prot · H80977 · 2021-02-05 00:00:00 — Ytterst har detta legat på ambassaderna och de utländska beskickningarna, men utredningen konstaterade att ambassaderna och beskickningarna inte har känt att de har detta ansvar. Det gör att kontrollen, alltså uppföljningen av så kallad avledning, har varit bristfällig. Huruvida det har lett till stora problem eller inte kunde utredningen inte avgöra. Men principiellt är det viktigt att denna kontroll sker. Utredningens förslag var att det organ vi har i myndighets ställe, ISP, borde ges ett ökat ansvar att ägna sig åt denna typ av uppföljning och granskning. Det ansvar som ambassader och utländska beskickningar inte känner att de har borde tydligt bli ISP:s. Det vore därför bra om detta kunde genomföras. Statsrådet öppnar för att detta kan ske, vilket är önskvärt. Låt mig tillägga att om ISP får detta ökade ansvar måste ISP rimligtvis också tilldelas resurser för det. Det är uppenbart att våra ambassader och beskickningar utomlands inte känner att de har detta ansvar. Men tycker man att detta är viktigt och centralt, vilket många av oss gör, är det väsentligt att någon får detta ansvar, vilket ISP borde få och axla. Det finns skäl att tro att vi återkommer till dessa frågor i och med den nya EU-förordningen om materiel med dubbelt användningsområde, PDA-lagstiftningen, vilket kan innebära ytterligare uppgifter för ISP. Jag tror därför att vi rent allmänt måste stärka resurserna till ISP, som är ett viktigt organ när det gäller svensk krigsmaterielexport. 11 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tackar för kommentarerna men också för det arbete han gjorde inom ramen för KEX. Det här är en del av den överenskommelse vi gjorde om krigsmaterielexporten . Det var en stor framgång, såväl uppgörelsen i utredningen som den uppföljande uppgörelsen om propositionen. Vi fick därmed ett lagförslag på plats som gick igenom i med stor och bred majoritet. Det är viktigt att vi gör sådana överenskommelser, inte minst i delikata och svåra ärenden med både utrikes- och inrikespolitiska implikationer. Denna överenskommelse ska givetvis hedras i alla sina delar, även i denna vad gäller efterkontrollen. Det för mig in på fråga. Det är klart att vi ska få ett sådant här system på plats. Men det är inget man gör i en handvändning. Många inte minst praktiska frågor har behövt lösas ut, och det har tagit lite än vad vi hade önskat. Men precis som jag sa i interpellationssvaret är vi i slutskedet av beredningen, och min bedömning är att vi kommer att kunna besluta om de nödvändiga förordningsförändringarna för att kunna ge ISP detta uppdrag och för att skapa detta system under innevarande månad eller , i varje fall i närtid. Det innebär att vi kommer att få systemet på plats under detta år, och det är ett glädjebesked. Så till resursfrågan. ISP fick kraftigt ökade resurser när vi genomförde KEX. höjde vi ISP:s anslag med . Det var för att man skulle kunna lösa de uppgifter som man fick med den nya lagstiftningen. Vi menar att denna anslagsökning också täcker detta uppdrag. Men vi kommer givetvis i varje budgetförhandling att diskutera resursfrågor till alla våra myndigheter med flera, så vi följer detta efter hand. Som sagt: Pengarna är på plats, och systemet kommer att komma på plats . Det är mitt besked. 12 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret jag nu fick om tidsplanen. Jag efterlyste just det eftersom det inte framgick av interpellationssvaret. Jag håller med statsrådet om att har ett strikt regelverk för exportkontroll, och det välkomnar jag. Men det spelar ju ingen roll vilka lagar vi har om vi inte kontrollerar att lagarna också efterlevs. Precis som sa har inte någon större mängd krigsmateriel varit på drift, men det är ändå viktigt att en sådan lagstiftning finns på plats och att efterkontroller görs för att se att man också följer de slutanvändaravtal med mera som finns. Statsrådet säger att ett antal praktiska frågor har behövt redas ut. Enligt ISP:s yttrande verkar detta dock inte vara särskilt omständligt. Man lade därför fram en tidsplan för införande eftersom det varken skulle innebära större kostnader eller personalförstärkning. Därför har jag varit frågande till att detta har tagit sådan tid. Drygt efter förslaget står vi här, och det är fortfarande inte infört. Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation, men eftersom jag inte riktigt förstår vilka praktiska frågor som återstår att reda ut ber jag statsrådet att redogöra för det. Tack för debatten! 13 HANS (M): Jag kan ibland ha väldigt avvikande åsikter i förhållande till statsrådet . Jag kan dessutom ibland kritisera honom för hans Twitterteknik. Med det sagt ska jag ändå uttrycka min respekt för statsrådet hantering av hur vi tog igenom lagstiftningen i kammaren om ett förnyat regelverk för krigsmaterielexport. Det var ett lagarbete mellan flera aktörer. Utredningen låg som bas, men arbete gjordes både från regering och riksdag. Därför vill jag understryka det både och ger uttryck för, nämligen: Om man är för vapenexport, vilket jag tror att samtliga tre partier som vi representerar är, är det viktigt att det finns klara regler och en fast grund och att man om man förändrar gör det med bred parlamentarisk uppslutning och med insikten, som det också ges uttryck för i denna debatt, att det är komplicerade frågor som kräver varsamhet. Med det sagt vill jag tacka för svaret. Det var bra det sa om tidsplanen för att implementera också delen om efterkontroll. Det är viktigt att vi har tydliga regler, uppföljning och granskning. Vi som värnar en svensk vapenexport måste vara de viktigaste och mest angelägna väktarna av att reglerna efterföljs. Det finns skäl att återkomma till twittrande, men det är en annan debatt. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Det finns all anledning att i alla möjliga sammanhang dryfta sådant man är oense om, inklusive på Twitter. Men där vi kan komma överens ska vi också försöka komma överens, och det var precis det vi gjorde när vi tog vidare processen från KEX till den proposition vi nu följer upp. Det är en styrka för att vi i en sådan här fråga har kommit så långt och har en bred uppslutning kring den ordning vi har. Vi ska få ett sådant här system på plats, men det har funnits en del praktiska problem kring vem som ska utföra det, hur det ska utföras, vad det ska kosta, vilket förhållningssätt man ska ha till de länder man pratar om med mera. Det är ett ganska stort arbete. Vi har aldrig haft ett sådant här system tidigare. bygger vi upp det, och jag har sagt att vi kommer att få det på plats och i närtid fatta beslut om de nödvändiga förordningsändringarna. Rent konkret innebär det att ISP kommer att kunna åka ut och kontrollera på plats att kunden fortfarande förfogar över den materiel som de har köpt av oss och att den inte har kommit på avvägar. Det är vad vi pratar om. Det är inte vanligt att materiel kommer på avvägar, och de fall vi har haft ligger trots allt ganska långt tillbaka i tiden. Även det nuvarande systemet har alltså fungerat på ett bra sätt, men ingenting funkar så bra att det inte kan förbättras. Eftersom det här är ett sätt att kunna öka kontrollen ytterligare och därmed stärka legitimiteten i systemet är det en sak som vi vill göra. ISP har som sagt fått pengar. Deras resurser har ökat med för att de ska kunna lösa de uppgifter som finns inom ramen för KEX, och systemet kommer att sättas upp . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2020/21:325 om vägran att testa sig för covid-19 15 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag anser att det är acceptabelt att utvisningar skjuts upp på grund av att de som har fått ett utvisningsbeslut vägrar att testa sig för covid-19 och om jag avser att vidta några andra åtgärder än dem som nämnts i riksdagsfrågor på samma tema, det vill säga att kunna genomföra covidtester med tvång och indragen dagersättning för dem som vägrar testa sig, vilka jag enligt ska ha avvisat. Inledningsvis vill jag understryka att återvändandefrågorna är viktiga för regeringen och att jag i detta skede varken avvisar eller utlovar åtgärder. har fler än 88 000 före detta asylsökande lämnat , och regeringen är angelägen om ett långsiktigt väl fungerande återvändande. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, men annars med tvång. Detta gäller även under rådande pandemi. Pandemin medför emellertid särskilda utmaningar för arbetet med återvändande. Det gäller bland annat möjligheten att hålla personer i förvar och att verkställa beslut om av- och utvisning. I smittskyddslagen finns bestämmelser om personinriktade tvångsåtgärder såsom till exempel tvångsundersökning. Covid-19 är en allmän- och samhällsfarlig sjukdom för vilken det är möjligt att i vissa fall genomföra tvångsundersökningar enligt smittskyddslagen. En tvångsundersökning innebär ett betydande integritetsintrång, och det måste finnas konkreta omständigheter som talar för att den aktuella personen kan vara smittad och finnas en påtaglig risk för att andra människor kan smittas. Vilka undersökningar och prov som ska göras respektive tas får avgöras från fall till fall. Även i utlänningslagen finns vissa bestämmelser om tvångsåtgärder, men de har ett annat syfte än vad som skulle vara fallet. Tvångstestning av människor som ska återvända har alltså inte stöd i dagens lagstiftning. Tvångstestning – och i förlängningen förmodligen också tvångsvaccinering – är en mycket långtgående åtgärd som kräver noggranna överväganden. Det skulle dessutom ta att ändra lagen, och det finns även grundlagsaspekter att ta hänsyn till. Vad beträffar dagersättningen kan den sättas ned i vissa fall. Det kan handla om att den asylsökande utan giltigt skäl vägrar att medverka till nödvändiga åtgärder för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas. Det är alltså upp till de rättstillämpande myndigheterna, i detta fall och förvaltningsdomstolarna, att avgöra om och när det är fråga om en sådan situation. Den pågående pandemin ställer olika samhällsfunktioner under prövning. Vi är fortfarande i ett mycket ansträngt läge, och det är oundvikligt att allt inte kan fungera som vanligt. Det gäller också återvändandet. Även under nu rådande omständigheter är utgångspunkten alltjämt att ett land enligt folkrättsliga principer är skyldigt att återta sina medborgare. Också i rådande situation måste återvändandet fungera. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! För att vi ska få ordning och reda i asylsystemet måste ett ja vara ett ja och ett nej vara ett nej. Har man fått ett nej på sin asylansökan ska man lämna landet. fungerar inte det. Bara hälften av dem som har fått ett utvisningsbeslut lämnar landet frivilligt. Ett stort antal personer väljer att gå under jorden i stället för att följa beslut om utvisning, och bedöms uppemot 50 000 personer leva utan tillstånd i . Det svenska återvändandearbetet har fått omfattande kritik av bland andra Delegationen för migrationsstudier och . Ny forskning visar att och har dubbelt så hög nivå på återvändandet som . När återvändandet inte fungerar leder det till att fler väljer att söka sig till just , eftersom de vet att det är stor chans att de får stanna. rapporterade medierna om ett nytt sätt att undvika eller förhala utvisning. De som är intagna på förvar i väntan på utvisning kan genom att vägra att testa sig för covid-19 undvika att bli utvisade därför att många länder som ska ta emot dem som utvisas kräver ett negativt test, till exempel . Därför har jag frågat migrationsministern om han anser att det är acceptabelt att utvisningar skjuts upp därför att de som har fått ett utvisningsbeslut vägrar att testa sig för covid-19 och om ministern avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med det. I sitt svar redogör ministern för gällande regelverk och konstaterar att det inte är möjligt att med dagens lagstiftning genomföra tvångstester. Detta är jag väl medveten om, och det är därför jag föreslår att man skyndsamt ändrar lagen. Det måste alltid göras avvägningar när det gäller åtgärder som riskerar att leda till integritetsintrång. Det är jag väl medveten om. Men jag tycker inte att det är så svårt att göra den avvägningen i det här fallet. Vi kan omhänderta dessa personer med tvång, vi kan låsa in dem med tvång och vi kan avvisa dem med tvång. Om det krävs att de har tagit ett covidtest för att man ska kunna utvisa dem borde man även kunna göra det med tvång. Det gläder mig att ändå säger att han inte avvisar några åtgärder. Om han håller med mig om att det är orimligt att en person som har fått ett utvisningsbeslut själv kan välja att skjuta upp det efter eget godtycke, borde han då inte göra något åt detta ? 17 Justitie- och migrationsminister (S): Först, när det gäller den fråga som tar upp, att det är fler som söker sig till och risken för det, har vi nu det lägsta antalet asylsökande . Det är också allt färre och en mindre andel av de asylsökande som kommer till EU som söker sig till . På tid var det av alla asylsökande som kom till EU som sökte sig till . är det , så både antalet och andelen som kommer till har minskat. Sedan, när det gäller återvändande, är ett av de länder i EU som är bäst på att verkligen genomföra återvändanden. Det visar de utvärderingar som har gjorts. Det finns många som pratar om återvändande, men är ett land som prioriterar och verkligen verkställer dem. Jag påstår att det också har gått allt bättre på grund av att vi nu har bättre samarbete med ett antal länder. På tid kunde återvändanden knappt verkställas alls, exempelvis till , än mindre till , för det fanns inte sådana avtal och samarbeten som vi har och som vår regering har satt upp. har alltså nästan 90 000 före detta asylsökande lämnat och åkt antingen till ett annat EU-land – i Dublinärenden – eller tillbaka till sitt hemland. Det är i genomsnitt fler än 1 000 . Ungefär en fjärdedel har skett med tvång, resten frivilligt. Det har fungerat också under pandemin – överraskande nog, skulle jag vilja säga. lämnade nästan 7 800 före detta asylsökande , trots pandemin. Det är fler än vad många kanske hade förväntat sig, med tanke på hur resemöjligheterna har försämrats. Det har funkat också till svårare länder. Även till har vi kunnat verkställa återvändanden. Vi genomförde drygt 130 återvändanden till , och till var det ungefär 250 återvändanden. Jag påstår alltså att det generellt sett har fungerat på ett bättre sätt än vad många kanske hade väntat sig. Och siffrorna kommer att stiga igen när pandemin är över. Men alla flyg blir inte av. Vi hade till exempel ett flyg som fick ställas in. Det berodde dock inte på att det var någon som vägrade testa sig – alla var nämligen testade – utan på att en av Kriminalvårdens medföljande personal befanns smittad. Då fick också de andra sättas i karantän och flyget ställas in. De som skulle avvisas kördes tillbaka till förvaret. Detta är olyckligt, men det är sådant som händer. Flygningarna kommer alltså att återupptas när möjligheten finns. Kan man då tvångstesta någon? Nej, det kan man inte, enligt nuvarande lagstiftning. Men det finns en möjlighet att sätta ned dagersättningen för den som vägrar. När det gäller att inte kunna tvångstesta är inte ensamt. Till exempel har , som nämnde, inte möjlighet till tvångstestning, inte heller , , eller . Att genomföra en sådan lagändring medan pandemin pågår påstår jag är omöjligt. Det är fråga om kroppsingrepp med tvång. Det är starkt ingripande åtgärder med grundlagsaspekter. Sådant kan man inte hasta fram. Det är i så fall bättre att föra en dialog med de länder det gäller om att de ska ändra sina regler på den här punkten eller testa dem själva när de kommer på plats. Det är ett mycket lättare sätt att hantera den här frågan. En sådan dialog kommer vi att föra med de aktuella länderna. Men det här är i alla händelser ett problem som går över efter hand som vi tar oss igenom pandemin. 18 (M): Jag måste säga att jag är rätt förvånad över att migrationsministern är så nöjd med det svenska återvändandearbetet. Varje genomfört återvändande är bra, men vi kan inte vara nöjda. Länder som och har enligt ny forskning visat sig vara dubbelt så bra på återvändande som . Jag tycker att vi hellre ska jämföra oss med jämförbara länder än med länder som exempelvis eller . Men jag vill gå tillbaka till frågan om testning av personer som ska utvisas. På förvar sitter personer som ska utvisas och där man bedömer att det finns en risk att de kan komma att avvika innan utvisningen verkställs. Där får man sitta max som asylsökande. Det har kommit till min kännedom att förvarstagna numera mycket väl vet att de genom att vägra testning för covid-19 snart kommer att kunna släppas ur förvaret eftersom de närmar sig ettårsgränsen. Om de inte hade vägrat hade utvisningen kunnat verkställas, eftersom flyg var på gång. Att avbryta verkställigheten i ett så sent skede medför stora kostnader för samhället. Att dessutom tvingas släppa dem ur förvar för att har gått och de vägrar testa sig är helt oacceptabelt. Vi har extremt få förvarsplatser, och de som vi använder måste också leda till utvisning. Gränspolisen larmar ju om att när de påträffar en person som inte har rätt att vistas i landet och de vill ta in den på förvar vet de att de måste släppa någon annan ur förvaret. Sådan platsbrist är det. Man kan absolut välja att peka på länder som inte har den här möjligheten, eller så kan man – om man verkligen vill lyckas med återvändandearbetet och genomföra åtgärder – titta på länder som faktiskt gör detta, till exempel , som är ett jämförbart land. De genomför tester tvångsvis. Jag blir också väldigt förvånad över att ministern antyder att det inte har skett att man varit tvungen att stoppa utvisningar för att någon vägrat att testa sig. Han hänvisar i stället bara till en situation där personalen visat sig vara smittad. Förnekar ministern att utvisningar har hindrats för att de som skulle utvisas vägrat att testa sig? Det är absolut mycket möjligt att denna typ av regelförändringar inte kommer att kunna vara på plats innan den här pandemin är över. Men jag hoppas att regeringen har lärt sig en läxa. Pandemier kommer att komma igen. Då måste samhället vara mycket bättre rustat för att möta dem inom alla sektorer. 19 Justitie- och migrationsminister (S): De utvärderingar som har gjorts av återvändanden visar att är ett av de bättre länderna på att verkligen verkställa dem. När jag träffar övriga migrationsministrar i EU är det som sagt ofta väldigt mycket prat om återvändande och hur viktigt det är. Sedan kan man titta på rena fakta om hur många som återvänder från just de länderna. Då visar det sig att det ofta är väldigt mycket prat men väldigt lite verkstad. I har vi inte pratat så mycket om återvändande förrän kanske nu . Men vi har varit ett av de länder som verkligen verkställt utvisningar, och vi har ett fungerande system. Ett normalår har vi ett återvändande på nästan 1 000 , till och med över 1 000 . Det är faktiskt ganska bra resultat, vill jag påstå. Det har visat sig att vi har ett fungerande system, både för Dublinärenden och för dem som ska hem till sina hemländer. pratar vi återigen om. På tid kunde vi knappt göra någonting alls med , för ni hade inte satt upp något system. Ni hade inget samarbete. Ni hade inget avtal med . Därmed blev det knappt några återvändanden alls. Det var vi som gjorde det. har vi ett fungerande återvändande också till ett sådant land. hade vi mycket problem med marockaner som vi inte kunde återvisa, inte minst i och . Tack vare det jobb som vi gjorde under vår regeringstid har vi nu ett fungerande samarbete också med . pratar om förvarsplatser. Vi har fördubblat antalet förvarsplatser under vår regeringstid för att kunna förbättra återvändandet. Vi har ökat arbetsplatsinspektionerna, så att man i ökad utsträckning kan gå in på arbetsplatser och kolla vem det egentligen är som jobbar där – är det personer med arbetstillstånd eller personer utan arbetstillstånd? Kommer man på personer som inte har arbetstillstånd kan man därefter köra dem till förvar för vidare befordran till deras hemländer. Vi har också kraftigt ökat resurserna både till och till polisen för just återvändande. Till och med under pandemiåret kunde vi som sagt genomföra över 7 800 utresor, trots att resemöjligheterna minskat så mycket. Vad gäller tvångstestningsfrågan har jag redovisat ett antal länder som inte har den möjligheten. Om man verkligen vill göra någonting åt den här situationen tror jag att det är mycket snabbare och enklare att ta upp frågan med de länder som det gäller, exempelvis . Då får de lösa den situationen på plats hemma genom att antingen testa dem eller hålla dem i förvar eller karantän i väntan på att man kan kolla att de inte är smittade. Det är ett mycket enklare sätt att hantera det här än att dra igång ett lagstiftningsarbete som ändå inte kommer att vara färdigt förrän långt efter det att vi är igenom pandemin. När det gäller återvändandefrågorna generellt fortsätter vi att driva på i EU för att se till att det blir ett fungerande system också där. kommer med en rapport kring hur man ska kunna utveckla återvändandemöjligheterna. Det handlar bland annat om att i ökad utsträckning använda sig av viseringsreglerna riktat mot särskilda länder som ett påtryckningsmedel för att se till att få ett effektivare system. Men som sagt: Vi ska använda oss av de lagstiftningsmöjligheter som vi har och inte tro att vi kan lösa den här situationen med lagstiftningsprocesser som kommer att ta väldigt , om man över huvud taget ska kunna lösa det här. 20 (M): Jag noterar att migrationsministern inte svarar på min fråga om han förnekar det faktum att människor har fått stanna här trots utvisningsbeslut på grund av att de vägrat testa sig. Om man inte är medveten om problemen är det naturligtvis väldigt svårt att göra någonting åt dem. Om jag hade varit migrationsminister hade jag varit djupt bekymrad över det stora misslyckande vi har med att få människor att återvända när de fått nej på sin asylansökan. Jag hade definitivt inte varit nöjd med att länder som och är dubbelt så bra som vi på återvändande. Jag hade nog försökt vidta varje åtgärd som krävs för att utvisningar ska kunna verkställas. Om många som borde lämna landet i stället får stanna används inte samhällets resurser på rätt sätt. Ytterst kommer det att gå ut över dem som faktiskt har rätt att stanna här. Ett nej måste vara ett nej om ett ja verkligen ska kunna vara ett ja. Ett fungerande återvändande kräver hårt arbete och vilja. undrar jag om den viljan verkligen finns hos regeringen. Med det sagt tycker jag att det är jättebra om migrationsministern vill föra dialoger med de här länderna för att få det att fungera. Jag håller med om att detta nu förmodligen är det absolut snabbaste sättet att lösa situationen. Men jag tror ändå att vi måste påbörja ett lagstiftningsarbete inför kommande pandemier och kriser som kan sätta oss i den här situationen igen. 21 Justitie- och migrationsminister (S): Det är klart att det finns en vilja – och inte bara det. Återigen: Vi har fördubblat antalet förvarsplatser. Vi har ökat arbetsplatsinspektionerna. Vi har ett fungerande samarbete med fler länder än tidigare, så att vi kan göra avvisningar. Vi har också kraftigt ökat resurserna till och polisen just för återvändande. Det är klart att det inte bara finns en vilja. Vi har gjort mycket för att se till att det ska fungera på ett bättre sätt. Vi kommer att fortsätta det själva nationellt och också i EU-samarbetet. Jag påstår nog ändå att om vi har genomfört nästan 90 000 utresor – över 1 000 – är det inte något dåligt resultat. Sedan kan du säkert hitta länder som är bättre, javisst. Men är nog ett av de länder i EU som genomför detta på ett mer effektivt sätt än de flesta andra länder.