prot · H80980 · 2021-02-11 00:00:00 — Vad är då det? Vi har redan fått lite förklaringar, men jag tar det igen. Associationsrätt är alltså rätten att tillsammans bedriva verksamhet. Det handlar om regler för föreningar, företag och bolag. Man kan givetvis gå in på enskilda regler och lagar som styr, och visst finns det en poäng i att debattera just enskilda regler och lagar – särskilt då de stora skillnaderna mellan oss partier ofta syns i just detaljerna. har fyra reservationer i betänkandet. Det gör att vårt parti avviker mest från regeringens politik, om man nu skulle mäta det utifrån antalet reservationer. Samtliga våra reservationer har det gemensamt att de handlar om regelförbättringar och regelförenklingar på ett eller annat sätt. Vi står också bakom tillkännagivandet om att komma åt bolagsmålvakter, som till regeringspartiernas förtret fick majoritet i utskottet. Detta gjorde en utmärkt presentation av, så jag tänker inte gå in på det. Det är många som gärna och ofta talar om regelförenklingar och om att ge företagen mindre byråkrati. Jag uppfattar det dock som att den tidigare alliansregeringen hade en tydligare målsättning än dagens regering. Dagens regering har givetvis också målsättningar, men så fort något dyker upp som man tycker verkar bra eller som innehåller ordet miljö eller ordet grön blir det plötsligt en ny rapport för företagen att redovisa, en ny certifiering att följa eller någon annan extra pålaga. skyllde i sitt inlägg på EU och menade att det är EU som bestämmer det vi sedan tvingas införa. Men varför ska alltid vara bäst i klassen? Varför ska vi alltid gå lite längre, kräva lite mer och lägga lite större börda på våra företag än vad vi måste? Jag konstaterar också att är i opposition mot sig själv när han säger att det bästa sättet att motverka kriminella företag vore att höja aktiekapitalet. Det var ju Socialdemokraterna som genomförde sänkningen till 25 000 i aktiekapital. Man gjorde det inte i enlighet med vad alla partier här tyckte, för jag vet att mitt eget parti hade invändningar mot de 25 000 som gällande gräns för alla aktiebolag. Vi tyckte att man skulle titta på ett system med ökande aktiekapital. Vi stod visserligen bakom tillkännagivandet om att man skulle kunna starta ett företag med 25 000, men det är inte samma sak som att det alltid ska vara 25 000. Regeringen hade kunnat välja att lägga fram ett system där man startar sitt företag med 25 000 men där det höjs till 30 000, 50 000 eller vad som vore lämpligt. Men i stället lade sig Socialdemokraterna platt för sina samarbetspartier och körde på 25 000 – och står i talarstolen och säger att det var fel. Innan jag kom in i jobbade jag i skogsbranschen, långt från och ministrars middagsbord. Jag upplevde då många av de extra pålagor som regeringen ständigt lägger på andra. Det var miljöcertifieringar, , gröna körkort och diverse olika rapporter som skulle produceras. Allt kom inte från staten och myndigheterna, men det som gjorde det gjorde minst praktisk nytta. Staten försöker ofta detaljstyra under förevändningen att man ska komma åt dem som missköter sig. Ändå missar man alltid dem som fuskar. Anledningen är enkel: Man kommer knappast åt någon som satt i system att bryta mot regler genom att skapa nya regler. Det borde faktiskt även regeringen kunna förstå. Även har regeringen tillfört mängder av små regelförändringar som innebär nya skyldigheter och krav för företagen. Det är hållbarhetsredovisningar, mångfaldsredovisningar och utökad revision, för att bara nämna några som civilutskottet har behandlat. Men vad jag kan komma ihåg har vi inte behandlat ett enda förslag om att ta bort någon påtvingande regel eller lag. Dessutom är flera av de uppgifter som ska tas med i dessa rapporter högst personliga och privata. Det handlar om allt från kön till hudfärg och födelseland. Allt sådant som jag är uppväxt med inte ska ha någon betydelse har plötsligt fått stor betydelse. Under uppväxten fick jag höra att i mörkret är alla katter grå och att det viktiga är hur många möss de fångar. Företaget publicerade sin första mångfaldsrapport . I den kan vi läsa att vad man benämner som vita är överrepresenterade på chefspositioner. Det är något sjukt när man börjar benämna människor efter färgen på deras hud. Läser vi vidare ser vi att av dem i chefsposition är män, vilket är högre än i den totala arbetsstyrkan där är män. Eftersom siffrorna sätts i relation till varandra kan vem som helst räkna ut att när företaget ska rekrytera nya arbetare på golvet kommer de manliga cheferna högst troligt undvika att anställa alltför många kvinnor för att inte ytterligare försämra siffrorna och därigenom riskera sin egen position. Var det verkligen den effekten som var den tänkta med mångfaldsrapporten? Om ett företag tycker att det är givande att göra en sammanställning av de anställdas kön, hudfärg och födelseland ska de givetvis få lov att göra det. Men i mina ögon är det helt meningslöst att tvinga alla större företag att göra detta . Hudfärgen säger faktiskt inget om hur bra de anställda är på att göra sitt jobb och ännu mindre om hur det är att jobba på företaget eller vilka erfarenheter och kunskaper de anställda besitter. 88 (S) replik: stod vi och diskuterade ESF-förordningen, och berättade att han hade gått in på olika webbplatser: , , , och Arbetsförmedlingen. Som jag nämnde i mitt anförande den gången är det som har ansvaret. var dock tydligt upprörd över att det inte fanns information på de webbplatser han besökt. Men hade gått in på webbplats hade han fått gott om träffar. Han hade också fått veta att det finns manualer, riktlinjer, frågor och svar om ESF-förordningen. Jag frågar därför: Undanhöll medvetet för dem som lyssnade på debatten att är tillsynsmyndighet och har ansvar för detta? Eller är det så att inte är det som han i sitt anförande tyckte att inte ska vara, nämligen bäst i klassen, det vill säga att han helt enkelt missat detta av okunskap? Var det bedrägligt beteende eller okunskap som uppvisade i föregående debatt? 89 (SD) replik: Vi kanske ska börja med att förklara vad förordningen betydde och vad det var som regeringen begärde att revisorerna skulle göra. Revisorerna skulle alltså kontrollera vilket programmeringsspråk som används och vilket programmeringsspråk som årsredovisningen presenteras i. Jag tyckte att det var ytterst märkligt att lägga detta på revisorerna över huvud taget och gjorde en snabb sökning på de platser som man brukar söka på som företagare. Jag sökte aldrig på eftersom det inte är det första ställe som företagare brukar söka på. Det är klart att man kan tänka ett varv till. Det är som i sin tur ska kontrollera efterlevnaden. Men kanske inte är det första stället man tänker på när företag ska samla information. Jag var förvånad över att inte övriga ställen, till exempel , hänvisade till . Det hade varit lämpligt. Det som är mer skrämmande är att regeringen, med goda minne, inte hade någon större koll på vad det handlade om egentligen utan menade att man inte var utbildad revisor, som framhöll i debatten. Men utbildade revisorer läser ju inte programmeringsspråk. Det som jag var upprörd över var att revisionsfirmor nu måste anställa folk som kan programmeringsspråk, vilket aldrig direkt har ingått i revisorernas utbildning, såvitt jag vet. Det är något nytt – en helt ny pålaga. Det är en helt annan sak att kontrollera programmeringsspråk än att kontrollera det som revisorer har kontrollerat, det vill säga att företag sköter sig och att siffrorna stämmer med verkligheten. 90 (S) replik: Det är intressant att inte gick in på , som också har tydliga länkar om detta. De är inte så många, men det finns till guidelines om just översättning av programmeringsspråk. Jag tycker inte att det är ett problem att revisionsbyråerna måste anställa folk. Det är väl bra att människor får jobb och får arbeta. Men någonstans kan man fundera på om tycker att det utbildningsuppdrag som han argumenterar för i debatten är slutfört nu när , som är tillsynsmyndighet, har lagt upp det så att man kan mejla och ställa frågor till exempelvis . De har alla riktlinjer och guidelines liggandes där, och jag kan tycka att det som efterfrågar är uppfyllt. Det är ett märkligt resonemang att säga att om man går in på ska de hänvisa vidare. Det är som om jag skulle gå in på och beställa en och så ska de säga att jag får göra det på . Om man är i branschen vet man detta. Det är inte som framhåller i debatten, att det är vilka småföretagare som helst. Jag har all respekt för bakgrund som skogsföretagare och förstår att han inte är inne på dessa sidor. Men det här handlar om börsnoterade företag – stora tunga aktörer. Att de inte skulle veta att är tillsynsmyndighet för dem är tämligen osannolikt. Återigen: Jag har förtroende för de svenska börsföretagen och tror att de vet vem som utövar deras tillsyn. Jag blir lite fundersam över att har full koll på revisionsstandarden men inte vet att har tillsynsansvaret. Då kan jag bara dra slutsatsen att antingen drog en medveten penna eller helt enkelt inte kan frågan speciellt djupt. 91 (SD) replik: lämnar fullständigt själva huvudsaken och huvudämnet när det gäller revisorerna. Problemet är att revisorerna aldrig har sysslat med programmeringsspråk. Det är inte så att det är en massa programmerare som sitter på våra revisionsbyråer, och får de en uppgift där de ska kontrollera vilket programmeringsspråk och vilka taggar som används och så vidare. Det är faktiskt alla aktiebolag på Stockholmsbörsen som ska producera sin årsrapport enligt dessa grundförutsättningar, med rätt programmeringsspråk, rätt taggar och så vidare. Det är klart att de kommer att lösa det, men det minskar möjligheten för små revisionsbyråer att ta på sig bolag som ligger på börsen. Det är inte alla bolag som ligger på börsen som är jättestora. En hel del av bolagen där omsätter inte enormt många miljoner. Det kan handla om hundratals miljoner, vilket egentligen inte är särskilt mycket för att vara företag. Sedan finns det bolag som , och så vidare som omsätter ett antal miljarder. De allra minsta bolagen drabbas av precis samma regler när det gäller att producera årsrapporter. Det var att regeringen inte tycker att det är lite konstigt att revisorerna ska kontrollera programmeringsspråk som jag tyckte var det anmärkningsvärda, för det är en helt ny uppgift. Man införde den utan att lyssna över huvud taget på revisionsbyråerna. De sa att de behövde mer information, mer tid att ställa om och mer utbildning om vad detta egentligen innebär. Men det struntar regeringen fullständigt i. 92 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 6 i betänkandet. Den berör kooperativt företagande. I civilutskottets betänkande om associationsrätt finns många intressanta och viktiga frågeställningar, som flera talare före mig har tagit upp. För mig som centerpartist är företagarfrågor och i synnerhet småföretagarfrågor en del av själva blodomloppet, kan man säga. Detta var tydligt på statsministerns frågestund när mina partikollegor ställde frågor om just småföretagarnas situation. Vi vill verkligen lyfta fram, underlätta för och hylla dessa modiga män och kvinnor som driver företag med stor passion, för sig själva men också för att andra ska ha en arbetsplats att gå till. Trots att vi centerpartister gärna ser att vi förenklar och förbättrar för företagare är det inte alla företagare som är goda, vilket tidigare talare har exemplifierat. Det finns de som på olika sätt fuskar till sig bidrag, letar efter kryphål i lagstiftningen och ägnar sig åt rent kriminella handlingar. Dessa avarter måste vi såklart få stopp på. Det drabbar de företagare som sköter sig, och förtroendet för en hel bransch kan bli ifrågasatt. Detta kräver precision, för alltför ofta vittnar småföretagare som jag träffar om att de upplever att de känner sig misstänkliggjorda när de har kontakt med eller får frågor från myndigheter. Det är alltså en svår balansgång. Vi ska värna våra företagare som driver sina företag på ett ärligt vis, vilket de allra flesta gör, men vi ska få bort dem som ägnar sig åt kriminell verksamhet. En översyn av gällande lagstiftning för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter är något som vi i ställer oss bakom. Vi är många som har sett och förstått allvaret för företagen, som har drabbats hårt, och vi förstår vikten av att få igång ekonomin så att de som har fått lämna sina arbetsplatser får återvända dit . Men mångas tillvaro har förändrats i grunden, och en del kommer inte att bli desamma igen. Det gäller att vi verkligen vänder på alla stenar. En del företag kommer att försvinna, men det kommer också att bildas nya. Då kan kooperativ vara en möjlighet. Att driva företag tillsammans med andra och att kunna dela arbete och ansvar är kärnan i de kooperativa värderingarna. Det kan passa unga nya företagare eller kanske den som inte tidigare tänkt tanken att starta företag. Även om kooperationen alltid har varit stark i är det en associationsform som vi inte pratar lika mycket om som vi till exempel gör om aktiebolag. I andra länder är kooperationen en naturlig del av näringslivsstrukturen, exempelvis i eller i , vilket jag fick en stark känsla av när jag var på besök där. Vi kan titta på . De 100 största medlemsägda och ömsesidigt ägda bolagen i omsätter tillsammans och har över 100 000 anställda. Villkor och regler för företag ska naturligtvis vara generella. Men den kooperativa företagsformen saknar en del förutsättningar som resterande näringsliv har. , inte minst nystartade, behöver tillgång till investeringskapital. Lagstiftningen för ekonomiska föreningar behöver ses över. Därför vill stärka kunskapen om kooperativt företagande i utbildningsväsendet. Likaså vill vi stärka förutsättningarna för kooperativt företagande genom en moderniserad lagstiftning och tillgång till råd och stöd för just denna bolagsform. 93 (KD): Jag är glad över att vi kan rikta ett tillkännagivande till regeringen när det gäller att motverka förekomsten av bolagsmålvakter. och har talat om behovet av viss lagändring för att försvåra möjligheterna att använda bolag för brottslig verksamhet. Jag tycker att det är ganska naturligt att vi gör så mycket som möjligt för att de som handlar med dessa bolag ska kunna veta att de gör det inom rättsliga linjer. Och andra bolag bör veta att konkurrensen faktiskt bedrivs på lika villkor, det vill säga inom lagens ramar. tog ett första steg då man minskade kravet på aktiekapital i aktiebolag från till . tog man ett andra steg då man minskade kravet på aktiekapital från till . Från en synvinkel kan dessa åtgärder se ut som alldeles riktiga. Det blir kapitalmässigt enklare att starta ett aktiebolag, då många av våra bolag som startas är fåmansbolag och i de allra flesta fall inte är i behov av så mycket investeringar för att kunna komma igång. Statistik påvisar att minskningen av aktiekapital till fick avsedd effekt. Antalet nystartade bolag ökade 2011 och de efterföljande åren. Även andelen av de nya företagen som startades som aktiebolag ökade från till . Man kan även se att antalet nystartade företag ökade 2020 jämfört med . Om det är kopplat till det minskade kravet på aktiekapital får vi se lite längre fram. Men en effekt som man inte riktigt har tagit i beaktande är att varje nystartat företag normalt sett har likvida problem i början då intäkterna inte alltid kommer direkt men utgifterna ramlar på en direkt. Ett alldeles för litet kapitalkrav innebär att nya företag med stor sannolikhet måste starta sitt företagande med en kontrollbalansräkning, då man väldigt fort använder de som är halva kapitalkravet i bolaget. Inte nog med att nya företagare ska ge sig in i en helt ny värld med skatter, blanketter med mera – det krävs även att de ska ge sig in i kontrollbalansräkningens värld. menar att oavsett om kapitalbristen uppstår vid eller vid är det uppenbart att reglerna inte kan anses vara ändamålsenligt utformade. Flera statliga utredningar har också beskrivit denna problematik och bland annat pekat på att likvidations- och konkursinstitutet samt straffen för brott mot borgenärer är tillräckliga för att hindra att bolag drivs vidare vid obestånd. Regeringen har också uttalat att det finns anledning att överväga behovet av att se över de nu berörda reglerna. Jag hoppas att man gör detta. Men ni ska förstå mig rätt. Jag är inte orolig för att vi får fler konkurser beroende på om aktiekapitalet är 25 000, 50 000 eller . Jag är dock orolig för att vi har för lågt aktiekapital tillsammans med de regler som vi har och som innebär en onödig oro och administration för den enskilda företagaren. kan en icke upprättad kontrollbalansräkning, när bolaget kan anses vara på obestånd, innebära att man kan bli personligt skadeståndsskyldig , . Och konsekvenserna som enskild företagare kan man då ha svårt att överblicka när man är ny företagare. Med detta vill jag nog påstå att vi har en möjlighet att se över dessa regler. Jag tror att det är nödvändigt för att en företagare ska våga vara företagare. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 2 om kapitalkravet och tvångslikvidation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Militära frågor och frågor om Försvars-maktens personal § 13 Militära frågor och frågor om Försvarsmaktens personal betänkande 2020/21:FöU8 Militära frågor och frågor om Försvarsmaktens personal 94 (M): Jag tänkte börja med en kort tillbakablick för att man ska förstå varför vi är där vi är och vart vi är på väg när det gäller det som vi nu diskuterar. När kommuniststaterna i och föll samman och ersattes de av fria och självständiga stater som utvecklades mot demokratiska och fria länder. Det gäller inte alla. Några har inte kommit dit , men vi får hoppas att det blir så. Denna utveckling ledde också till att det blev en avspänning i och i hela världen. Vi gick helt enkelt mot en fredligare tid. För del när det gäller försvaret av gick vi från det som vi kallade invasionsförsvar till det som vi kallade för insatsförsvar, ett försvar som skulle försvara intressen långt borta från vårt lands gränser. Jag tycker att det är värt att påminna om detta . framstår det i den allmänna försvarsdebatten, framför allt från Socialdemokraterna, som att den upprustning som sker sker på grund av den regering som vi har och att det är försvarsministerns förtjänst. Jag kan bara påminna Socialdemokraterna om att om de hade styrt även under dessa år hade utgångsläget varit betydligt sämre – sämre i fråga om anslag. Militära frågor och frågor om Försvars-maktens personal Det är alltså det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld som har förändrats med ett alltmer aggressivt och oförutsägbart . Krigen i och är de stora händelser som också påverkade och synen på omvärlden och vart vi är på väg. Men det är också värt att nämna det större intresset för från och inte minst från . Det är alltså omvärldsläget som i första hand påverkar dessa saker. antog vi här i en försvarsproposition som stärker den militära förmågan och som rustar bättre för att möta hot, kris och krig. Det var nödvändigt, och det var absolut viktigt. Vi var dessutom till största delen också överens i denna kammare. Det stora undantaget handlade om de ekonomiska ramarna på . är det inte detta som vi ska diskutera här . Men jag kan konstatera att jag tror att vi kommer att få anledning att återkomma till just det med hänsyn till att Försvarsmakten kommer att komma med sitt budgetunderlag. Vi får återkomma till det. Den som tror att det femåriga försvarsbeslutet som fattades var slutet på att tala om försvaret har fel. Så är det naturligtvis inte. Jag vill påstå att det var startskottet. Det var det enkla, om jag får uttrycka mig så. Det är nu som det ska bli verklighet av det som har bestämt ska ske. Det är nu som förbanden ska växa. Det är nu som övningarna ska bli fler. Och det är nu som materielen ska införskaffas och omsättas. Det är nu prövningarna startar. I och med att vi ökar vår försvarsförmåga kommer det också att komma upp saker som vi måste lösa för att kunna uppnå det som vi vill och som har beslutat. Jag tänkte i mitt anförande ta upp tre områden som vi moderater ser som viktiga för att vi ska lyckas nå det mål som har satt upp, alltså att stärka landets försvarsförmåga. Det första området handlar om personalförsörjningen. Det är den enskilt viktigaste parametern för att vi ska lyckas öka vår försvarsförmåga, någonting som Försvarsmakten ofta lyfter fram. Jag är naturligtvis väldigt glad och stolt över att utskottet hörsammat förslag om att ge reservofficerare rätt till tjänstledighet när de ska tjänstgöra i Försvarsmakten. Det är en pusselbit, och det finns flera. Vi skulle bland annat vilja se att också reservofficerare får samma ersättning som en yrkesofficer när han eller hon utbildar våra frivilliga försvarsorganisationer, till exempel hemvärnet eller sjövärnskåren. är nämligen den ekonomiska ersättningen väldigt olika. Ska vi lyckas att få fler instruktörer till hemvärnet, sjövärnskåren och alla andra viktiga frivilliga försvarsorganisationer är det också en pusselbit som vi måste lägga genom att ge dem samma förutsättningar. Vi ska öka incitamenten. Ett annat område som rör personal handlar om våra gruppbefäl, soldater och sjömän. De är tjänstgörande eller kontinuerligt tjänstgörande, det vi kallar GSS/K och GSS/T. Den personalkategorin ser vi att man måste jobba mer med. Vi har alldeles för stora vakanser . Här bör man se över vilka incitament vi kan ändra på för att få människor att söka sig till och inte minst stanna kvar i de yrkesgrupperna. De kontinuerligt och de tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen är en minst sagt viktig del i att vara insatsberedda på väldigt . Här duger det inte med att vi har för stora vakansgrader. Det finns andra områden om man tittar brett. Man kan titta på efterlevnadsskyddet för militärer, poliser och brandmän. Det är enligt vår bedömning för svagt. Ska yrken inom denna sektor som rör både militära och civila försvar bli attraktiva och ska vi få fler människor behövs en hel bredd av åtgärder. Det var långtifrån allt som fanns med i den beslutade försvarspropositionen. Militära frågor och frågor om Försvars-maktens personal Det andra området som vi moderater tycker att man måste se över om vi ska nå de mål som finns om ökad försvarsförmåga handlar om möjligheterna för Försvarsmakten att öva. Det är väldigt krångligt och tar väldigt att få de tillstånd som krävs för att ha ett militärt skjutfält eller flygfält. De processerna är väldigt utdragna. Här har redan Försvarsmakten hemställt till regeringen om att se förändringar för snabbare beslut. Jag vill vara väldigt tydlig här. Det handlar inte om att man ska få lägre krav vad gäller buller eller utsläpp. Det handlar i det här fallet om att besluten ska fattas mycket snabbare. Tid är väldigt viktigt. Ett annat område handlar om miljöprövningsförordningen. Det är kanske lite krångligt. I korthet går det ut på att det är svårt att kunna kombinera ett tillstånd för till exempel drivmedel till en hemlig bergsanläggning utan att sekretessen röjs. Här finns det många fler saker att göra. Det tredje och sista område jag vill avsluta med att lyfta upp är veteranfrågan. Det har gjorts en hel del på det området . Det är glädjande. Men vi moderater tycker det är dags att ta nästa steg och inrätta ett fristående svenskt veterancentrum. Här skulle kompetens och kunnande kunna samlas tillsammans i vård‑ och stödinsatser. Vi vill se en samlingsplats för personal som varit utomlands på tjänstgöring och för anhöriga till dem. Vi tycker att de män och kvinnor som satt sina liv på spel för frihet, fred och demokrati förtjänar ett stöd på allra bästa möjliga vis. Med det vill jag yrka bifall till reservation 3 som rör veteraner och veteranstöd. 95 (SD): Jag håller i mångt och mycket med tidigare talare, men jag vill göra ett litet påpekande. Förslaget angående tjänstledigheten som ska kompenseras för reservofficeren har vi tidigare lagt fram.