prot · H90922 · 2021-10-27 00:00:00 — ligger flera förslag på åtgärder på EU:s bord, förslag som genom sin utformning kommer att påverka det svenska skogsbruket mycket negativt. Förslagen kan i grunden vara bra, men detaljregleringen som föreslås kommer att göra större skada än nytta. De övergripande processerna jag talar om är EU:s , taxonomiförslagen, strategin Farm to Fork, Biodiversity Strategy och CAP, som i sin tur mynnar ut i , deforestration, nature restoration och Fit for 55, som innehåller LULUCF. Det här kommer att minska mängden tillgänglig träråvara som vi behöver för klimatomställningen. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Vi har också förnybarhetsdirektivet RED, som gör att vi inte kan använda skogsrester för att göra bioenergi. På detta lägger vi taxonomiförslaget, där det föreslås att skoglig bioenergi inte ska vara en hållbar investering. Med de olika förutsättningarna som råder går det inte att ha en gemensam lösning i hela EU för hur skog ska hanteras. Den detaljreglering som EU är på väg att implementera är ur ett svenskt perspektiv dålig för klimatet, naturvården och jobben. Det är dags för regeringen att sluta protestera på det lågmälda sätt man gjort. Regeringen måste kroka arm med andra skogsländer i EU och ryta till på allvar. får det vara slut med hövligheterna från sida – innan det är för sent! 42 (KD): För räkning vill jag yrka bifall till den motivreservation som vi har tillsammans med , reservation 1. Titeln på betänkandet innehåller det vackra ordet vision. Visioner är viktiga! Så här högtidligt kan vision definieras: En vision är någonting mycket större än ett mål. Den ska ge en tydlig bild av vart man är på väg och varför. Visionen målar upp en bild av vad individen eller organisationen strävar mot att vara som man har mod och passion nog att tro på. Att få ägna sig åt ”mod” och ”passion” i ett betänkande är en förmån. Men det är trots allt viktigt att visionen i alla fall har någon markkänning med verkligheten. Det måste finnas en realism och koppling till var vi befinner oss och vilka omständigheter som råder. När vi pratar om och landsbygden finns det en del givna parametrar som vi inte kan ändra – hur visionära vi än vill vara. är ett oerhört långsträckt land. Befolkningen är gles i stora delar av landet, och förutsättningarna ser olika ut – precis som att vårt lands förutsättningar ser olika ut i jämförelse med andra EU-länders landsbygd. Det finns förstås landsbygd i exempelvis , men som alla förstår har det holländska hjärtlandet andra förutsättningar än det svenska. Därför är det viktigt att vi påminner oss om den kristdemokratiska tanken om subsidiaritet, det vill säga att beslut ska fattas på lägsta möjliga effektiva nivå. EU-gemenskapen ska inte styra utan stötta och hjälpa de lägre nivåerna att uppfylla sitt ansvar. Det som bäst kan beslutas på nationell nivå ska inte lyftas upp i onödan till gemenskapsnivå i . Vad kan det då betyda för oss i i just detta betänkande? Det är inte utan att jag vill lyfta fram bilens fortsatta betydelse. Kommissionen tar exempelvis upp vägnätet och transporter i meddelandet, men det jag saknar är just bilens betydelse. Det gäller särskilt för , där landsbygden och framför allt glesbygden är beroende av bilen. Jag har sagt det tidigare, men det tål att upprepas, nämligen att det inte är transporterna vi ska jaga bort, utan det är utsläppen. Det är bland annat därför vi kristdemokrater återkommande lyfter upp vikten av utbyggnaden av laddstolpar för lastbilar och bilar. Elektrifieringen är en av de viktigaste delarna i den gröna omställningen. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Jag vill även i detta sammanhang lyfta upp betydelsen av att det finns snabba och pålitliga kommunikationer mellan större städer och glesbygd, det vill säga flyget. Där ser vi också en framtid med elflyg som ett naturligt sätt att sammanlänka de långa avstånden. Därtill vill jag poängtera vad som ska anses vara rimliga biljettpriser inom kollektivtrafiken. Det är en fråga för varje land och inte en fråga för EU att besluta om. Utvecklingen ska inte gå mot en detaljstyrning där vi exempelvis ser formuleringar som antyder att den sociala pelaren ska vävas in i landsbygdspolitiken. Vi anser inte att den hör hemma där. En annan fråga jag vill lyfta upp i detta sammanhang är den svenska skogen, som vi har hört flera av kollegorna ta upp. Det absoluta kravet från oss är att vi här i måste få styra över skogens framtid, så att största möjliga nytta kan uppnås vad gäller både klimat och ekonomisk tillväxt. En ofta förbisedd faktor när det gäller skogsnäringen är den betydelse som den svenska torven har. Det förtjänar att påminnas om att skogsplantorna som planteras inte kommer från ingenstans. De måste drivas upp, och då är torv en mycket stor nyttighet. Om vi inte hade den svenska torven skulle förutsättningarna för att fortsätta med svenskt skogsbruk bli dramatiskt försämrade. Därför är det oerhört viktigt att det skapas ett regelverk som möjliggör ett fortsatt bruk av torv som en del av både skogs- och trädgårdsnäringen. Vi motsätter oss därför åtgärder som rör torven, vilket skulle kunna innebära att blir beroende av att importera torv från andra länder utanför EU där hållbarhetskraven är oklara. 43 (L): Det är trevligt att som ny riksdagsledamot få delta i näringsutskottets debatt. Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas motivreservation nummer 4. Jag vill först uttrycka att det är mycket välkommet att på EU-nivå ha påbörjat en översyn, en vision, för att främja blomstrande landsbygdsregioner i hela vårt EU. Det är en bra början, och vi ser fram emot vad det kan leda till. Det är av högsta vikt att skattepengar inom unionen används så effektivt som möjligt på platser där de behövs och där de gör den största möjliga nyttan. ska vi kräva en motprestation. Vi är en union. Vi hör samman i ett gemensamt projekt, nämligen att skapa ett bättre liv för alla oavsett var vi bor. Jag vill ta fram bilden av EU som en trätunna. Det går aldrig att fylla en trätunna till mer än den kortaste brädan i tunnan. Jag hoppas att ni ser den framför er. Hur mycket vatten vi än försöker att hälla i denna tunna kan den inte fyllas till mer än den kortaste brädans längd. Hur mycket vi än pekar på att delar av vårt land och andra länder blomstrar kan vår union aldrig bli bättre än den del som kämpar mest. Hela unionen gynnas på samma sätt om alla delar av den växer ekonomiskt. Därför måste de ekonomiska bidragen i större utsträckning gå till investeringar i de fattigaste och mest utsatta delarna av unionen. Satsningar ska gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde, och detta görs bäst med stöd som går direkt till den regionala eller den lokala nivån. fick jag lära känna . är en pojke som bor i de östra delarna av EU:s landsbygd. Han var då , och han hade precis förlorat sin pappa i sjukdom. bodde tillsammans med sina fem syskon och mamma i ett skjul byggt av överblivet byggnadsmaterial. Maten fick de genom en hjälporganisation som hade ett soppkök . De övriga dagarna letade han mat varhelst han kunde finna den. Det här är EU, vår union, vår trätunna som vi vill fylla. Det här är verkligheten i delar av vår landsbygd i EU. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Genom en svensk hjälporganisation fick familj med hjälp av insamlade medel möjlighet att köpa in byggnadsmaterial. En kyrka mitt i byn på landsbygden hjälpte barnen med skolgången. Ett gäng gubbar från åkte dit och hjälpte till att bygga ett litet hus i stället för skjulet till den utsatta familjen. Huset blev färdigt precis innan den kalla vintern anlände. Kan ni förstå den glädje jag mötte i mammans ögon, som hade fått ett hus, skola till barnen och hjälp och stöttning från den lilla kyrkan i byn? På landsbygden finns entreprenörskraft och framtidstro. Det är tron på varje människas inneboende kraft att förändra sin situation. Vi ser stora utmaningar i vår landsbygd här i och i EU. Utmaningarna varierar, men de finns där, och de är högst påtagliga. Jag ställer mig frågan varför vår landsbygd inte blommar överallt. Kanske är det så att de som kämpar inte riktigt orkar höja rösten lika bra som i städerna. Inte sällan är det just i våra landsbygdsområden som missnöje gror och växer och man upplever en orättvisa som leder till misstro mot det demokratiska systemet. Då ställs oftast utsatta och svaga grupper mot varandra. Det är det här som är EU:s hjärta: demokrati, fredsbevarande, att hålla ihop. Landsbygden är en otroligt viktig del att värna, och därför behöver EU:s hjärta fortsätta slå. Därför behövs även den sociala pelaren när vi talar om landsbygden. Vår svenska landsbygd bär på en otroligt stolt historia av engagemang och föreningsliv. Vi har ett civilsamhälle och en folkrörelse som vi kanske ofta tar för givna. Där kommuner är små och kämpar, där inga fina idrottsarenor byggs, där skolor läggs ned och tågen slutar gå, där finns oftast en livskraftig förening – kanske en scoutkår, en idrottsförening eller en liten församling. Därför anser vi i Liberalerna att det ska vara möjligt att ge EU-stöd direkt till de organisationer i civilsamhället som verkar för att driva samma linje som EU:s fonder. Detta för att se till att få så många i EU som möjligt att bidra till att hela EU håller ihop – även landsbygden. EU:s sociala pelare slår fast ett antal minimirättigheter som rör skola, a-kassa, sjukförsäkring, barnomsorg och vård för alla medborgare. Detta för att trycka på för att alla medlemsländer, oavsett hur deras geografi och landsbygd ser ut, ska genomföra dessa nödvändiga reformer. Det är därför vi i Liberalerna anser att kommissionen kunde ha haft mer fokus, inte mindre, på utanförskapet som finns i unionen. EU:s länder behöver höja blicken och kanske inte alltid se till sitt eget i första hand för att kunna genomföra visionen om ett gemensamt EU där alla delar, även landsbygden, håller ihop och får samma möjligheter. Då tänker jag särskilt på barnen och de unga. 44 (S): Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 debatterar vi kommissionens meddelande om en långsiktig vision för . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Vi välkomnar förslaget om kommissionens vision för . Vi konstaterar att det är i linje med målen för den svenska landsbygdspolitiken och livsmedelsstrategin och att visionen kan bidra till den gröna omställningen. Det vi lyfter fram är att det är viktigt att de främjande åtgärder som föreslås skapar mervärde för medborgarna och att de är anpassade till lokala och regionala behov. Något av det viktigaste för landsbygder är att välfärden fungerar. Om det inte finns vård, skola och omsorg är det svårt att leva, bo och verka i hela . Det behövs helt enkelt ett starkare samhälle, för vi vet att består av många olika landsbygder. Så ser det ut i hela EU – det finns många olika landsbygder. Detaljregleringen på EU-nivå måste bli mindre, särskilt där nationella lösningar är mer ändamålsenliga, kostnadseffektiva och proportionella. Åtgärderna får inte heller leda till en ökad administrativ börda för myndigheter eller företag. Vi vill också se budgetrestriktivitet. Förslag som har budgetära konsekvenser ska finansieras genom omprioriteringar inom befintliga ramar. Syftet med meddelandet är att hantera de utmaningar och farhågor som är kopplade till landsbygdsområdenas situation. Detta genom att bygga vidare på de möjligheter som EU:s gröna och digitala omställning ger upphov till men också genom att ta vara på de lärdomar man dragit av covid-19-pandemin. Man vill hitta sätt att förbättra livskvaliteten på landsbygden, uppnå utveckling i alla delar och stimulera den ekonomiska tillväxten och utvecklingen på landsbygden. Kommissionen har identifierat ett antal trender, utmaningar och möjligheter för EU:s olika landsbygder. Med detta som bakgrund presenterar kommissionen en långsiktig vision . I denna har kommissionen fastställt fyra åtgärdsområden som utgör en långsiktig vision för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden . De gemensamma ambitionerna sammanfattas i tio punkter som innehåller det som man vill att landsbygderna ska utvecklas till. Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken i är en livskraftig landsbygd med likvärdiga förutsättningar för företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Till detta har vi kopplat tre delmål som handlar om landsbygdens förmåga, vad landsbygden bidrar till och att landsbygden ska ha likvärdiga förutsättningar. EU:s landsbygdsvision innefattar detta, och det är bra. Men det är viktigt att förstå att även landsbygder är olika, precis som övriga EU:s landsbygder är olika. De åtgärder som passar på ett ställe kanske inte passar på ett annat. finns det gemensamma nämnare för olika landsbygder – inte minst de utmaningar som följer av glesa strukturer, långa avstånd, begränsad tillgång till lokala marknader och demografisk obalans. Allt detta påverkar utbudet från både offentliga och privata aktörer i form av till exempel vård, transporter och kultur. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Regeringen kommer att ta ställning till varje enskilt förslag i den takt som kommissionen presenterar och konkretiserar förslagen och åtgärderna. Viktigast är att de inte leder till detaljstyrning av svenska myndigheters verksamhet eller till ökad administration för myndigheter eller företag. Förslagen ska givetvis finansieras inom befintliga ramar. Vidare trycker vi på att åtgärder måste vara effektiva och anpassade till lokala och regionala behov och, som jag sa tidigare, skapa mervärde för medborgarna. Vi vill inte ha detaljreglering på EU-nivå som påverkar oss när de nationella lösningarna är bättre och mer kostnadseffektiva. Skogspolitiken är ett område där vi tycker att nationell kompetens ska styra. Skogsbruket är en grundbult i omställningen till ett fossilfritt samhälle för att skapa jobb och hållbar tillväxt i hela . Skogen finns ju på landsbygden, och skogsprogrammet är viktigt för att främja hållbara, konkurrenskraftiga och biobaserade näringar med skogen som bas. Det är också viktigt att möjliggör småskalig livsmedelsproduktion. Satsningar på landsbygden är viktiga och något som regeringen gjort . Med denna vision kan vi växla upp de satsningarna ännu mer. Vi kan till exempel snabba på den digitala utvecklingen, som har tagit stora steg nu under pandemin. Den vågen måste vi givetvis rida vidare på. Regeringen lägger i nästa års budget 1,4 miljarder till bredband. Det är viktigt på riktigt för landsbygder. Regeringen gör och kommer att göra stora satsningar för att hela landet ska hålla ihop. 45 (V): Vi debatterar näringsutskottets utlåtande, som egentligen är meddelande om en långsiktig vision för . Jag vill, herr ålderspresident, börja med att klargöra att jag tycker att vi i alla partier har en samsyn i många frågor. Sedan är det oklart – jag tycker att den här tunnan ibland läcker i botten redan när vi börjar, men det är en annan sak. Utskottet har granskat kommissionens meddelande om en långsiktig vision för för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden till och föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Vad säger då meddelandet om möjligheter och visioner för till exempel svensk landsbygd? Bland annat nämns livsmedelsstrategin och att visionen har potential att bidra till den gröna återhämtningen. Vidare lyfter utskottet särskilt vikten av främjandeåtgärder som skapar mervärde för medborgarna och är anpassade till lokala och regionala behov. Allt detta känns ju helt okej, och vi kan alla skriva under på visionerna. Vidare anför utskottet att detaljreglering på EU-nivå måste undvikas där nationella lösningar är mer ändamålsenliga, kostnadseffektiva och proportionella. Åtgärder får inte heller leda till ökad administration eller till en börda för myndigheter eller företag. Utskottet förespråkar även budgetrestriktivitet, och förslag som har budgetära konsekvenser ska alltid finansieras genom omprioritering inom befintliga ramar. Detta har vi dock hört förr, och vi vet var det brukar landa. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Regeringen välkomnar visionen om starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden till . Visst, det finns säkert likheter och lärdomar som vi kan bygga vidare på vad gäller sammanlänkning av landsbygdsområden, och här har anslutit sig till regeringens förslag om att lägga utlåtandet till handlingarna. I en Tornedalssång som jag tycker att ni alla ska lära er, för den är kul, sjungs det om det som förenar tvenne broderland mer än det skiljer oss åt. Man menar då byar och orter som finns på båda sidor om gränsen i . Men, herr ålderspresident, jag är rädd för att risken i detta fall är uppenbar att det finns betydligt fler saker som skiljer landsbygdsområden åt än som förenar dem. Bara i vårt eget land kan utmaningarna och förutsättningarna för våra landsbygdsområden skilja sig oerhört. Här gäller det alltså verkligen att regeringen tar ställning till varje enskilt förslag allteftersom kommissionen presenterar och konkretiserar förslag till åtgärder. Det som känns någorlunda bra och förhoppningsfullt i det som lyfts från regeringens sida är att likvärdiga förutsättningar ska ges till landsbygdsområdena så att de bidrar till att stärka konkurrenskraft i en utveckling mot en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi och till ett hållbart nyttjande av naturresurserna samt till att relevanta miljökvalitetsmål uppfylls. Det handlar alltså om likvärdiga förutsättningar för människor att bo och leva i alla landsbygdsområden – helt i linje. Det som fällde avgörandet för mig och och fick oss att inte börja snickra på en motivreservation var att utskottet nu väljer att lyfta den småskaliga livsmedelsproduktionen som något som verkligen bör fokusera mer på nationella lösningar. Där ser jag dock ofta EU:s gemensamma jordbrukspolitik som något som faktiskt hämmar de möjligheter som vi annars skulle kunna ha. Detsamma gäller förtydliganden om nationellt självbestämmande om vår skogspolitik, som flera varit inne på. Låt mig ta bara ett exempel. Vi kan jämföra med . är till ytan , och är . täcks till av skog och till . EU vill i sin skogsstrategi att länderna ska avstå till förmån för den biologiska mångfalden. Allt gott – det viktiga är givetvis att den biologiska mångfalden skyddas och utvecklas. Men här kommer frågan, kollegor: är hotade arter så mycket klokare än våra svenska? I behöver nämligen med hotade skogslevande arter skyddas, men i behövs det . Vad vill jag då säga med detta? Jo, att vi inte kan låta EU bestämma hur vi jobbar med hållbart skogsbruk och biologisk mångfald, för förutsättningarna och möjligheterna är helt olika inte bara mellan men även inom länder. Jag tänker inte gå in på antalet arter och deras lokalisering, men det skulle jag kunna beta av. Det skiljer redan mellan norra och , där vi inte träffar rätt med pengarna. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Jag vill med bestämdhet hävda att nationell kompetens kommer att innebära lösningar för både den biologiska mångfalden och hållbart skogsbruk, men då förutsätter jag att både skogsindustrin och miljörörelserna sätter sig ned och utformar planer som utgår från oberoende forskning och erfarenheter som byggts upp av aktörer som på nära håll jobbat med frågorna – och då menar jag faktiskt från båda lägren, om jag nu kan kalla dem för det och sätta etiketter på dem. 46 (MP): Vi diskuterar en långsiktig vision för för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden till . har en samlad landsbygdspolitik som går helt i linje med EU:s vision för landsbygderna. Visionen bidrar helt klart till den gröna omställningen. I visionens inledning citeras von der Leyen, och hon säger så här: ”Våra landsbygdsområden är kittet som binder samman vårt samhälle och pulsen i vår ekonomi. Mångfalden av landskap, kultur och kulturarv är ett av de mest utmärkande och anmärkningsvärda inslagen i . De är en central del av vår identitet och ekonomiska potential. Vi kommer att vårda och bevara landsbygden och investera i dess framtid.” Jag tycker att det är ganska bra ord, och jag är helt övertygad om att vi i riksdag kan skriva under på detta. När vi pratar om sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygder tänker jag fokusera på resiliens. Enligt kommissionen är arbetet med att bevara naturresurser, återställa landskap och miljöanpassa jordbruket centralt för att skapa landsbygdsområden som främjar välbefinnande och som är mer motståndskraftiga mot klimatförändringar, naturkatastrofer och ekonomiska kriser. Kommissionen pekar också på att det är viktigt att förkorta leveranskedjorna. Med detta menas att det är viktigt med mer lokal produktion. Det är också viktigt att främja ett variationsrikt skogsbruk och jordbruk som är mer miljövänligt och som främjar kolinlagring och lokal produktion av hög kvalitet. Landsbygdsområdena tillhandahåller tjänster som skyddar ekosystem och lösningar för klimatanpassning. Landsbygderna har en viktig roll att spela för att bekämpa klimatförändringarna och för att skapa en hållbar bioekonomi och en cirkulär ekonomi. I klimatpolitiken och på många andra politikområden uppmärksammas därför allt tydligare att klimatomställningen behöver vara mer rättvis. Arbetet med att främja livet på landsbygden är nog en i grunden oerhört väsentlig del för att vi ska ha en effektiv klimatpolitik. Jag tror att vi i riksdag behöver tänka mycket mer på det. Vi har ett nationellt centrum för mathantverk i , Eldrimner. Eldrimner hade sitt årliga möte, Särimner. Temat för årets möte var just resiliens. Mathantverkets resiliens, alltså den långsiktiga förmågan hos ett system att hantera förändringar och fortsätta utvecklas, kan beskrivas i tre delar:  Uthållighet, alltså förmågan att hålla kvar det man har. Kommissionens meddelande om en långsiktig vision för till 2040 Anpassningsförmågan har ju prövats väldigt mycket hos de små livsmedelsföretagarna under pandemin, och det var många sådana exempel som togs upp.  Förändringsförmåga, alltså förmågan att förändra sig till någonting som blir bättre. Resiliens är ett ganska nytt begrepp, men det stämmer mycket bra in på mathantverk. Seminariet inleddes också med en introduktion av begreppet av , som är chef för . Jag ska inte gå in på alla de saker som hon tog upp, men en sak som jag tycker var väldigt intressant var att det nu har gjorts resiliensanalyser av svenska gårdar, bland annat av Jannelunds gård i län. Det ger ett bra underlag för oss i politiken när det gäller att arbeta vidare med resiliensbegreppet. Kommissionen menar också att välmående landsbygder nås genom att vi skapar mervärden i jordbruket och i livsmedelssektorn. Man menar att ekologiskt jordbruk och hållbar utveckling inom jordbruket är oerhört viktigt. I näringsutskottets betänkande lyfter man särskilt fram vikten av att främjandeåtgärder av olika slag ska skapa mervärde för medborgarna och vara anpassade efter lokala och regionala behov. Precis som mina utskottskollegor har sagt här tidigare vill vi också undvika alltför administrativt tunga system, naturligtvis. Alla debatter om EU är skogsdebatter. EU:s miljökommissionär kom ju hit till , men det var inte vi som bjöd in honom. Han bjöd in sig själv och ville träffa miljö- och jordbruksutskottet , som han också skulle träffa statsministern, skogsindustrin och många andra viktiga aktörer i . Miljökommissionären framhöll att det kalhyggeskogsbruk som vi har i delvis kan bidra till att skada EU:s klimatarbete och den biologiska mångfalden. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi lyssnar på EU:s miljökommissionär men också att vi är aktiva i den dialog med som handlar om skogsbruksfrågorna. Alla partier är överens om att vi ska ha en nationell skogspolitik.