prot · H809129 · 2021-05-28 00:00:00 — När det gäller handlingarna i är det naturligtvis den parlamentariska församlingen och de riksdagsledamöter som sitter där som får svara för sitt agerande. 17 (SD) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i Naturligtvis ska de som sitter där svara för sitt agerande. Men kan vi tolka detta som att utrikesministern tar avstånd från de socialdemokrater som likt många andra socialdemokrater i röstade för återinträde trots att det inte fanns några motkrav och trots att inte hade visat några som helst tecken på att ha förbättrats? Vidare kan jag bara konstatera att sanktioner absolut är någonting väldigt positivt. Det är just därför har drivit på för nationella Magnitskijsanktioner så att vi inte ska vara beroende av en trög EU-koloss. Vad är problemet? Varför kan inte ha egna, nationella sanktioner för att snabbt och resolut kunna agera tillsammans med andra länder, som Visegrádländerna har gjort? 18 Utrikesminister (S) replik: har varit övertygat om att sanktioner görs bäst och blir mest effektiva i samarbete med andra. Vi följer sanktioner som gäller från EU och FN. Dessutom har vi nu fått de nya så kallade Magnitskijsanktionerna, globala MR-sanktioner, och de har använts . Jag tror fortfarande att det är mest effektivt att ha gemensamma sanktionsregimer där ingår i ett sammanhang. 19 (C) replik: EU ska ju förnya sin Rysslandsstrategi, och det är viktigt att klargöra om där driver en tvåspårspolitik eller om det är att agera entydigt som gäller. Jag är också lite nyfiken när det gäller det östliga partnerskapet. Driver att i det här läget ska uteslutas ur detta? Slutligen, fru talman: principer i de fem principerna prioriterar ? Vi talar om energisäkerhet. Där har vi inte samma syn som . har intresse av olja och gas, men också av uran som man ju säljer även till . Hur är regeringen beredd att agera för att bygga större robusthet i energin? 20 Utrikesminister (S) replik: När det gäller tvåspårspolitik och vilka av EU:s fem principer vi prioriterar är själva poängen med tvåspårspolitik och fem principer just att det ska vara balanserat. Vid olika tillfällen, beroende på vad som händer, har man vissa delar som man kanske understryker mer. Men det är inte så att man har dessa fem principer för att prioritera den ena eller den andra mer. Det är just balansen som är poängen, att man har en sanktionsregim som gör att man kan ta till sanktioner när det behövs men att man har möjlighet att stötta civilsamhället, vilket EU gör. Då ska vi prioritera det på samma sätt. Sedan kan man , vissa veckor och vissa månader behöva gå tuffare fram när det gäller till exempel sanktioner. Det är likadant när det gäller tvåspårspolitiken. Det är det som är hela poängen: att vi inte bara har det ena eller det andra. 21 (C) replik: Bekymret är att har ettspårspolitik. Om vi ska kunna agera tydligt gentemot måste vi också hitta spåret som ska gälla i relation till , så att de förstår att vi inte har en meny som de kan välja att spela på. Vi vet att de använder menyer för att destabilisera och påverka där möjlighet ges. Här krävs, fru talman, att EU samlar ihop sig och prioriterar vad som behövs i närtid visavi , så att också förstår budskapet. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Jag är också lite nyfiken när det gäller Magnitskijlagstiftning: Är regeringen beredd att nu följa upp med sanktioner kopplat till systematisk korruption och penningtvätt? Det skulle drabba både och . 22 Utrikesminister (S) replik: När det gäller ettspårspolitik tror jag ändå att det är lite mer nyanserat än så. har antagit en arktisk strategi, och vi hade då en arktisk debatt som jag menar är väldigt positiv. Där kan vi se att delar av samarbetet med kan fungera, vilket är väldigt viktigt. Vi vill ha en lågspänningspolitik. Vi vill ha miljösamarbete, som är otroligt intensivt. Vi vill också ha möjlighet till hälsosamarbete. Där kan vi ha en bra relation med som jag tycker att vi ska fortsätta med. Den största delen nu är den negativa utvecklingen i , och det är den vi koncentrerar oss på i den här debatten. Men att allting nu skulle vara entydigt negativt tror jag är lite förenklat. 23 (V) replik: i debatten har Nord Stream 2 varit uppe, ett projekt som både den borgerliga regeringen och den socialdemokratiska regeringen borde ha gjort mer för att stoppa. Redan när projektet initierades stod det klart att det från såväl miljömässiga som säkerhetspolitiska aspekter borde ha avslagits. Även i har dock beroendet av energi från ökat. köper statliga in ryskt uran från Rosatom till sina kärnkraftverk. Detta tillsammans med Nord Stream 2 ökar det europeiska beroendet av rysk energi och minskar vårt handlingsutrymme att agera kraftfullt vid en eventuell kris. Vad gör vi om stoppar leveranserna av uran när vintern är som kallast? Vad gör när gasleveranserna upphör? Att få gas indragen är något som både , och redan har provat. Ska vi ha ett totalförsvarsperspektiv måste det svenska energibehovet säkras i . Då är inte kärnkraft med ryskt uran lösningen. Hur kan en S-MP-regering komma på en så här dum idé? 24 Utrikesminister (S) replik: har varit emot Nord Stream 2. Vi har agerat emot det. Men vi vägrar att gå emot folkrätten och Unclos, som är havsrätten. Det är anledningen till att vi inte har kunnat stoppa det. Om vi helt plötsligt skulle säga att i den här frågan bryter vi mot folkrätten, vilken trovärdighet skulle då ha när vi vid andra tillfällen säger att man inte ska bryta mot folkrätten? Det finns både miljömässiga och säkerhetspolitiska skäl att vara väldigt negativ till Nord Stream 2, vilket är linje. När det gäller uran köper det från flera länder. Det är inte bara som står för uranet till . 25 (V) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i I finns det två olika ord för opposition. Det gör det därför att man vill beskriva skillnaden mellan den opposition som sker inom systemet, med regimens godkännande, och den egentliga oppositionen, som vill införa riktig demokrati. kom nya uppgifter om den ryska dumans behandling av ett nytt lagförslag. Det handlar om att alla personer som betecknas ha samröre med en organisation som klassas som utländska agenter ska förbjudas att inneha parlamentariska uppdrag på alla politiska nivåer, och det gäller retroaktivt . Förslaget leder till att kontakter mellan två olika typer av opposition hindras och att människor fråntas politiskt valda uppdrag, något som har ökat alltmer i . I de senaste lokalvalen hade den tillåtna oppositionen stor framgång genom så kallad smart voting, det vill säga att människor röstade på kandidater som inte tillhörde Putins parti Enade . Jag undrar vad utrikesministern anser om lagförslaget som stänger ute de oppositionella från parlamentariska uppdrag. Hur ska vi agera fram till parlamentsvalet i ? 26 Utrikesminister (S) replik: Detta är definitivt ett exempel på det minskade demokratiska utrymmet i . Det är någonting som vi har agerat emot, och det har blivit värre och värre. Till exempel kommer frågan upp om att klassificera Navalnyjs organisation som extremistisk, vilket också är ett tydligt exempel på hur det går i fel riktning. Självklart är vi väldigt kritiska till de inskränkningar som talade om men också till andra inskränkningar. Jag träffade vid mitt senaste besök i en rad civilsamhällesorganisationer som i princip inte kan verka som de har gjort tidigare. Man kastar ut ledare och hänvisar till det man säger är administrativa problem så att deras verksamhet omöjliggörs. Detta är naturligtvis förkastligt. 27 (KD) replik: I Säkerhetspolisens årsrapport beskrivs som det största säkerhetshotet mot vårt land tillsammans med och . Bland annat beskrivs hur regimen i med lagliga och olagliga metoder försöker att påverka försvarspolitiska samarbeten med andra länder. I årsrapporten heter det att målet för aktiviteter är att verka för att ska vara alliansfritt och hållas utanför försvarsalliansen . Hur ser utrikesministern, mot bakgrund av detta, på att den regering hon företräder har samma syn på ett svenskt Natomedlemskap som ? 28 Utrikesminister (S) replik: I enlighet med det försvarspolitiska beslutet fortsätter vi att ha ett nära och fördjupat samarbete, inklusive med och Nato. Detta är en del av den solidariska säkerhetspolitiken. Det har en konfliktavhållande verkan. På ett övergripande plan utnyttjar regeringen alla möjligheter till internationell samverkan för att upprätthålla respekten för internationell rätt och för den europeiska säkerhetsordningen. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Det säkerhetspolitiska läget i , i närområdet och i har försämrats , och ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det försvarsbeslut som antog är svaret på utvecklingen och svaret på fråga. Som svar på det ryska agerandet och den militära uppbyggnaden i närområdet har de olika länderna höjt sin försvarsförmåga kraftigt – så även . 29 (KD) replik: Att den ryska regimen vill att ska stå utanför Nato säger sig självt – det skulle nämligen innebära att tröskeln höjs väsentligt för att i något läge angripa vårt land. Detta inser naturligtvis , och det borde även den inse. Försvarsministern har i olika sammanhang pekat på att vi lever i med i grunden förändrade säkerhetspolitiska förutsättningar på grund av . Det är, fru talman, hög tid att agera utifrån detta. Det är hög tid, , att sätta säkerhet främst – före Putins intressen och före husfriden i det egna partiet. 30 Utrikesminister (S) replik: Regeringen sätter den svenska säkerheten högst. Vi sätter den mycket högre än att ha en partipolitisk debatt i . Det är därför vi har ökat försvarskostnaderna kraftigt. Det är därför vi har samarbete med Nato, , , och UK. Det är också därför vi framhåller att ett svenskt Natomedlemskap inte är aktuellt. Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl. Den bidrar till stabiliteten och säkerheten i norra . bygger detta på att vi samarbetar med andra. Jag har inga som helst problem med att försvara säkerhetspolitiska linje. Den ligger fast. Den bidrar till fred, stabilitet och säkerhet för folk. 31 (L) replik: antog , efter stor diskussion i utrikesutskottet, en så kallad Kinastrategi, som nu har. Där fastslogs de övergripande förhållningssätten till , liksom synen på kritiska investeringar, säkerhetspolitik och annat. Min fråga till utrikesministern är: Varför har inte en motsvarande strategi vad gäller som har förankrats i och kunnat diskuteras brett och som fungerar som en sorts bottenplatta för hur vi ser på ? Vi har en strategi för demokrati och mänskliga rättigheter som delvis reglerar en del av det bistånd som går genom Sida, men det finns ju ett behov av att brett – och även parlamentariskt – slår fast och förtydligar positionen gentemot och hur vi ska agera för att inte diktaturen där ska ha initiativet. 32 Utrikesminister (S) replik: Särskild debatt om händelseutvecklingen i Jag håller med om att det är väldigt viktigt med en parlamentarisk samsyn för att få en effektiv Rysslandspolitik. är ju ett ofta förekommande ämne i frågor, i interpellationer, i diskussioner i utrikesutskottet och i . Vår Rysslandspolitik utgör också en central del av vår nationella säkerhetsstrategi, som är förankrad i . 33 (L) replik: Det var mycket intressant när skulle anta just den här Kinastrategin, vill jag säga. Eftersom alla partier i ansåg att denna fråga var så pass viktig blev utrikesutskottet och eniga. Detta kvitterade dessutom statsministern i regeringsförklaringen, vilket är mycket ovanligt. Det har även stärkt regeringen att man vet att det finns en enighet när det gäller den linje som driver. Vi vill ha enighet och breda allianser på Europanivå och över , och jag tror att det är väldigt bra om detta kan tydliggöras även inrikespolitiskt här hemma. Detta får väl egentligen betraktas mer som ett medskick, men jag tycker att utrikesministern ska ta sig en ordentlig funderare på om man inte ska ta initiativ till en Rysslandsstrategi i likhet med den vi har när det gäller . ska det även uppdateras på EU-nivå, så det här kan vara ett bra tillfälle att göra detta. 34 Utrikesminister (S) replik: När det gäller Rysslandspolitiken har vi , med tvåspårspolitiken, en etablerad politik som är förankrad i . Den innebär både hårda sanktioner och stöd till civilsamhället. EU har den så kallade femspårspolitiken, och i har vi tvåspårspolitiken. Detta är ju förankrat i . När det gäller fanns inte samma sak, och det var därför Kinastrategin togs fram. Jag tycker att den blev ännu bättre efter diskussionerna i utrikesutskottet och de tillägg och förändringar som gjordes så att vi sedan kunde ha en gemensam syn. Vi är mycket starkare när vi har det. Jag menar att det har varit skillnad eftersom EU inte har haft en gemensam Kinapolitik som EU har en gemensam Rysslandspolitik. 35 HANS (M): Låt mig i mitt avslutande anförande påminna om vad det är för vi har att göra med. Vi har mordet på och kalsongförgiftningen av – två ledande oppositionsföreträdare. Vi har bombdådet i . Vi har giftmordsförsöket i mot Skripal. Vi har ett mordförsök i ; utrikesministern har i närtid kallat upp den ryske ambassadören för att markera avståndstagande från detta. Detta är handlingar som begåtts av ryska företrädare i vårt . Vi har en FOI-anställd som på oriktiga grunder svartlistats. Vi har ett cyberangrepp mot det norska , vårt systerparlament, i . Det är uttalat, från norska myndigheter, att det kom från rysk sida. Vi har den senaste händelseutvecklingen i . Utrikesministerns kollega från , , beskriver detta som en risk för att vi får ett nytt, stort alldeles på kanten mot vår del av världen. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Vi har , , , Transnistrien, som är olika delar av fria stater, vilka nu kontrolleras av genom olika konstruktioner. Detta kräver handling. Utrikesministern sa tidigare att det är när man sitter i regering som man verkligen kan agera. Då vill jag ha en regering som sitter i förarsätet och som styr, pekar ut och vet vilken väg man ska ta. Då vill jag ha en regering som också lyssnar på en riksdagsmajoritet som begär att en Nato-option ska införas i den säkerhetspolitiska linjen. 36 (V) replik: Putins regim utgör ett allvarligt säkerhetspolitiskt hot mot . Det är ett hot som vi måste ta på allvar. Men om utvecklas i en mer demokratisk riktning kommer landet att utgöra ett mindre säkerhetspolitiskt hot mot oss och mot grannländerna. Det är därför som den ryska oppositionen – då pratar vi inte om några partier utan om den riktiga, modiga oppositionen som består av hbtq-aktivister, feminister, människorättsförsvarare och miljökämpar – behöver omvärldens stöd. Att stödja dem är att stödja en demokratisk utveckling i och förbättrad säkerhet för omvärlden. Agentlagen och lagen om oönskade organisationer har försvårat verksamheten för den ryska demokratirörelsen och civilsamhället att verka. vill öka upp det svenska stödet till det ryska civilsamhället med . Men har flaggat för att man vill minska och dra ned biståndet med en fjärdedel och vill framför allt fokusera på det humanitära biståndet. Hur ska vi då stödja den riktiga ryska oppositionen? Vad vill göra för att stärka folk-till-folk-kontakterna mellan och ? 37 HANS (M) replik: När det gäller biståndspolitiken utgör humanitära och mänskliga åtgärder, som katastrofstöd, ungefär en tiondel av samlade bistånd. Vi skulle vilja öka det till där det verkligen är nöd, så att vi kan ge direkt till människor. När det gäller mänskliga rättigheter i vårt närområde är vi också oerhört varma anhängare av det. Uppbyggnaden av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat i , och efter att de återfick sin självständighet är goda och inspirerande exempel. Det vill jag se också i . Det vill jag se också i . Jag vill till och med använda biståndsmedel för detta, även om det inte är avräkningsbart enligt regler från OECD-Dac. Vill och det? Till det vill jag säga att även partier har en betydelse i , om de står på demokratins sida. Vi ska alltså inte avfärda det. Däremot har slagit undan benen för partibildning i . 38 (V) replik: Det är välkommet att inte bara bryr sig om att räkna av bistånd från OECD-Dac. har det annars varit lite av en svensk tävling i vem som kan räkna av mest bistånd. har varit den stora förloraren eftersom vi har velat räkna av minst. Vi har velat värna det svenska biståndet. Det är viktigt att det går dit behoven är som störst. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Det gäller också att se behovet, inte bara prata om humanitära behov, och de människorättsförsvarare som vi nu är inne på. Jag välkomnar stöd för att stötta dem. Jag tror att det är viktigt att man från moderat sida inte bara ropar ”Nato” varje gång man ser ett problem utan också ser över hela den diplomatiska verktygslådan och pratar även om sätt att bidra till avrustning, nedrustning och stöd för demokratirörelser. Jag tror att det finns en stor fara i att måla upp en bild av att alla ryssar utgör ett hot mot . Det är Putinregimen, Putins kleptokrati, som utgör det säkerhetspolitiska hotet mot . 39 HANS (M) replik: Så är det absolut. Därför tycker jag också att exemplet med , och förtjänar att inspirera oss alla. Det är inte heller en tillfällighet att just , och är de starkaste kritikerna mot utvecklingen i och . Jag har inte nämnt Nato i replikskiftet. Men det gjorde , vilket är desto mer välkommet. Det råkar nämligen också vara den väg som , och valde. När de fick friheten var det sättet att säkra den egna säkerheten. Det borde leda till någon form av inre reflektion hos rödgröna partier. Jag håller med om den synpunkt som jag tycker att från Liberalerna gav uttryck för på ett vältaligt sätt. Vi är inte emot . är en stor kulturnation och en historisk granne. Men vi är emot snattarna i Kreml och är för folket. När de demonstrerar på gator och torg är jag med dem i anden. Jag hoppas att Svenneling är detsamma. 40 (SD): Den negativa händelseutvecklingen i beträffande mänskliga rättigheter måste mötas med såväl handling, genom exempelvis riktade Magnitskijsanktioner, som fördömanden. När oskäliga diplomatutvisningar och andra uppenbara övertramp sker från rysk sida måste vi vara beredda att tillsammans med andra länder och genom snabba och resoluta motåtgärder visa att det inte tolereras. Vi måste vara tydliga med att den aggression som bedriver, bland annat genom militär verksamhet, i närområde är fullkomligt oacceptabel. Att regeringen går riksdagsmajoritetens vilja om en Nato-option till mötes och att fördjupa vårt militära samarbete med borde därmed vara självklart. Det förväntar jag mig från regeringen. Vad har då de svenska reaktionerna på denna repression och aggressivitet varit ? En snabb tillbakablick ger tyvärr en mycket nedslående bild. har inte rustat upp sitt militära försvar. I stället har man, med undantag för ett fåtal år, sysslat med en destruktiv nedrustning. Inte heller har ansvariga regeringar tydligt fördömt ryskt agerande. Det finns sorgligt nog exempel på vad som kan ses som rena motsatsen. Det är fullkomligt oacceptabelt, fru talman. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Svenska regeringar har tyvärr mycket att lära av den undfallenhet som varit och av hur man har agerat vid rysk aggression. är uttalandena och fördömandena av ryskt agerande tydligare. Det välkomnar jag. Men fortfarande saknas handling i många fall. Det är inte minst bekymmersamt att så få partier i denna kammare är beredda att deklarera att vi behöver satsa av bnp på försvaret för att möta den här aggressionen. Med det sagt vill jag tacka för den här viktiga debatten. 41 (C): skapar eller utnyttjar splittring inom eller mellan länder genom att samordnat använda en stor bredd av militära och icke-militära medel. Det sker ofta dolt och är förnekbart. Möjligen är det också en del av det vi har sett utspela sig i med statskapningen av Ryanairplanet. Där vill splittra EU och Nato måste stå upp för EU och Nato. Vi får inte skapa en otydlighet i vår säkerhetspolitik. måste med alla medel klargöra att vi inte på nytt kommer att inordna oss efter en rysk intressesfärstanke. Det kan vi tydligt göra genom att uttala att vi vill ha den Nato-option som har begärt. Den nationella säkerhetsstrategin är inte förankrad i , fru talman. Alliansfrihet har sedan tjänat väl. Det gäller också deras tankar om att vi skulle ingå i deras intressesfär. Vi ska stå upp för varje lands rätt att välja sin väg och till territoriell integritet. Vi ska stå upp för mänskliga rättigheter och liberal demokrati med ett fungerande oberoende rättsväsen, yttrandefrihet, fria medier och ett livaktigt civilsamhälle. När Rysslandsstrategin nu ska förändras och utvecklas i EU måste tydligt stå upp för att prioritera stöd till östra partner som är med i associeringsavtal, för Minsköverenskommelsen, för stärkt motståndskraft när det gäller vår energi och för sanktioner som också omfattar korruption, systematisk korruption och penningtvätt. 42 (V): Vi var nog många som studsade till när nyheten om att ett civilt flygplan över med stridsflygplan och ett påhittat bombhot hade tvingats ned till och att två oppositionella hade tillfångatagits av den belarusiska säkerhetstjänsten . Det är ett vidrigt agerande av diktatorn och den illegitima regimen i . Det land som mest aktivt försöker ge diktatorn legitimitet är . Sedan det förfalskade valet har och träffats , senast . Den ryska regimen har gett såväl militärt som ekonomiskt stöd till att regim ska sitta kvar. Det är bara genom ett kraftfullt agerande från omvärlden som vi kan begränsa och makt och utrymme. Men i gör vi oss beroende av dessa regimer. har historien om , EKN:s, taffliga affärer med det belarusiska energibolaget rullats upp – affärer som aldrig borde ha inletts och definitivt kunde ha stoppats mycket snabbare än vad som skedde. EKN:s och regeringens hanterande är oacceptabelt och måste utredas. De ansvariga måste ställas till svars för sina ageranden. Det är därför bra att utrikesutskottet har kallat både utrikesminister och utrikeshandelsminister till utskottet i närtid. Särskild debatt om händelseutvecklingen i Även det svenska energiberoendet av har ökat. köper in ryskt uran från Rosatom till sina kärnkraftverk i . Detta tillsammans med Nord Stream 2 ökar det europeiska beroendet av rysk energi och minskar vårt handlingsutrymme att agera kraftfullt vid en eventuell kris. Det gör att såväl kärnkraften som Nord Stream 2 är dåliga för svensk säkerhet. Därför måste ha ett breddat säkerhetsbegrepp när det gäller . Vi kan inte stirra oss blinda på ett ”inte sannolikt” militärt angrepp utan måste rusta hela vårt samhälle för framtida kriser utifrån ett totalförsvarsperspektiv som kan möta såväl klimathot och pandemier som energikriser och cyberattacker. 43 HANS (M) replik: Jag är helt enig med kamraten – om utrikesutskottet bjuder in ministrar är det kutym att de kommer, så jag delar uppfattningen att en träff med utrikesministern i närtid är önskvärd. Jag delar inte utrikesministerns synsätt att man ska undvika partipolitisk debatt i om Nato. Tvärtom ser jag ett värde i det. Vi lever ju i en demokrati. Det finns andra länder där man undviker sådana debatter, och de är inte demokratier. tänker jag inte ta upp Natofrågan specifikt med , men den är intressant såtillvida att vill projicera sin makt genom att inrätta den här typen av intressesfärer och neka länder olika former av säkerhetspolitiska val. talade i sitt första anförande om en Natoupprustning i närområde. Skulle ledamoten kunna utveckla det? Det är kusligt nära det ryska narrativet. 44 (V) replik: Jag tror att det står klart för var och en att även Nato rustar upp. Man säger att det beror på rysk upprustning, och det finns väl en sanning i det. Men vi kan se att en militär upprustning på båda sidor leder till ökad tilltro till militära medel som ett sätt att lösa konflikter och dämpa oroshärdar runt om i världen, och vi kan se att det inte funkar. Ta kriget i som exempel. Det började som intern opposition för demokrati, men när stormakterna blandade sig i förlängdes konflikten.