prot · H80974 · 2021-02-02 00:00:00 — Under socialdemokratiskt ledda regeringar har vi skjutit till resurser och satsat mer på vägarna och trafiksäkerheten och ökat insatserna för yrkestrafiken. Det är nästan värt en egen debatt när vi kan konstatera hur många insatser vi har gjort för yrkestrafikanterna med klampning, beställaransvar, krav på vinterdäck och europeiska insatser för att säkra att man ska ha sjysta löner och inte konkurreras ut av östeuropeiska åkerier. Det är viktiga insatser för yrkestrafiken, som parti inte lyfte ett finger för när man själv var i regeringsställning. 68 (M): Jag tror att den som ser den här debatten noterar att även det här statsrådet ägnar huvuddelen av sitt inlägg åt att prata om politik. Det är bra. Jag pratar gärna om politik ofta och mycket. Det är väljarna som ska utvärdera den här regeringen. Men tänkte jag hålla mig till verkligheten. ligger på sista plats i riket gällande vägkvaliteten. av vägarna är mycket dåliga. , , och hamnar också i botten, då av de statliga vägarna anses vara mycket dåliga där. säger till SVT : ”Prioriteringen nu blir att lägga mer fokus på det högtrafikerade vägnätet i länet och då är det främst riksvägarna och Europavägarna. Vi kommer byta ut slitlagret och inte göra några större och djupare åtgärder. På så sätt kommer vi åtgärda ännu mer meter väg.” I samma artikel talar man om att andelen pengar som avsätts till vägarbeten är något som politiker beslutar om som svar på redaktionens fråga om varför man inte satsar på det lågtrafikerade nätet. Det här är alltså verkligheten, fru talman. Det är verkligheten. Då ställer jag mig frågande till att ministern står här och säger att han delar uppfattningen att vägnätet ska bli bättre i och i de lågtrafikerade områdena där yrkeschaufförerna kör sina virkestransporter. Det står i skarp kontrast till vad säger till SVT . De här två versionerna är inte kompatibla. Antingen har statsrådet fel eller så har fel, men båda versionerna kan inte vara sanna. Jag skulle gärna vilja veta: Vad har statsrådet gett för konkret uppdrag till ? Vi kunde höra den målande beskrivningen från statsrådet om hur han anser att man ska ha farbara vägar även på landsbygden. Men i verkligheten i kommer alltså inte att lägga två strån i kors för att åtgärda vägnätet. Och så länge inte gör det kommer vi inte att få några bättre vägar i . Så länge inte gör det kommer yrkeschauffören att köra fast i gruset med sin virkestransport. Arbetspendlaren säger: Jag pendlar till och anser att den här vägen är en dödsfälla. Men den här vägen är bara ett exempel, fru talman. Det är alltså av vägarna i som är dåliga. Det påverkar folks möjlighet att bo på landsbygden. Det påverkar folks möjlighet att driva företag. Det påverkar arbetsmiljön för arbetsgivaren som ansvarar för skogstransporterna att yrkeschaufförerna anser att det är en livsfara att köra. Jag såg ett inslag på SVT som handlade om en väg i som också var riktigt, riktigt usel. Ambitionen från är mycket tydlig. Man har ingen som helst avsikt, inget uppdrag och inga pengar till att åtgärda vägnätet på det lågtrafikerade nätet, utan man kommer att satsa på att byta ytskikt efter E4:an. Statsrådet vet, eftersom han har läst skuggbudget, att vi satsar väsentligt mycket mer pengar på vägunderhåll än vad regeringen gör. Miljöpartister har till och med stått här i kammaren och hånat mig och andra moderater för att vi satsar så mycket på mobilitet och farbara vägar. Vi sänker också bensin- och dieselskatten för att man ska ha råd att arbetspendla. Jag måste fråga statsrådet: Vad har statsrådet gjort konkret för att instruera att satsa på vägar i det lågtrafikerade vägnätet så att virkestransporterna inte ska köra fast? 69 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Det är svårt att låta bli att kommentera det faktum att stora satsning, i när vi har en klimatkris och inte bara utan miljontals människor världen över demonstrerar av rädsla för att klimatförändringarna håller på att förstöra förutsättningarna för mänskligt liv, är att sänka bensinskatten. När vi elektrifierar transportsektorn, gör biobränsleinblandning, minskar utsläppen, ska nå 2030-målet med 70 procents reduktion och nettonoll 2045, då springer och andra moderater ut och säger: Sänk bensinskatten! Jag tycker att det är en anmärkningsvärd brist på klimatansvar. I detta läge får man också konstatera att vägarnas kvalitet är viktig. Om läser innantill i de propositioner som regeringen har lagt på bord och som faktiskt har röstats igenom här i med bred majoritet är ytterligare anslag till inte minst vägunderhåll öronmärkta för just landsbygden. Behoven är stora, och det är de eftersom det var en borgerlig regering som lät bli att satsa på vägarna. Det går ju an att göra det i opposition – det är mycket som går an att göra i opposition – men när ni hade chansen blev det inte så. Då satsades det inte på vägar, järnvägar eller infrastruktur i den utsträckning som hade behövts. Det är därför vi har en underhållsskuld och en investeringsskuld och för lite kapacitet i inte minst järnvägssystemet. Vi behöver bygga mer järnväg för att avlasta vägarna. De viktiga infrastrukturprojekt som behöver göras och som parti har röstat nej till – till och med stoppat ibland, till exempel Norrbotniabanan som skulle ha varit byggd nu – skulle ha haft som effekt att många viktiga transporter hade gått på järnväg och därmed minskat belastningen på vägnätet, kanske E4:an i norra , väg 40 eller , vad vet jag. Genom att vi öronmärker och ger mer resurser än någonsin till för vägunderhåll ökar förutsättningarna att även den väg som talar om ska kunna få resurser. Prioriteringen görs i dialog med regionala politiker då man väljer att prioritera de viktigaste stråken inom ramen för den samverkan som finns inom länet. Avslutningsvis ska jag säga något om yrkeschaufförerna. När det gäller att verkligen bry sig om yrkestrafiken och yrkeschaufförerna måste jag konstatera att utsattes svenska åkerier och yrkeschaufförer för en illojal konkurrens utan dess like. De nyliberala lösningarna var att det ska vara så billiga transporter som möjligt över hela . fick åkeriverksamhet från många länder där man hade pressade löner utan kollektivavtal och dåliga arbetsvillkor som innebar att chaufförerna sov i hytten eller bodde på parkeringsplatser. utarmades konkurrensförutsättningarna för svenska åkerier. Vi har tagit tag i det. Vi har klampning och kan låsa fast hjulen om man inte följer kör- och vilotidsreglerna. Vi har beställaransvar, utökade kontroller av cabotagetrafiken och vinterdäckskrav. Vi har förhandlat på Europanivå om att det ska vara utstationering från dag ett så att chaufförerna som kör ska ha sjysta villkor och sjyst lön redan från dag ett. Vi tar systematiskt tag i de utmaningar som struntade i att se: behovet av en bättre kvalitet på våra vägar, behovet av bra förutsättningar för yrkestrafiken och en tydlig näringspolitisk profil, inte minst för skogsnäringen genom en satsning på bland annat BK4-vägar så att klimatsmarta 74-tonslastbilar kan köra skogsråvaran även i . 70 (M): Statsrådets och regeringens klimatengagemang innebär att man avvecklar väl fungerande kärnkraft, och när det är kallt importerar man el från och , där elen produceras i koleldade kraftverk. Så var det med det klimatengagemanget. Statsrådet talade i fyra minuter om allt och ingenting, förutom det interpellationen handlar om. Men jag tror att de som tar del av den här debatten ser och hör att det inte finns något svar från infrastrukturministern. Kommunpolitikerna i kommer inte att bli lyssnade på. Det kommer inte någon lösning för den väg som är så dålig att bilar kan köra fast om de inte har tillräckligt hög fart och på grund av lera riskerar sladd om de kör för fort. är mycket tydligt: Vi har inga pengar till det lågtrafikerade nätet utan kommer att prioritera det högtrafikerade nätet. Det är verkligheten bortom statsrådets retorik. Jag tycker att det är bekymmersamt. Det är bekymmersamt för dem som ska arbetspendla och försöka ta sig till , med livet som insats. Det är bekymmersamt att den åkeriägare som kör de viktiga skogstransporterna inte kan påverka arbetsmiljön och se till att man har farbara vägar. Vi är inte något gammalt öststatsland någonstans i utkanten av . Vi är ju ! står vi och diskuterar vägar som är så ofarbara att bilisterna betraktar dem som dödsfällor, fru talman. Och statsrådet står här och raljerar över sänkt dieselskatt. Det är kanske den sänkta dieselskatten som gör att arbetspendlarna kan bo på landsbygden och ta sig till och från jobbet. Det finns nämligen ingen tunnelbana i . Det finns ingen kollektivtrafik i . Människor är beroende av bilen. ger jag statsrådet en möjlighet till. Kommer det någon lösning för de lågtrafikerade vägarna? 71 Infrastrukturminister (S): Låt mig, trots att frågan har varit föremål för debatt och beslut i , upprepa vad som sagts, till exempel i samband med den senaste budgetpropositionen: utökning av vägunderhåll med fokus på det finmaskiga vägnätet på landsbygden med , det vill säga totalt . Vi skjuter till resurser. har aldrig haft så mycket resurser som för att satsa på vägarna. Men det kommer att behövas mer. Och det kommer att behövas eftersom hade en regering som i stället satsade på skattesänkningar. Man valde att strunta i inte minst landsbygden. Man hade en infrastrukturplanering där huvuddelen av insatserna gjordes i storstäderna, inte i landsbygden. har vi en regering som säger att hela ska hålla ihop. Vi gör satsningar i landsbygd och i storstad. Vi utökar och ger förutsättningar för klimatomställningen i hela landet. Då går vidare och säger: Sänkt bensinskatt! En moderat kollega till sa också: Det här är en klimatbluff som har gått på. Det säger man i ett läge då all världens samlade expertis ser vad som pågår, då alla förstår att en av de stora utmaningarna för att möta klimatkrisen är att ställa om i transportsektorn. När jag träffar företrädare för , och svenska energiföretag säger de: Bra med elektrifiering! Låt oss nu se till att satsa på den omställningen. Vi lämnar dieselvärlden i våra lastbilar. Vi går in i ett nytt skede där vi tar ansvar för kommande generationer. Det skapar dessutom jobb i , och inte bara jobb. Det skapar hopp och framtidstro, att vi faktiskt kan klara klimatutmaningarna. I det läget sitter tillsammans med ett antal partikollegor i och säger: Det är en klimatbluff, och sänker vi bensinskatten. Jag tycker att det är tragiskt. Men tack för en bra debatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellationerna 2020/21:354 och 356 om snabbare järnvägsförbindelse mellan och 72 Infrastrukturminister (S): och har ställt flera frågor till mig om en snabbare järnvägsförbindelse mellan och . Jag väljer att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. och regeringar är överens om att utvecklingen av den gränsöverskridande transportinfrastrukturen ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna. Det framgår av regeringens beslut om den nationella planen för perioden –2029. Det finns ett gott samarbete mellan våra länder, och vi har kontinuerlig kontakt. Regeringens beslut om gällande nationell plan innehöll ett uppdrag till om att fortsätta att utreda stråket mellan och . Målsättningen är att stråket ska vara så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan. Avsikten är att lägga fram en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. 73 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min och interpellationer. Jag tycker dock att det var ett ganska knapphändigt svar med tanke på frågans vikt. och är kanske inte riktigt en region, men i det här området bor 3,5 miljoner människor. Vi har en stor arbetskraftspendling mellan både och och de orter som finns mellan de två nordiska huvudstäderna. Människor reser mycket, över såväl kommun‑ som region- och landsgränserna. Det finns stor integration, stort samarbete människor emellan, stor handel, idrottsutbyte och annat. Men kommunikationerna mellan de två nordiska huvudstäderna är tyvärr allt annat än bra, särskilt ifall man vill resa snabbt, bekvämt och klimatsmart. reser ungefär 1 ½ miljon människor med flyg mellan och . Antalet personer som tar tåget mellan och är bara 200 000. Om vi jämför med –kan vi se att tar tåget till från och vice versa. Avståndet mellan och är ungefär lika långt som mellan och , . Men de som reser med tåg mellan och är bara jämfört med de som tar flyget. Jo, vi har helt enkelt otroligt dåliga järnvägsförbindelser mellan och . Det offentligt ägda bolaget –2.55 har utrett möjligheten att bygga en delvis ny järnväg för snabbare, bekvämare och klimatsmartare tågförbindelse mellan och . De har kommit fram till att man med till exempel så kallade brukaravgifter – samma sätt som finansierade bygget av , det vill säga en avgift för dem som reser över bron – skulle kunna få en finansiering för att snabbt kunna bygga ut järnvägen mellan och så att det går att resa på faktiskt . Alla internationella studier visar att ifall resan mellan två ändpunkter går på väljer människor i de absolut flesta fallen att ta tåget i stället för flyget. Det är alltså viktigt att kunna resa snabbt mellan våra nordiska huvudstäder. Glädjande nog meddelade den norska regeringen att de vill utreda en snabbare förbindelse på järnväg mellan och . De vill, som jag har förstått det, ha en gemensam utredning med . Man pratar om att man vill ha nära kontakt mellan den norska och den . Det här är egentligen ingen ny fråga. har, som ministern var inne på, arbetat med förbättrade järnvägsförbindelser mellan och . Man har till exempel tagit fram en så kallad åtgärdsvalsstudie. Den blev klar . Men när jag har grävt i papperna och försökt hitta vad mer man har gjort efter åtgärdsvalsstudien har jag inte sett särskilt mycket, nästan ingenting. Jag ser heller inte att ministern har tagit några aktiva beslut för att vi snabbare ska få bättre järnvägsförbindelser mellan och . Jag vill fråga ministern om han aktivt har tagit kontakt med sin norska motsvarighet i , det vill säga infrastrukturminister . Finns det några nya initiativ för att skynda på processen? 74 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Enligt den siffra jag har bor det 3,4 miljoner människor i regionen mellan och , om man räknar det som en region. Men de hundra tusen som skiljer är kanske inte så viktiga i sammanhanget. Det intressanta är dock att mängden människor ökar. Under normala omständigheter, när vi inte befinner oss mitt i en pandemi, tar 1,4 miljoner människor flyget. Före pandemin gick det 22 avgångar i vardera riktningen. Många åkte fram och tillbaka mellan våra huvudstäder. När X2000 fick kortare restid till i motsvarande grad som en förbättrad tågförbindelse till skulle få blev det en stor överflyttning från flyg till tåg. Det finns ingen anledning att tro att detta inte skulle ske om restiden nästan halverades mellan och . Det skulle dessutom innebära mindre utsläpp från flyget. nämnde åtgärdsvalsstudien som tog fram 2017. I den fanns några punkter för hur de såg på dagsläget för resor mellan och :  icke konkurrenskraftiga restiderna med tåg  brister i drift och underhåll av järnväg  ojämn standard på järnväg i stråket  tåg ingen naturlig del av kollektivtrafiken på grund av järnvägens kvalitetsbrister  dålig uppkoppling mot trådlöst nätverk  olika biljettsystem inom en och samma resa  tidskrävande byten i flera relationer inom stråket. Det här är knappast en framgångssaga, och det är inget som främjar ökat tågresande mellan och . förslog i sin åtgärdsvalsstudie att man skulle gå vidare med en avsiktsförklaring tillsammans med . Studien kom 2017. Man kan undra vad regeringen har gjort . har den norska regeringen aviserat att det finns intresse från att gå vidare. Där råder dessutom politisk enighet om att man ska göra det tillsammans med . Precis som undrar jag vad regeringen gör . Jag har skrivit en hel del interpellationer och fått både bättre och sämre svar, men jag måste säga att detta nog var det mest intetsägande svar jag någonsin fått. I min interpellation ställer jag frågor om möjligheten till alternativ finansiering. Det är något som över huvud taget inte nämns i svaret, inte med ett enda ord. Jag tycker att det gränsar till oförskämdhet att departementet och ministern lämnar ifrån sig ett sådant svar. Listan över önskvärda projekt är lång. Även om vi inte vet hur mycket regeringen kommer att satsa på infrastruktur kan vi nog med säkerhet säga att man inte kommer att kunna beta av hela listan under kommande plan. Ska jag vara riktigt ärlig tror jag inte att vi heller kommer att kunna matcha med tillräckligt mycket statliga pengar för att kunna genomföra alla projekt som finns på önskelistan. Av denna anledning vore det rimligt att visa intresse för andra typer av finansiering än den traditionella via statliga årsanslag, något som generaldirektör dessutom tydligt sagt inte leder till en effektiv framdrift av stora projekt. Precis som infrastrukturministern ägnar jag mycket tid till att lyssna på företrädare ute i landet. Många säger: Bygg klart! De är frustrerade över att det tar så . –skulle kunna vara ett pilotprojekt för en annorlunda hantering. I åtgärdsvalsstudie siktar man på ett färdigställande , och vi har redan tappat eftersom ingenting har gjorts. Man kan undra när regeringen tänker agera. 75 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret på två mycket angelägna interpellationer av och om infrastrukturen mellan och på framför allt järnväg! Det har varit ett mörkt år, fru talman, för det nordiska samarbetet i allmänhet och för det svensk-norska samarbetet i synnerhet. Vi har numera en stängd gräns mellan våra två länder. Det är första gången sedan som vi får genomlida något sådant. På båda sidor gränsen finns nu beväpnad personal som ska se till att vi inte korsar gränsen. Mellan och finns för övrigt längsta gemensamma gräns – . Det besked som kom från den norska regeringen om att man vill utreda en bättre järnvägsförbindelse mellan och är lite av ett ljus i mörkret i ett i övrigt ganska dystert nordiskt landskap. Vad jag förstod skulle infrastrukturminister söka kontakt med infrastrukturminister för att sondera regeringens intresse i frågan. Jag förutsätter att den norska regeringen får ett starkt, tydligt och positivt svar från den om ett genuint intresse för frågan. Det behövs verkligen en mycket bättre infrastruktur och framför allt en bättre järnvägsförbindelse mellan och . Det tar som bekant från till med tåg men bara tre till , trots att det är, precis som anförde, nästan lika långt mellan och som det är mellan och . Här finns ett stråk med 3,4 miljoner invånare och 56 kommuner. Stråket mellan och utgör därmed mest folkrika stråk. Det finns alltså ett starkt befolkningsunderlag för att få till stånd en bättre järnvägskommunikation. Jag vill tillägga att är viktigaste handelsland. Vi handlar dubbelt så mycket med som vi gör med exempelvis . Att främja en stark infrastruktur mellan och i alla dess delar borde därför vara av starkt intresse för . ser verkligheten inte ut så. Jag har haft förmånen att möta infrastrukturministern i interpellationsdebatter förut, och det finns en hel del brister. Före pandemin hade vi 22 flygavgångar i varje riktning mellan huvudstäderna medan vi hade ett direkttåg som gick mellan och . Det är såklart ett misslyckande om man vill främja ett klimatsmart resande att det bara finns ett direkttåg medan det finns 22 flygavgångar. Ett skäl till detta är att det har varit en ombyggnation mellan Lillestrøm och Kongsvinger. Norrmännen valde att lägga den . Det är bra att de investerar i sin infrastruktur och järnväg, men problemet är när de gör det . Därmed läggs en död hand över passagerartågtrafiken. Jag tolkar det tyvärr som ytterligare ett misslyckande för myndighetsdialogen mellan och . Det är något som vi helt enkelt måste göra någonting åt. Summa summarum har regeringen nu ett gyllene tillfälle att göra något åt utvecklingen. Om man får ned tågtiden mellan och till tror man att man skulle kunna flytta ned uppemot 1 miljon flygpassagerare som skulle välja att ta tåget i stället för flyget. Det gäller dock att infrastrukturministern och den övriga regeringen nu välkomnar initiativ och deras utsträckta hand så att vi får igång dialogen om en ny och bättre järnvägsdragning. 76 Infrastrukturminister (S): Tack, samtliga interpellanter och , för deltagandet! Jag välkomnar verkligen besked. Vi har en väldigt bra dialog och har talats vid , inte minst nu under pandemin och sedan han tillträdde. Jag vill passa på och säga att det har blivit ett allt bättre samarbete sedan tillträdde som infrastrukturminister. Det är viktigt att se signalerna från om förbättrade gränstransporter. Det handlar inte bara om –utan även om Meråkerbanan och Mittbanan. För inte så länge sedan invigde jag bron över Stora Helvetet som går ungefär vid . Det känns dock som länge sedan eftersom det skedde före pandemin. Där har Mittbanan från svensk sida elektrifierats ända till den norska gränsen. Men än så länge har vi inte sett någon elektrifiering upp till . Där finns stora behov. För att inte tala om Lofotenbanan och ! Hur viktiga är inte de! Jag delar uppfattning. Den var klokt formulerad. I dessa tider, när vi till och med har vakter vid gränsen, är det ännu viktigare att ge tydliga signaler om fortsatt och bra samarbete som knyter ihop länderna. Samma resonemang gäller naturligtvis också våra övriga nordiska grannländer. Den nya utredningen om en fast förbindelse mellan och är ett exempel på att vi vill täta och förbättra kommunikationerna mellan våra länder. När det gäller detta uppdrag vill jag ändå rätta både och . Rätt ska vara rätt. Det är sant att det gjordes ett uppdrag 2017, men vi gav 2018 i uppdrag att göra en bristanalys. Det är så det fungerar. Den kommer i samband med revideringen av nationell plan. Det pågår ett utredningsarbete just nu om sträckan –. Det är också ett av skälen till att jag inte bara kunde välkomna den norska regeringens besked utan också säga att vi från svensk sida har haft en sådan process på gång . Vi har tittat på förutsättningarna, och inte minst konsortiet har gjort det. Det är viktigt eftersom det råder en tågboom i . Vi åker mer tåg . Det är smart för klimatet och för kapaciteten. Vi behöver lätta på trycket på vägarna, minska flygandet på dessa sträckor och åka mer klimatsmart. Då slår vi snart i kapacitetstaket, och därför är det viktigt att göra järnvägssatsningar i hela landet. När det gäller hantering ska vi komma ihåg att motioner avslagits. Det är för att de flesta vet – det vet också och , som har avslagit motioner om sträckan –– att det finns en ordning där dessa frågor prövas i samband med nationell plan 2022. Det vi nu diskuterar är ramen för vilka infrastruktursatsningar vi ska göra. Det kommer att vara avgörande. Den erfarenhet vi har, för att returnera frågan till , är att en gång lyftes ett stort infrastrukturprojekt ut. Det var Norrbotniabanan. Det var en minst lika viktig satsning, kanske till och med viktigare än sträckan –. Där valde att plocka ut den banan eftersom man inte ville lägga så mycket pengar på infrastruktur. Tänk om man inte hade gjort det. Då hade den banan varit byggd . Det hände 2006, och den hade varit klar nu lagom till Northlands investeringar i eller för den delen alla miljardsatsningar som görs i norra . Hur viktigt hade det inte varit att ha Norrbotniabanan på plats? Att investera i infrastruktur kräver både beredskap att avsätta resurser och förmåga att genomföra satsningarna och göra tuffa prioriteringar. Vi står nu inför ett läge där önskemål kommer från hela landet. Det blir både min och alla riksdagspartiers tuffa uppgift att prioritera.