prot · H90947 · 2021-12-16 00:00:00 — De krig som har förskräckt vår kontinent räcker som erinran för att inse unionens relevans. Utvecklingen för oss i är beroende av hur vår omvärld har det – i synnerhet den nära omvärlden. Det är av vår export som går till EU. Att våra handelspartner har en god ekonomisk utveckling och därmed efterfrågar det som vi tillverkar påverkar direkt huruvida vi har en god ekonomisk utveckling. Det ska man minnas när man pratar om återhämtning i . Med EU kan vi även upprätthålla demokratiska regler och värderingar i . Detta gäller förresten inte bara – när medlemsländerna talar med en gemensam röst om spelreglerna i världen gör det skillnad. Avgiften till Euro-peiska unionen Samarbetet ger oss verktyg att lösa bekymmer och ta steg framåt, som inom klimatpolitiken, när alla länder åtar sig att leva upp till regler och mål. Att ligga före här är dessutom en konkurrensfördel; det ser vi inte minst här i . Men samarbetet måste alltid utgå från människornas väl; detta är vår socialdemokratiska kärna och vår ingång i gemenskapen. Den fria rörligheten ska vara positiv och inte tillåtas innebära att människor utnyttjas som slit-och-slängvaror på arbetsmarknaden. Därför ska löntagares rättigheter och sociala frågor alltid vaktas. Välfärden ska också värnas och utvecklas. Det får inte vara den lägsta ambitionen som sätter för skattenivåer och regleringar. Medborgarna ska känna att det är de som styr över sina liv och över samhället – inte att de blir styrda. Om något av detta faller – om människor utnyttjas, välfärden eroderas eller demokratin urholkas – förändras samvaron från en konstruktiv till en destruktiv kraft. Människorna och länderna vänder varandra ryggen. De sluter sig. Politikens verkningsgrad krymper. Konflikter förlorar möjligheter till fredliga lösningar. Konfrontation och hetsande vinner mark. försvagas, försvagas och vi medborgare tappar inflytande över vår gemensamma samhällsutveckling. I det socialdemokratiska börjar och slutar allt med det sociala och det demokratiska. När EU förhandlade om hur den kommande långtidsbudgeten skulle utformas – och som en följd av detta också om storleken på medlemsavgift – var ingången från , från regeringen och, ytterst, från dåvarande statsministern mycket tydlig: Den svenska avgiften skulle behållas låg. Riskerna för att avgiften skulle höjas var överhängande, i synnerhet sedan britterna lämnat EU. Men Löfven och lyckades – mot alla odds, och till många andra européers förtret, behölls avgift låg. Vår linje om en disciplinerad budgetprocess ligger fast. Vi anser att intäkterna ska avgöra nivån på åtagandena samt att insatser ska vara ändamålsriktiga och effektiva och skapa mervärde för unionen. Men grunden för den europeiska ekonomiska politiken läggs i att medlemsstaterna har ordning och reda i sina ekonomier, och här finns mycket att göra. Fler länder borde öka sin sysselsättningsnivå, inte minst genom att föra en jämställdhetspolitik för att också kvinnor ska delta på arbetsmarknaden, få egen försörjning och uppnå självständighet. Fler borde etablera generella trygghetssystem så att medborgarna har skyddsnät och möjlighet till omställning. Och fler länder borde ha en skatteuppbörd som gör att man kan börja finansiera en modern välfärd. Dessa förstärkningar skulle skapa tillväxt och jämlikhet och lyfta länderna och unionen. EU:s roll borde vara att driva på för detta, så som gjorde under senaste ordförandeskapet. Även om den svenska medlemsavgiften som sagt har behållits låg har den stigit. Det har sin grund i att en del av avgiften är kopplad till vår bni, vilket är ett mått på den ekonomiska utvecklingen. Ökningen beror alltså främst på att ekonomi utvecklats starkt och relativt sett starkare än övriga EU-länders. Avgiften till Euro-peiska unionen Senast kom siffror som visar att arbetslösheten i nu har sjunkit ned under den nivå som rådde före pandemin. Det är ju ett styrkebesked. Och självklart är detta något som vi ska hålla i. Vi ska fortsätta att utveckla de nya jobben, de som ligger längst fram i klimatomställningen, och vi ska rusta människor för att kunna ta de nya jobben. Det stärker i sin tur välfärden. Så tar vi ansvar, och så kan vi gå före i . Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill också framföra en godjulhälsning till utskottet. 30 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Sedan ska jag framföra min lilla invändning som jag även hade i vår förra debatt. hävdar att ekonomi har utvecklats väldigt starkt. Sanningen är att den svenska ekonomin utvecklats något mindre svagt än andra länders, och det var det som gjorde att vi tyvärr fick en väldigt kraftig ökning av vår avgift under innevarande år. För ganska exakt stod jag i denna talarstol och debatterade det årets budgetbeslut rörande EU-avgiften. Jag framförde då min och oro för en kraftigt stigande EU-avgift kommande år. Då visste vi inte att det inte bara skulle bli en kraftig svensk avgiftshöjning 2021, utan att vi även skulle tvingas delta i en omfattande så kallad återhämtningsfond där vi med lånade medel ska sätta kommande generationer i skuld för att ge bidrag till europeiska länder som misskött sin ekonomi . Tyvärr gick inte förhandlingarna väg, även om försökte framställa det så. Den har uppenbara problem att ta till vara intressen i EU fullt ut. Det gäller inte bara EU-avgiften och misslyckandet med återhämtningsfonden; vi ser det även på andra områden. Ett exempel är EU-förslaget om minimilöner, ett annat är det hotande förslaget om taxonomi med tillhörande delegerade akter som hotar att slå hårt mot svenskt näringsliv, svenska jobb och svensk energiförsörjning. På punkt efter punkt visar det sig att inte kan stå emot starka krafter i EU som driver på för beslut som tyvärr ofta missgynnar . För oss moderater, som i grunden är positiva till det svenska EU-medlemskapet, är det oroväckande att inte lyckas bättre. I en förlängning hotar detta det svenska folkets stöd för EU-medlemskapet. Det är viktigt att regeringen tydligt prioriterar EU-frågorna och ser till att statsråden kommer in i diskussionerna tidigt i processerna och inte låter förhandlingarna helt skötas av tjänstemän. I årets höständringsbudget tillkom som sagt plötsligt och oväntat ytterligare 9 extra miljarder i kostnad detta år för den svenska EU-avgiften, detta till följd av att andra EU-länders ekonomier utvecklats ännu sämre än den svenska, varvid andel av redan beslutad EU-avgift ökade. Att den svenska kostnaden för EU-avgiften ökar med hela 9 miljarder under innevarande år är dramatiskt. Det är en så stor post i statens budget att den kan jämföras med hela budgeten för bostadstillägg för pensionärer eller en tredjedel av budgeten för hela polisväsendet. Det är alltså inga kaffepengar. Avgiften till Euro-peiska unionen Att gång på gång drabbas av stigande kostnader för EU-medlemskapet som inte återspeglas i direkt nytta för svenska skattebetalare är ett bekymmer. Inom EU finns också starka röster för att införa vad som i praktiken kan kallas rena EU-skatter. Från svensk sida är en stor majoritet av partierna negativa till detta. Det blir oerhört viktigt för att försöka samla en majoritet av EU-länderna mot dessa förslag. Detta får inte bli ännu en fråga där viker ned sig. Skattebeslut måste tas i enighet i EU, och det får inte råda några som helst tvivel om att kommer att säga nej till alla försök att ge EU direkt eller indirekt beskattningsrätt av EU:s medborgare. När det gäller EU blir det ofta mycket diskussioner om just budget och pengar. Det blir då lätt att man glömmer de grundläggande värden och tankar som var grunden när EU bilades. Det handlar om synen på det öppna demokratiska samhället, yttrandefriheten, fria val, fri press, medborgerliga fri- och rättigheter och politikens respekt för medborgarna, men också om samarbete i stället för protektionism och överdriven nationalism. Pandemin har ställt allt detta på hårda prov. Många medborgare i EU upplever en stor trötthet och frustration över begränsningar, restriktioner och även kring frågan om vaccinationspass eller covidpass och andra krav för att få leva ett normalt liv och röra sig fritt i sitt eget land eller resa inom EU. Många åtgärder slår direkt mot den egna ekonomin, både för privatpersoner och för företag. I flera EU-länder ser vi också en förfärande utveckling med lagstiftade tvångsvaccineringar, något som i alla fall inte jag tycker hör hemma i ett civiliserat samhälle. Men vi ser även indirekta vaccintvång i många länder, där medborgare som inte vaccinerar sig i vissa fall får sina liv och sina möjligheter till försörjning begränsade på ett ibland orimligt sätt. Även i finns en sådan diskussion, även om svenska myndigheter har varit försiktiga med att ta till krav på vaccinationspass. har vi under pandemin sett oroväckande tecken på protektionism och missriktade nationella åtgärder som har skadat sammanhållningen i EU. tror jag att de flesta inser att EU bäst bekämpar olika hot genom samarbete och inte genom stängda gränser. Politikerna, både nationellt och i , borde rimligen se som sin huvuduppgift att försöka motverka splittring och hålla samman både sina egna länder och EU under den pågående krisen. Just nu går tyvärr utvecklingen lite i en annan riktning. Jag är djupt bekymrad över vart både vårt land och andra EU-länder är på väg. Diskussionerna om olika restriktioner och krav på vaccinationspass bygger mycket på känslor. Tonen i samhällsdebatten är mycket hård och oresonlig, och enskilda människor och arbetsgivare utövar påtryckningar, exempelvis för eller mot vaccinering. I många länder genomförs omfattande demonstrationer, och ibland urartar dessa till sammandrabbningar med polis och motdemonstranter. I går kom nyheten om ett planerat mord på en tysk politiker med koppling till politiska beslut om pandemirestriktioner. Konspirationsteorier kring såväl pandemins existens som vaccinens effekt undergräver förtroendet för både politiker och myndigheter. Ovanpå detta finns en principiell diskussion om hur krav på vaccinationspass i olika sammanhang går att förena med grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Avgiften till Euro-peiska unionen Följderna av allt detta är svåra att överblicka, men det är en mycket större fråga än bara den om pengar och kostnaderna för EU. Jag tror faktiskt att det kommer att ta att läka såren. En samhällskris möter vi gemensamt med respekt och omtanke, gärna också med kärlek till våra medmänniskor och inte uppdelade i två läger, inte polariserade, rädda och hatiska mot varandra. Om jag får framföra en önskan inför jul och nyår är det att människor visar respekt för varandras åsikter och inser att vi är en och samma mänsklighet som tillsammans måste hantera den pågående pandemin. Jag hoppas också att beslutande politiker inser att det är i en kris som politiken prövas och att det är då man måste klara att stå upp för mänskliga fri- och rättigheter och inte inskränka människors frihet mer än absolut nödvändigt. Jag är nu inne på mitt sextonde år som ledamot i riksdag. Det vi upplevt under detta och föregående år liknar inget vi tidigare upplevt. Jag vill särskilt tacka kollegor och tjänstemän i finansutskottet och , gott humör och en god kreativitet när det gäller att hantera praktiska problem. Det verkar inte finnas några problem eller någon arbetsbelastning som får våra kanslier att tappa humöret, och det är ganska fantastiskt. Jag vill också i detta sammanhang passa på att tacka för åren i finansutskottet och även i . Jag tycker att ni alla förtjänar en riktigt skön julledighet och önskar också både talmannen och tjänstemännen i kammaren en riktigt god jul och ett gott nytt år. 31 (MP) replik: Jag riktar ett tack tillbaka till för ett gott samarbete. Vi har i finansutskottet kunnat överbrygga stora ideologiska klyftor. inlägg gör mig dock en aning förbryllad, och det är anledningen till min replik. Vi har hört ta i hårt vad gäller EU-avgiften och att beslut i ställer till det, och han har utmålat detta som ett hot. Därför blir jag glad att han väljer att också lyfta fram fördelarna med EU-medlemskapet, för jag har saknat det och undrat om är på väg att skifta i sin syn på EU. Kan bekräfta att så inte är fallet? När man pratar om att EU-avgiften ökar, vilket otvetydigt är sant, och utmålar det som ett problem och ett hot måste vi reflektera lite över alternativet. Vad skulle hända om och de andra starka ekonomierna i detta krisläge skulle sätta sig på bakhasorna? Vad skulle det innebära för och det europeiska samarbetet? Om man utmålar något som ett hot måste man också kunna ta ansvar för en möjlig alternativ linje, och som jag ser det finns det ingen. EU måste hålla samman i en kris. Jag får inte heller riktigt ihop det säger om att stå upp för mänskliga rättigheter, demokratiska värden och sammanhållning med det samarbete som har inlett med , ett parti som exempelvis öppet stöttar regimen i . 32 (M) replik: Avgiften till Euro-peiska unionen Det var många saker på en gång, men jag kan börja med att säga att för oss moderater är det ganska självklart att man kan vara för att vara medlem i EU och se fördelarna och även se riskerna för att allt detta förfelas om saker och ting utvecklas i fel riktning. Om man verkligen månar om EU är man också mån om att sådant som man tycker utvecklas fel vänds åt rätt håll. Det är precis som i riksdag. Vi vill ha ett bra land, och vi är för att utveckla vårt samhälle. Men när vi ser att saker och ting går fel vill vi göra något åt det. Detsamma gäller i EU. är kanske det parti som har gjort den största svängningen när det gäller EU-politik. Från att ha varit kraftiga motståndare till EU är man för EU. För oss moderater är det ingen förändring; vi är positiva till EU och stora vänner av EU, men vi är inte vänner av ett EU som tar felaktiga beslut, misshushållar med pengar och resurser och går mer och mer i riktning mot överstatlighet med allt mindre respekt för de nationella parlamenten. Här kommer vi att säga nej. Det innebär inte att vi är mot själva EU, utan det innebär att vi vill göra EU bättre. Det är det som är meningen med politiken: att försöka göra saker bättre. 33 (MP) replik: När man i talarstolen säger att det är ett misslyckande att EU:s länder har enats om en krisbudget antyder man också att en moderatledd regering kanske skulle ha gjort något helt annat och skulle ha svarat nej när flera länder i EU stod inför enorma utmaningar som de inte klarar själva. Är det detta menar, eller är det bara tomt prat? När beskriver det europeiska samarbete han vill ha är nyckelorden respekt för nationella parlament. Då närmar vi oss den konflikt som finns i dagens EU mellan kommissionen och flera nationella parlament där de nationella parlamenten väljer att gå ifrån de europeiska värdena om mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. Konflikten står mellan att våga ta strid för EU och att inte göra det. 34 (M) replik: Jag delar nog inte riktigt bild av vad återhämtningsfonden är. Det är ganska lite där som handlar om att hantera dagens akuta kris. Det handlar mer om saker på . Mycket av detta tycker vi att man borde kunna göra med befintlig budget i stället för att låna upp alla dessa pengar. Det är därför vi inte är särskilt förtjusta i återhämtningsfonden. Så till den demokratiska utvecklingen. Att man vill respektera de nationella parlamenten innebär inte att man försvarar strömningar och stämningar i EU som man inte delar. Om det är något parti som har agerat med kraft mot detta är det . Vi har varit oerhört tydliga både här i och i i med att ta länder i örat som inte lever upp till de krav som EU har rätt att ställa. Vi har därför väldigt gott samvete i den frågan. 35 (SD): Avgiften till Euro-peiska unionen EU:s årsavgift styrs till stor del av den så kallade MFF:en, det vill säga långtidsbudgeten för åren 2021–2027. Inför har regeringen budgeterat för nästan . Det är en rejäl ökning för , men tyvärr stannar det inte vid dessa kostnader. Världen drabbades av coronapandemin , och har det varit upp och ned vad gäller smittan och antalet drabbade. , efter utbrottet, måste vi fortfarande förhålla oss till pandemin, både när det gäller smittan och stödåtgärder. Vi har i gått från att värna om budgetrestriktivitet till att drastiskt öka vår statsskuld, vilket har varit nödvändigt för att hantera pandemins framfart. Men som vi svenskar kämpar med pandemin på hemmaplan har vi tvingats att ta alltför stort ansvar för EU. Förhandlingarna om EU:s nu gällande långtidsbudget, MFF:en, hamnade mitt i pandemin. sa nej till både föreslagna nivåer och den enorma återhämtningsfonden, som mest gynnar euroländer som var misskötta innan pandemin. Resultatet av förhandlingarna gick inte väg. Vi har en årsavgift på samt ett ytterligare åtagande på för vår del av återhämtningsfonden. För är det svårt att se varför dagens svenskar och framför allt våra barn ska bära kostnader för misskötta ekonomier inom EU genom återhämtningsfonden, döpt till det klatschiga namnet Next Generation EU. Här har det blivit tydligt att vissa länder, till exempel stora länder som och , anser sig ha rätt till välskötta länders skatteintäkter. EU:s långtidsbudget hänger ihop med Next Generation EU. Därför stannar inte kostnader på , som vi ska besluta om . Next Generation EU är ett enormt åtagande som ska betalas tillbaka –2058. Det handlar om ett krispaket på nästan utöver ordinarie långtidsbudget. Tillsammans handlar det om den overkliga summan . För att förstå vidden av summan gjorde jag ett räkneexempel. Om varje krona motsvarar kan man åka till planeten , tillbaka från planeten , till Planeten igen och sedan halvvägs tillbaka. Så stor är summan som EU har tillskansat sig. Regeringen, och de flesta riksdagspartierna, har godkänt Next Generation EU, och därmed våra ekonomiska åtaganden. Under förhandlingarna och informationsmötena var det helt andra tongångar. Dåvarande finansminister, , var tydlig med att Next Generation EU inte träffar rätt när det gäller vilka länder som kommer att få de största stöden. De länder som kommer att få mest stöd är länder som redan innan drogs med misskötta statsfinanser. Kritik har även lyfts fram att Next Generation EU till stor del handlar om att rädda euron, vilket är något som inte borde delta i. Att kostnader för medlemskapet i EU har ökat väsentligt råder det inget tvivel om. Som jag sagt tidigare röstade emot både långtidsbudgeten och Next Generation EU. Vi ville se en långtidsbudget som minskades fullt ut på grund av minskade intäkter då lämnade unionen och inte som endast en något justerad budget. Avgiften till Euro-peiska unionen Vi vill också se ett EU som minskar sina kostnader i stort, inte tvärtom. Vi vill se ett slimmat EU, där makten och skyldigheterna ligger hos medlemsländerna. Vi vill se ett EU där fri handel och möjlighet för EU-invånare att arbeta inom unionen är fokusområden. Vi tror inte att de medlemsländer som ligger långt efter oss ekonomiskt kommer att få ordning på sina ekonomier genom att vi skänker pengar till dem. Tvärtom gör detta länderna ännu mer beroende av ekonomiska bidrag. I debatten hör vi ofta att vi i ska vara tacksamma för våra rabatter på avgiften. Men är inte det enda landet som har stora rabatter på EU-avgiften. och , till exempel, erhåller stora rabatter. finns det flera bidrag som helt motverkar konkurrensen på lika villkor. Ett av dem är det extra jordbruksstödet som 14 EU-länder erhåller år . Här tar emot ett enormt stöd, följt av länder som , och . Det är så illa att av budgeten går till jordbruksstödet i olika former. I den bästa av världar ser man framför sig att detta enorma stöd går till hållbart jordbruk och jordbrukare som på riktigt värnar om djurhållningen. Men så är det inte. Drakar som , och har vant sig vid de stora stöden och sätter stopp för en ny modern jordbrukspolitik. Resultatet är att de största jordbruksstöden ges till de stora industriella jordbruken. Det är av jordbruksstödet som hamnar hos av producenterna. Hur ser framtiden ut inom unionen om man tittar på EU:s budget? Vissa länder har redan börjat tala om att de vill se en permanent återhämtningsfond för att jämna ut klyftor inom EU. Det är inte svårt att fatta vem som förväntas stå för kostnaderna. EU:s allt större budget kräver mer och mer pengar in. Det höjs fler och fler röster för att EU ska ta ut olika typer av skatter. Detta strider helt mot principerna i EU, men det finns ändå anledning att se med oro på dessa röster. Dessutom finns det länder österut som väntar på att få ingå i EU:s gemenskap. Dessa länder är inga nettobetalare, som som vi förlorade. Kostnaderna kommer att öka i samband med en utökning av antalet medlemsländer. Med detta sagt vill jag passa på att önska förste vice talmannen, alla kollegor i utskottet och finansutskottets eminenta personal en härlig julhelg och ett riktigt gott nytt år! 36 (MP): I detta mitt allra sista anförande i riksdag tänkte jag passa på att uttrycka min oerhört djupa kärlek för den institution som EU är. Jag gick med i ett parti där det fanns en utbredd skepticism mot EU. Det fanns en rädsla för centrala beslut och att makt skulle lämna och åka ned till . Jag är personligen oerhört stolt över den resa som jag och mina partivänner gjorde när vi gemensamt tog tag i frågan och klarade av att göra en förändring i hur partiet ser på EU. Vi har skapat ett arbete som är fullt inriktat på att få det mesta ur samarbetet. Det är den typen av mogenhet som partier behöver uppvisa för att vara fungerande i en levande demokrati. Avgiften till Euro-peiska unionen diskuterar vi den avgift som betalar till EU. Det är sant att den är stor och att den ökar mycket. är en stor nettobidragsgivare inom det europeiska samarbetet. Det är sant att detta delvis beror på att det finns andra medlemsländer som har misskötta statsfinanser och att EU-samarbetet har misslyckats att få styr på det. Det är självklart en oerhört viktig uppgift att skapa en struktur där varje land tar ansvar för sin ekonomi. Men är det också viktigt att stå upp för sammanhållningen inom denna union. När unionen gick in i en pandemi, i en kris, blev det oerhört tydligt att sammanhållningen inom EU var oerhört betydande. Sammanhållningsfonden är inte utformad på ett idealt sätt. Det finns mycket att säga om dess utformning. Men att den kom till är en styrka för EU-samarbetet och oerhört viktigt. Det är viktigt att vi också härifrån klarar av att se det. Det alternativa scenariot hade varit att vi låtit EU spricka. Det hade i praktiken blivit ett EU med olika regioner. Det vore förödande. Det skulle i förlängningen kunna leda till en spricka i . Det skulle kunna ta oss tillbaka till det läge som fanns när unionen bildades. Det är viktigt att komma ihåg att unionen är bildad för sammanhållning, fred och demokrati. EU-samarbetet är ett hållbarhetsprojekt. Det är genom EU och samarbetet i EU som och därmed världen kan steppa upp och klara av att genomföra de reformer som krävs för att förverkliga Agenda 2030, och andra gemensamma konventioner. EU har ett starkt arbete inom klimat och biologisk mångfald. Därför är det otroligt glädjande att vi nu ser en kommission som är väldigt proaktiv och levererar reform efter reform på detta område. Det kan ta emot att säga, eftersom det är en konservativt ledd kommission. Men jag är personligen oerhört imponerad av den kommission som leds av von der Leyen. Jag ser med sorg på att det har skett en förskjutning här. var ledande i miljöarbete. Det var exempelvis som såg till att EU fick en kemikalielagstiftning. Individuella politiker från var oerhört avgörande för att det skulle bli av. Men , efter tryck från det här parlamentet, har vi en kommission som driver på och ett som har börjat sätta sig på bakhasorna. Det är oerhört beklagligt.