prot · H90926 · 2021-11-09 00:00:00 — Ju högre spänningsnivån i ledningarna är, desto mer lämpligt är det att dra dem i luftledning och därmed desto mindre lämpligt att dra dem i markledning. Skulle vi ändå välja att dra långa sträckor i markledning med höga spänningsnivåer bygger vi in osäkerheter i vårt energisystem som riskerar att skapa stora kostnader. frågar också om avvägningen mellan företagsekonomi och samhällsekonomi och säger att vi inte kan låta företagsekonomiska bedömningar i stå mot de samhällsekonomiska bedömningarna. Det är isolerat sett riktigt. Men företagsekonomin i , hur man på ett bra och billigt sätt eller kostnadseffektivt sätt bygger samhällsviktig infrastruktur, skapar också samhällsekonomin. Om vi väljer en tio gånger dyrare elledning är det elnätskonsumenterna som får stå för den kostnaden. Om vi väljer en teknik där avbrott tar väldigt att felsöka och åtgärda är det elnätskonsumenterna som drabbas av de längre avbrotten. Även sett från Svenska kraftnäts horisont blir det viktigt för samhällsekonomin att man gör de riktiga teknikvalen. 54 (C): Tack för möjligheten att diskutera detta, statsrådet ! Jag hade tre frågor. Statsrådet har besvarat samtliga, men jag lyfter upp dem igen. Statsrådet har möjlighet att utveckla sina svar lite i sitt slutanförande. Min tredje fråga var: På vilket sätt anser statsrådet att regeringen i detta beslut som regeringen har fattat tagit hänsyn till synpunkter och vägt in dem i regeringsbeslutet? Statsrådet svarade att man hade återförvisat en del av projektet, det norra, med hänvisning till att artskyddsinventeringen inte var korrekt gjord. Jag dristar mig att ställa en fråga. är bara något mindre än , som för övrigt råkar vara hemkommun för Svenska kraftnäts huvudkontor. När skulle bygga en motsvarande ledning i skaffade bolaget ett jättestort borraggregat och håller just nu på att borra sig under . Det får väl ändå kategoriseras som en kablifiering. Det är inte en nedgrävd utan faktiskt en framborrad ledning. Det är rimligen, fru talman, för att man redan på förhand insåg att det kommer att bli svårt givet människors livsmiljö, att människor har synpunkter, att det är dyr mark och att det går att räkna hem. Det är en jättestor borrmaskin. Jag tror att det är en av världens största borrmaskiner för sitt ändamål. Det finns också goda exempel från . Där gällde det samma företag som byggde sista biten av ledningen som hette Swebalt och skulle förbinda oss med . Där ville man initialt gå med en luftledning tvärs över slätterna i . Men snabbt fortsatte man med den som en markförlagd ledning. Man blandade alltså tekniken, statsrådet, mellan luft- och markförlagd. Vips var markägarna framme och sa: Gå fram här, så hjälper vi till. Den kom på plats snabbt. Jag vill bara avsluta med ett gott och möjlighetsorienterat exempel på hur jag tror att vårt gemensamt ägda företag skulle kunna agera. 55 Statsrådet (S): Tack, , för exemplet! Vi behöver samla goda exempel för hur vi kan fördjupa diskussionen med markägare och kringboende, dock utan att göra alltför stora kompromisser med driftssäkerheten och kostnadseffektiviteten i våra system. Det riskerar att komma surt efteråt. Jag kan förstå att det kan verka provocerande att man borrar en tunnel i och hugger ned skog för att göra en ledningsgata i . är det en skillnad om det bor 1 miljon människor i bostadshus på en plats eller om man drar fram ledningen över skogs- eller . Jag tror att alla partier i riksdag inser att det måste vara en avvägning däremellan. Vi skulle helt enkelt inte ha råd med elektricitet i det här landet om vi under långa sträckor skulle dra fram elen på det sätt som vi har gjort i . Kostnaderna för att använda den tekniken långa sträckor skulle helt enkelt riskera att bli astronomiska. Med det vill jag tacka för en bra debatt och konstruktiva inspel från både interpellanten och meddebattören. Tack så mycket! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:71 om de höga bränslepriserna 56 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att bränslepriserna i åtminstone hamnar i paritet med priserna i de länder vi konkurrerar med. Jag konstaterar liksom att priserna på bensin och diesel har stigit kraftigt . Det finns flera orsaker till detta, bland annat att råoljepriset stigit samt att ekonomin tagit fart efter pandemin och efterfrågan ökat. Vissa raffinaderier stängde också ned verksamhet under pandemin, och det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. Detta innebär, som säger, ökade transportkostnader för åkerier och deras kunder. Det är dock inte unikt för , utan kostnaderna ökar även för åkerinäringen i övriga . Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången beror på höjda drivmedelsskatter. Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades , något som medför en lägre energiskatt. Det ska råda ordning och reda på svenska vägar oavsett nivån på drivmedelspriserna. Regeringen har skärpt lagstiftningen och vidtagit en rad åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna och sjysta villkor. Inte minst har regeringen varit ledande i arbetet med det så kallade mobilitetspaketet, som antogs av och rådet . Det kommer att börja gälla i hela EU, vilket innebär bättre arbetsvillkor för yrkesförarna, rättvis konkurrens och ökad trafiksäkerhet i transportsektorn i . Vi behöver ställa om så att vi kan använda annat än fossila bränslen i våra fordon, exempelvis el eller hållbara förnybara drivmedel. Regeringen arbetar för en omställning som innebär att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip kommer att behöva vara noll . Kraftfulla åtgärder behövs inom områdena transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet och nå klimatmål. 57 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Vi har ett dieselpris som är all-time-high, kan man säga. Priset har gått upp med bara . Det är sant att det till stor del beror på att världsmarknadspriset på olja har gått upp. Men vi har också en annan situation i , nämligen att vi har en högre reduktionsplikt än vad övriga har. Det gör att vi kliver upp ganska mycket över det pris som är normalt i ; skillnaden ligger någonstans mellan 2,50 och litern. För en konkurrensutsatt marknad – som både åkerinäringen och landets jordbrukare har – är detta en enorm kostnad att ta. Den måste man naturligtvis på något sätt knuffa ut på konsumenterna. Det betyder att vi får högre matpriser. Det blir också dyrare att handla kläder, att hämta ut medicin och sådana saker eftersom transportkostnaderna puttas in i de varor som vi handlar. När det gäller jordbrukarna har jag ganska nära kontakter med transportörer som kör åt jordbrukare. Det är många som vittnar om jordbrukare som är beredda att lägga ned sin produktion, oavsett om det är köttproduktion eller traditionellt jordbruk. Man får det inte att gå runt. Bränslepriserna har ökat, elpriserna har ökat och priserna för konstgödsel har ökat. Det gör att marginalerna minskar eller att det faktiskt går över på minussidan. Många är alltså beredda att lägga ned en så viktig del som vår matproduktion. Det är klart att man kan säga att vi kan importera mat i stället. Men blir det så mycket bättre? Trots allt har vi ett bra jordbruk i . Jordbruket är väl klimatanpassat, och vi har en djurhållning som är god i förhållande till andra länder. Ska vi då lägga ned det och importera matvaror? Det blir lite bakvänt. Det är lite grann så regeringen jobbar i snart sagt varje fråga: Man springer baklänges in . Ambitionen att styra över våra transporter till miljövänligare alternativ får motsatt effekt när ligger så högt i pris. Det slår undan förutsättningarna för en stor del av vår industri och vårt jordbruk, och det blir kontraproduktivt när vi har så höga dieselpriser. har en artikel. Där skriver LRF: ”Läget är så pass kritiskt att allt fler svenska bönder funderar på om de över huvud taget har råd att producera mat. LRF kan i en aktuell beräkning visa att kostnaderna för oss lantbrukare ökat med ofattbara på årsbasis. Vi har cirka 15 000 heltidsarbetande lantbrukare i . Att bära dessa 4,1 miljarder ovanpå alla andra löpande kostnader är både orimligt och ohållbart i längden”. Detta är den absoluta konsekvensen av det höga bränslepriset. Så skriver alltså LRF i . Det skulle vara intressant att höra vad statsrådet har för tankar och idéer så att kan landa på en nivå på våra bränslekostnader som är likartad den som råder i . Då kan vi hamna i ett konkurrensläge som åtminstone ligger och balanserar. 58 Statsrådet (S): Jag håller med . Priserna på världsmarknaden, vårt beroende av diesel och vårt beroende av fossil gas måste minska. På det sättet kan vi minska kostnaderna för vårt jordbruk och öka matproduktionen i . I stället för att göra som och köpa en ny dieselbil kan man köpa en bil som går att köra på förnybara råvaror från åkrar och skogar. I stället för att göra sig beroende av oljeschejker i eller kan man göra sig beroende av bönderna på . Det är så framtiden ser ut. Tyvärr har röstat emot i stort sett varje alternativ för att göra omställningen för att öka produktionen av svenska drivmedel och minska kostnaderna för konsumenter. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 13 (forts.) Svar på interpellation 2021/22:71 om de höga bränslepriserna 59 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Eftersom bollen spelades in här precis före uppehållet får jag väl svara på detta. Ska man raljera över riksdagsledamöters val av bil kanske man ska skaffa sig tillräckligt med kunskaper, annars kan det slå tillbaka på en själv. Bilvalet som gjordes hemma har den senaste reningstekniken, Euro 6d-Temp. Bilen går alldeles utmärkt på HVO. Jag har kvar räckvidden, kan köra över hela riket och behöver inte bekymra mig om var någonstans jag ska tanka eftersom bilen går lika bra på diesel om det inte går att få tag i bränsle. Detta är alltså den senaste reningstekniken. Minskningen av kväveoxider och partiklar är 97–. Det är alltså en bil som är klimatneutral från den första metern man kör. Nästa gång som statsrådet ska raljera över bilval kanske han ska läsa på lite grann först. Jag ska gå tillbaka till den egentliga frågan, nämligen dieselpriset. Om man tittar på hur det ser ut ute i och vad man får betala för bränslet ser man att priset i är per liter, i , i , i och i . Sedan kommer vi till det intressanta. I är priset per liter och i är det per liter. Det höga dieselpriset som vi har i riskerar att knuffa över än mer av de transporter som genomförs på bilar som kör här olagligt. Det finns bränsledepåer runt om i landet där man smugglar in bränsle från just och . Det är definitivt inte ett MK1-bränsle. Vi har en situation med höga dieselpriser som slår undan benen för våra transporter i , som jag hävdar sker med miljövänliga och bra fordon ur rent teknisk aspekt. Transporterna flyttas över till sämre fordon som körs på sämre bränslen. Vi riskerar att slå undan benen för vårt eget företagande, både inom åkerinäringen och inom jordbruket, med detta höga dieselpris. Jag vill hävda att det är omotiverat. Vad regeringen måste göra är att landa i att sätta priset så att det balanserar med det pris som är i övriga , så att våra jordbrukare och åkerier kan konkurrera på lika villkor. Som det är nu slår man undan benen för två viktiga näringar i detta land. Om statsrådet är intresserad kan jag ordna så att han får åka ut och titta på dessa olagliga bränsledepåer där man smugglar in bränsle. Det är det som sker, alltså att man flyttar över till denna sämre bränslekvalitet. Det kan väl ändå inte vara syftet? I den förra rundan, strax före uppehållet, sa statsrådet att det är viktigt att vi byter ut de gamla fossila fordonen till nya. Det håller jag med om; det är jätteviktigt. Men alternativet finns inte på banan. Än så länge finns det inga elektriska traktorer, och det finns inga elektriska skördetröskor som kan användas i jordbruket. Det är det vanliga hederliga förbränningsbränslet som används. Sedan kan det naturligtvis vara HVO, men då rakar priset i väg ännu mer till en bra bit per liter. Det gör att situationen blir än värre för våra jordbrukare. 60 Statsrådet (S): Visst finns det, , elektriska traktorer. På SLU i har man till och med självstyrande traktorer, så att de åker ut med satellituppkoppling till gps beroende på var de mest optimala förhållandena finns. Och visst finns det elektriska lastbilar. tog emot världens största order på elektriska lastbilar. De finns alltså. Men det finns också traktorer och lastbilar som går på biodrivmedel, som jag nämnde i den förra debatten, så att de kan köras på drivmedel från svensk skog eller på drivmedel från svenskt jordbruk. Det är nämligen inte skatter och reduktionsplikt som driver upp dieselpriset eller som tidigare drivit upp bensinpriset, utan det är en internationell efterfrågan som har gjort det. Det är vårt fossilberoende av , och andra länder som driver upp de svenska drivmedelspriserna. Om vi då ska lösa detta problem måste vi frigöra oss från detta beroende. är det lite dyrare att tanka diesel i än i övriga . Men det är lite billigare att tanka bensin än i exempelvis . Detta varierar med raffinaderikapacitet och med världsmarknadstillgång. Men vi är överens om att så låga priser som möjligt för svenskt jordbruk och för svensk transportnäring är bra. Men det kan vi bara uppnå om vi också byter bränslen; annars offrar vi klimatet och den framtida konkurrenskraften för de andra värdena. I detta ljus blir det också väldigt märkligt, som jag nämnde i mitt förra inlägg, att har motverkat så många av de åtgärder som gör att vi kan byta bränslen, pressa ned kostnaderna och framtidssäkra vår transportnäring och vårt jordbruk. 61 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Det sägs att den internationella marknaden driver upp priserna, konkurrensen och så vidare. Men det är märkligt att det bara drabbar . Jag har hämtat dagsfärska siffror före debatten. Och prisskillnaden ligger på mellan 2,50 och . Den konkurrensutsatta marknaden måste vara lika tydlig nere i och i som i . Det är någonting annat som fallerar här och som gör att vi får denna skillnad. Att ryssar och ukrainare har så lågt bränslepris är oroande av flera skäl. Men just att man skapar en illegal marknad för att smuggla bränsle gör att vi ändå inte når de mål som vi har satt upp. Jag får en känsla av att regeringen inte har markkontakt och inte vet vad som händer ute och vilka krafter som styr denna verksamhet. kämpar våra företagare både inom åkerinäring och inom jordbruk med orimligt höga kostnader jämfört med hur det är i andra likartade länder. Det går inte att motivera med att vi har ett klimathot. Om vi slår undan benen för det inhemska företagandet och flyttar ut det på andra som inte är lika nogräknade har vi fått en sämre situation. Man måste vara med i matchen för att kunna spela på mål. Än så länge har regeringen inte ens hittat själva spelplanen. 62 Statsrådet (S): Det är nog så att det grundläggande sambandet är att ju rikare och mer utvecklat ett land är, desto högre är drivmedelspriserna. Då väljer man att beskatta det i stället för att beskatta andra saker. Det är skälet till att , och så vidare har högre drivmedelspriser och , och har lägre drivmedelspriser. Sedan varierar priserna med säsong, raffinaderikapacitet och en massa andra saker. Men det finns ingenting i politik som skulle driva ned bensin- eller dieselpriset så att vi skulle kunna konkurrera med några illegala bränsledepåer. Detta problem finns och är reellt och måste bekämpas polisiärt. Det går inte att ha marknadskonkurrens med någon som inte betalar någon skatt och som inte gör rätt för sig någonstans. Detta problem måste lösas polisiärt. Sedan förstår jag alla de jordbrukare som har det jobbigt nu när priset är högt. Jag förstår alla dem i transportnäringen som har det tufft . Men deras långsiktiga problem kan inte lösas på något annat sätt än att vi frigör oss från de fossila drivmedlen – att vi frigör oss från och . Vi behöver börja producera mer och mer bränsle själva så att svenska jordbrukare och svenska åkerier kan tanka drivmedel från svenska åkrar och svensk skog, inte drivmedel från och . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:68 om höjningen av räntan på 63 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har tagit något initiativ till en analys för att granska effekterna av regeringens förslag om att höja räntan på . Han har vidare frågat vilka skäl som ligger till grund för beslutet att höja räntan på i stället för att finansiera omställningsstudiestödet via statens budget. Han har också frågat mig om jag avser att gå vidare med höjningen av räntan på trots kritik som framkommit från flera studentorganisationer. Jag vill börja med att understryka att det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande och generösa studiestödssystem. Studiestödet ger möjlighet till alla, oavsett bakgrund och förutsättningar, att studera vidare. Studiestödet utvecklas ständigt i riktning mot att fler ska rekryteras till studier; bland annat höjdes totalbeloppet inom studiemedlen genom en höjning av bidragsdelen med per studiemånad. Ett nytt rekryterande studiestartsstöd som endast består av bidrag infördes och riktar sig till arbetslösa personer med stora utbildningsbehov. Höjda studiebidrag innebär att behovet av studielån minskar, och det kan också ha en socialt utjämnande effekt på rekryteringen. genomförs en historisk studiestödsreform med ett nytt offentligt omställningsstudiestöd som ska stödja arbetstagare att kunna växla upp och växla om under sitt yrkesliv. Det kommer att bli enklare för personer med arbetslivserfarenhet att utbilda sig med hjälp av det nya omställningsstudiestödet. Statens resurser är naturligtvis inte oändliga, och för att möjliggöra denna reform behöver studiestödet anpassas. Förändringen av hur räntan på studielån kan beräknas bedöms ha en marginell effekt på rekryteringen. Anpassningen innebär att hanteringen av studielån blir mer överensstämmande med budgetlagens bestämmelser om statlig utlåning. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att räntan på studielån bör reformeras. En ny räntemodell kommer att innebära att de flesta låntagare betalar ett mindre påslag på räntan. Räntan är , vilket i princip är en nollränta. Att räntehöjningen kan upplevas som ovanligt stor beror såklart på att grundräntan är så pass låg. Då kan även en mindre ökning upplevas som dramatisk. Men även med påslaget är det viktigt att komma ihåg att räntan kommer att bli betydligt lägre än andra räntor, nämligen cirka en halv procent i ränta . Tillsammans med studiestödssystemets omfattande trygghetsregler kommer den fortsatt låga räntan att vara en viktig del av vårt generösa studiemedelssystem. har fått i uppdrag att ta fram en ny modell för beräkning av räntan på studielån. Myndigheten ska i uppdraget särskilt belysa konsekvenserna för låntagarna. CSN ska slutredovisa uppdraget , och därefter kommer förslaget att beredas inom . När det gäller konsekvenserna för låntagarna har jag tidigare tagit initiativ till att med hjälp av CSN har tagit fram inledande uppgifter. De visar att förändringen för låntagaren kommer att bli liten. För en genomsnittlig låntagare som studerat på eftergymnasial nivå skulle förändringen innebära en ökad kostnad motsvarande när studielånet betalas tillbaka. För en genomsnittlig låntagare som studerat på en längre utbildning skulle förändringen innebära en ökad kostnad motsvarande när studielånet betalas tillbaka. För de allra flesta studerande med studiemedel börjar återbetalningen av lånen när studierna är avslutade. Den föreslagna förändringen innebär alltså att den enskildes ekonomi normalt inte påverkas . För den som har betalningssvårigheter finns generösa trygghetsregler där det i vissa fall går att få sitt årsbelopp nedsatt. Avslutningsvis vill jag poängtera att det svenska studiestödet även fortsatt kommer att vara ett av världens mest omfattande och generösa studiestödssystem. De som studerar kommer med stor sannolikhet också att behöva bygga på sina kunskaper eller byta yrkesbana. Med det nya offentliga omställningsstudiestödet som aviserats får personer med arbetslivserfarenhet en chans att ställa om under sitt yrkesliv. Det ökar tryggheten för den enskilda arbetstagaren, och det ökar omställningsförmågan för företag och anställda på en arbetsmarknad i snabb förändring. 64 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Under pandemin blev det tydligare än någonsin hur viktigt det är att alla får möjlighet och tillgång till utbildning, fru talman – och att trösklarna inte är höga utan snarare tvärtom. Rekordmånga sökte sig till högskolor och universitet, yrkeshögskolor och folkhögskolor . kan vi konstatera att föräldrarnas utbildningsbakgrund, klasstillhörighet och sociala förutsättningar är en faktor som spelar allt större roll för unga personers möjligheter att bli antagna till och klara av högre utbildning. presenterade regeringen ett förslag om ett nytt omställningsstudiestöd, vilket statsrådet tog upp. Omställningsstödet ska göra det enklare för personer med arbetslivserfarenhet att vidareutbilda sig eller läsa en helt ny utbildning för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det är en väldigt bra idé; tycker att det är det. Men föreslår man att reformen ska finansieras genom en extrem höjning av räntan på CSN-skulder – från dagens till mellan . Detta har mött stora protester. Det är väldigt få som har talat sig varma för den reform som regeringen har föreslagit. Tiotusentals personer befinner sig hos Kronofogden på grund av skulder som beror på problem att betala tillbaka studieskulder. Antalet skuldsatta har ökat , och man har även höjt påminnelseavgifterna för dem som inte har kunnat betala sina avgifter. Därför är det svårt att förstå varför regeringen i detta läge väljer att höja räntan så pass mycket – man chockhöjer den – och därmed skuldsätta ytterligare personer, vilket bland annat leder till att man höjer trösklarna till högre utbildning. I och med detta väljer regeringen även att ställa ungas möjligheter till utbildning mot äldres möjligheter att ställa om mitt i livet. Det är någonting vi starkt motsätter oss från sida. Därför ställde jag några frågor till statsrådet, och jag tycker inte riktigt att de har blivit besvarade. Den första frågan var om statsrådet har tagit några initiativ till att granska de negativa effekterna av regeringens förslag. Den andra frågan var vilka skäl som ligger till grund för beslutet, och det är egentligen den frågan jag fastnar mest på i interpellationssvaret. Vilka skäl ligger till grund för beslutet? Om vi nu har ett bra system där det i princip är nollränta – vi har ett av världens mest generösa studiestödssystem, vilket statsrådet själv tar upp – kan det ju inte vara så att vi ska försämra det för att finansiera en annan reform. Det här är ganska obegripligt, och det är väldigt få studentorganisationer och andra organisationer som är involverade i det här som förstår varför regeringen inte kan finansiera detta genom den befintliga budgeten. Där kommer argumentationen om att budgeten och statens finanser inte är oändliga. Det är ingen som påstår att de är oändliga, men har man inte tillräckligt mycket i budgeten för att kunna satsa på ett omställningsstudiestöd kanske man ska se till att skapa dessa intäkter på ett annat sätt än genom att skuldsätta ytterligare tusentals studerande. 65 (V): Den aviserade höjningen av räntan går stick i stäv med ambitionen att minska snedrekryteringen till svenska lärosäten. generösa studiemedel, med en bidragsdel och en lånedel med låg ränta, har varit och är en viktig del för att arbetarklassens barn ska studera vidare.