostnader för en kundkrets som uteslutande består av hushåll och de allra minsta företagen, och vi vill absolut inte att skatten ska slå mot dem. Därför vill vi att regeringen ska utreda möjligheten att ändra lagen så att riskskatten inte drabbar dem. Det tredje tillkännagivandet, fru ålderspresident, handlar om den snedvridna konkurrensen. Här bör regeringen säkerställa att utländska banker inte gynnas av lagen på bekostnad av svensk bankverksamhet. Avslutningsvis, fru ålderspresident, vill jag rikta ett tack till Socialdemokraterna, och sist men inte minst – eller de är ju faktiskt minst – Liberalerna för ett gott samarbete och för att våra partier föreslår tillkännagivanden som gör förslaget mer träffsäkert och följer syftet. Jag vill också tacka utskottskansliet, som har fått hantera ärendet genom alla turer. Glad lucia på er! 10 (M) replik: Jag brukar inte begära replik på , för det brukar resultera i en utläggning om , världskapitalismens förgänglighet och andra saker, men jag tänkte ändå försöka bena ut något. Eftersom Socialdemokraterna och inte ville förklara kanske , som står bakom tillkännagivandena, kan förklara. Socialdemokraterna med samarbetspartier underkänner sin finansminister, sin statssekreterare och sitt finansdepartement. och statssekreteraren har nämligen varit mycket tydliga med att tillkännagivandet inte går att genomföra. och den socialdemokratiska statssekreteraren har upprepade gånger meddelat utskottets ledamöter att det inte går att undanta Kommuninvest från regelverket. Utskottets ledamöter har vid inte bara ett tillfälle och inte bara två tillfällen utan informerats av den socialdemokratiska regeringen om att detta är ogenomförbart. Ändå står Socialdemokraterna tillsammans med och andra partier här och vill genomföra just en sådan regel, exakt den regel som den egna regeringen säger inte går att genomföra. har noggrant redogjort för hur de vid upprepade kontakter med har försökt förklara att man vill undanta Kommuninvest och fått förklarat för sig att det är omöjligt. Därför har man heller inte föreslagit detta för . Sedan kommer samma socialdemokratiska parti tillbaka till regeringen och säger att det ska man visst göra och att det nu fattas ett riksdagsbeslut om det. Och om kan regeringen givetvis svara: ”Precis som vi sa tidigare går det inte.” Kan du, , reda ut detta lite för oss? 11 (V) replik: Det är därför vi föreslår ett tillkännagivande. Vi ska se till att regeringen återkommer med utredningen. Vi är beredda på att en sådan utredning kan ta , möjligtvis, fram till vårpropositionen. Vi är absolut beredda på att fortsätta att se över detta med regeringen. Det kallar jag att ta ansvar. Jag tror att bara är djupt besviken över att det kommer en bankskatt. Han kallar den bedrövlig och sorglig, men införs den . Jag tror att det är där skon klämmer för – man har inte kunnat stoppa den. Det som chockar mig mest är att det kommer sådana här repliker när M-KD-SD inte kunde hantera bankskatten när de skulle samarbeta. Är det inte bättre att du pratar med KD och om varför ni inte kunde komma överens i denna fråga i stället för att gå på och Socialdemokraterna? (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Jag vill be ledamoten att tala via talmannen, eller via ålderspresidenten i det här fallet.) När ändå står här och vill reda ut saker tycker jag att han ska förklara, vilket han inte gjorde i replikskiftet tidigare, varför funktionshindrade ska betala mer i skatt än löntagare. Det kan du väl reda ut först? (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Debatten går som sagt via ålderspresidenten eller talmannen.) 12 (M) replik: Samma sak gäller för som för : Byter man samtalsämne har man kanske visat på en svaghet eller blottat en osäkerhet i fråga om det som man egentligen är här för att tala om. Men låt oss tala lite om dem som Haddou benämner som de funktionsnedsatta. Jag vill först och främst understryka att väldigt många människor med olika funktionsnedsättningar eller funktionsvariationer arbetar. Jag tycker att det är osmakligt att säga som gör. Det är väldigt många människor med olika typer av utmaningar som sliter, försörjer sig själva och betalar skatt. Vad gäller personer som lever på sjuk- och aktivitetsersättning sänker vi skatten för dem med . De har aldrig fått en så stark inkomstförbättring som med den budget som regeringen har beslutat om och som , har lagt till . Det går helt enkelt inte riktigt ihop. När det gäller sakfrågan är , och många fler partier mycket överens. Det framgår tydligt i de diskussioner som är. Det som har gjort detta väldigt svårt, när man resonerar med skickliga kollegor som och andra kristdemokrater, är att regeringen menar att detta beslut fattades 2019. Det är väldigt svårt att sätta sig i en tidskapsel och åka och göra någonting åt det. Vår invändning är, så att säga, att detta inte har redovisats och tydliggjorts på ett transparent sätt. Det går helt enkelt inte att hantera frågan på ett bra sätt, givet regeringens agerande. Men det som återstår, , är frågan: Menar du alltså att statssekreteraren, finansministern och har fel i sin bedömning? De menar ju att det förslag som ni har inte går att genomföra. Har regeringen fel i sin bedömning? 13 (V) replik: Jag måste ändå säga att faktiskt har fel när han säger att M, KD och SD är överens. Det är bara att titta på hur vi har gått igenom hela processen kring detta förslag. KD är för, och M är emot – och de ska samarbeta. Det är det som gör det så förskräckligt. Ni står och säger: Vi är emot detta. Det går så dåligt och så vidare. Men ni har ett samarbete och har justerat statsbudgeten, och där är ni inte överens om detta. Det är det som är skiljelinjen här. säger att vi är osäkra. Nej, vi är inte osäkra kring bankskatten. Vi är väldigt säkra kring bankskatten. Jag nämnde tidigare i mitt anförande att storbankerna har delat ut 300 miljarder . Då anser jag att det är väldigt rimligt att de kan stå upp när det sker en finansiell kris. Om bryr sig så mycket om arbetare undrar jag: Varför ska arbetare, vanliga löntagare, bära dessa kostnader, bära bankernas risker? Vi vill inte tillbaka till de kriser vi hade tidigare där vanliga arbetare liksom ska ”baila” ut bankerna. Det är uppenbarligen det vill. Det har ni inget emot. Det är inte mycket att säga kring detta. Jag får nog återgå till det jag nämnde för i det första replikskiftet. Jag tror att det handlar väldigt mycket om att detta är en stor förlust för . Det kommer att införas en bankskatt, helt enkelt. Det är mellan 5 och 6 miljarder. Det är välbehövliga pengar, skulle jag säga, till välfärden, för att göra det bättre runt om i kommunerna. Vad Kommuninvest, som kommer att kompenseras, kommer att betala är inte i närheten av detta. Det är summor som inte är i närheten av vad bankskatten kommer att dra in. Detta ser vi som ett väldigt rimligt förslag. 14 (KD): Det förslag som vi debatterar innebär att stora banker ska betala en särskild skatt till staten om summan av bankens skulder överstiger . Skatten ska kommande år uppgå till av skulden. Vi kristdemokrater har varit positiva till att storbankerna betalar mer i skatt, exempelvis kopplat till deras egna skulder eller deras eget risktagande. Ett skäl till att det är rimligt att beskattningen av systemviktiga banker ökar är att dessa vid en finansiell kris inte bara riskerar att orsaka direkta kostnader för samhället utan också indirekta kostnader i form av lägre tillväxt eller högre arbetslöshet. Ett annat skäl är att den finansiella sektorn är befriad från moms. Och ett tredje skäl är att ränteavdragen åtminstone indirekt fungerar som ett slags skattelättnad för bankerna. Men, fru ålderspresident, även om det i grunden är positivt att en bankskatt som är kopplad till bankens skulder nu införs är den utformning som regeringen tagit fram riktigt dålig. Regeringen har nämligen utformat skatten så att den inte bara träffar ett antal storbanker utan också det offentliga kreditinstitutet . Kommuninvest är en samverkan mellan de flesta av kommuner och regioner, och det är en mycket viktig organisation. Det är hit man vänder sig för att låna pengar när man till exempel ska bygga äldreboenden eller sjukhus eller rusta upp en skola. Över 200 av kommuner låter nästan all upplåning ske via Kommuninvest. Och många av dem, särskilt de små, har inte möjlighet att få tillgång till lån av detta slag på egen hand. Att regeringen utformat skatten på ett sätt som gör att Kommuninvest träffas innebär alltså att byggen eller renoveringar av skolor och äldreboenden fördyras. Det var knappast syftet med skatten. Att Kommuninvest drabbas av skatten får fler negativa effekter. En av de mest negativa är att detta kommer att fungera som en särskild skatt på mindre kommuner. Detta beror på att stora och små kommuner har olika möjligheter att gå direkt till marknaden för finansiering. Kommuninvest är mycket viktigare för små kommuner, som inte alls har samma möjligheter att hitta alternativ finansiering. Regeringen har alltså utformat skatten som en skatt som slår mot investeringar i välfärden och då särskilt mot välfärd i mindre kommuner. Detta är under all kritik. Jag är därför glad, fru ålderspresident, för det mycket skarpa tillkännagivande som skatteutskottet föreslår. Kommuninvest ska undantas från lagen om riskskatt, och regeringen får nu på sig att utforma detta undantag, och det ska börja gälla . Det har förekommit flera olika förslag för hur Kommuninvest kan undantas från skatten utan att detta står i konflikt med statsstödsreglerna. Men om det ändå inte går att göra ett undantag för Kommuninvest inom ramen för nuvarande konstruktion behöver regeringen ta fram ny lagstiftning med en ny utformning av skatten. Detta innebär att den nuvarande, dåliga, utformningen av skatten blir tillfällig. Regeringen ska också återkomma med ett förslag om att kompensera kommun- och regionsektorn för de ökade kostnader som de får . Detta tillkännagivande innebär att bifaller den motion som vi kristdemokrater lämnade in i ärendet. Förutom tillkännagivandet om Kommuninvest vill skatteutskottet rikta ytterligare två tillkännagivanden till regeringen. Det handlar dels om att utreda möjligheterna att ändra lagen så att lokalt förankrad bankverksamhet inte träffas, dels om att regeringen ska följa frågan om konkurrenssituationen för svenska och utländska banker. Vi förväntar oss givetvis att regeringen tillsätter en sådan utredning skyndsamt och att regeringen agerar mycket snabbt om konkurrensen snedvrids. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 7 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i och Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2021/22:UFöU1 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i och Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2021/22:22) och Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2021/22:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2021/22:10) 15 HANS (M): Låt mig som ordförande för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet, som här i berett regeringens två propositioner om fortsatt deltagande i , uttrycka den djupaste respekt för svenska soldaters och svensk personals insatser – kvinnor och män utsända från med uppgift att tillsammans med företrädare för andra länder ge bidrag för att säkra fred, frihet och anständighet i en mycket svår region. Vi inser alla uppgiftens omfattning och fara och inför detta stannar vi upp i ett djupt känt tack. I denna över åren växande grupp utsända finns också alla enskilda som , . och och andra vilka har mammor och pappor, familjer och vänner som med oro och kärlek följt deras tid i . Vi moderater ställer oss bakom regeringens förslag. Vi gör därmed gemensam sak med Socialdemokraterna och andra partier. Det är en styrka att inom försvars- och säkerhetspolitikens område kunna visa på parlamentarisk bredd. finns ett hårt tonläge i svensk debatt. Olika partier avvisas för att de inte orkar, eller påstås inte orka, axla en bredare samsyn. Som företrädare för är jag stolt över att vara en del av ett samlingsparti här i . Försvarsmaktens internationella insatser måste alltid ställas i relation till de nationella behoven. Det blir särskilt viktigt i när ska bygga upp förmågan på hemmaplan. I det rådande läget är det även av stor vikt att Försvarsmaktens förmåga att stödja samhällets krisberedskap inte försämras. Mullret från ryska truppsammandragningar invid gräns kan höras i resten av . Vi måste se världen sådan den är. Det svenska engagemanget i måste ställas i relation till det säkerhetspolitiska samarbetet med EU och särskilt med . Det är solidaritet, inte neutralitet, som gäller. Det blir än viktigare för att beakta i av ökad osäkerhet. Ett avgörande svenskt intresse i sammanhanget handlar om vår förmåga att samla ett brett europeiskt engagemang kring de säkerhetspolitiska hot som påverkar oss i såväl som i . Då är det också avgörande att vi förmår att visa ett starkt svenskt engagemang för det som händer i och söder om det, vars utveckling också har en långsiktig bäring på vårt . Vi räknar med att andra länder i händelse av kris eller krig ska bistå oss, och då måste vi också ha förmåga att bistå våra vänner och allierade i händelse av kris eller krig för dem eller i deras närhet. Vi måste se engagemang i världen som en helhet. Vårt land deltar genom flera insatser i , dels inom ramen för FN:s stabiliseringsinsats Minusma, dels inom EU:s utbildningsinsats EUTM. Men vi är också en av de största biståndsgivarna. Här finns det anledning för regeringen att beskriva hur den ser på den svenska strategin. Vad är det som ska uppnås? Det som inträffat i är ju en kupp och sedan en kupp inom kuppen. Afrikanska grannländer samlade inom organisationen vill se en färdplan mot civilt styre som föregås av allmänna val i tidigt . Precis i dessa timmar har en tidsplan satts från Ecowas sida om att val måste genomföras , annars får det konsekvenser. Hur ser den på detta? Och hur ser regeringen på det stöd som kuppmakarna och juntan kan uppfattas få genom internationell närvaro och om denna kan fortsätta bortom de planerade valen ? Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i och Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i För det första måste samverka och kunna påverka det land som har det ledande ansvaret för en insats, detta för att kunna skapa förutsägbarhet och långsiktighet i hur insatsen utformas. I är det som är en nyckelspelare. i var det . har efterlyst en exitstrategi för det svenska deltagandet i FN-insatsen Minusma. Ett tydligt besked om kommande avslut i nära dialog med berörda för fortsatt kontinuitet i insatsen där andra länder kan ta vid efter ett snart tioårigt svenskt engagemang. Det kommer att ske senast . Vidare har den svenske officeren varit befälhavare för Minusmainsatsen. Det är helt unikt att har haft en så centralt placerad person i en internationell mission . För det andra behöver ställa upp mätbara mål och tydliga ramar för de insatser vi deltar i, och dessa måste följas upp kontinuerligt. I fråga om handlar det bland annat om att säkerställa att utbildningen av säkerhetsstyrkorna ger långsiktigt resultat. Vi behöver också vara tydliga med att inte ska samverka med en junta som använder ryska legosoldater.