prot · H809137 · 2021-06-09 00:00:00 — Nej, där har man valt en annan väg vid sidan om , som skulle vara den struktur som löste konflikter. Detta kunde man se också i den senaste . Det var inte som kallades in för att lösa den; det blev en annan typ av överenskommelse i . har alltså med alla medel visat hur man ser på den struktur som man har skrivit under på. Vi kan konstatera att av de tre dimensioner som också nämnts tidigare fungerar den militärpolitiska så där, får man väl lugnt säga. har vägrat att gå vidare med att uppdatera Wiendokumenten. Man har lämnat . Man deltar inte, annat än sporadiskt, i diskussioner. Den andra dimensionen om ekonomi och miljö är inte den som står på högkant. Jag märker inte mycket av den delen. När det gäller den tredje har ett tydligt finger med, fru talman: den mänskliga dimensionen, där vi har demokrati och mänskliga rättigheter. Ack så illa, tycker , som vill ha uttolkningen på sitt eget sätt. Det breda säkerhetsbegrepp som vi står upp för tillsammans från den här kammaren är ingenting som man från sida accepterar. Man vill snarare verka för att den delen helt försvinner ur arbetet. Vi säger, precis som regeringen, att en välfungerande demokrati och mänskliga rättigheter är en förutsättning för långsiktig och varaktig säkerhet och att det kräver en fungerande rättsstat. Det är någonting som söker underminera. Jag noterar i regeringens skrivelse om årliga översynskonferenser om den mänskliga dimensionen att denna också, får man väl säga, har fungerat så där. är en god medlöpare till i det sammanhanget. Men det är många av de stater som vi här pratar om där civilsamhället stängs ned. Den ena organisationen efter den andra stängs ned. Det finns knappast någonting som kan kallas fria civila organisationer, utan det är regeringsgodkända civila organisationer. Därmed försöker man också underminera detta. Det är alltså viktigt att vi har en utvärdering. har ett krav på att utvärdera organisationen. Vi har inte ställt upp på det utan står bakom betänkandet från utskottet. Men det är viktigt att vi gör en utvärdering efter att vårt ordförandeskap är färdigt för att fundera på hur vi förhåller oss framåt i arbetet i den här organisationen. Med det, fru talman, tackar jag för mig och yrkar bifall till utskottets förslag. 172 (L): Precis i detta nu när vi debatterar detta betänkande avslutar den trilaterala kontaktgruppen i sitt 163:e förhandlingsmöte under ledning av special representative of the chairperson in office med , och de ryskstödda separatisterna som deltagare. Det är den gruppen som förhandlar om implementeringen av . Går det framåt, fru talman, är den givna frågan. Svaret är nog tyvärr nej. Visst, den omedelbara konflikten är fryst genom 1 och 2 och genom SMM:s monitorering. Men det är stor skillnad mellan en fryst konflikt och löst konflikt, fru talman. har fredsprocessen tagit två steg framåt och ett steg bakåt. kom man överens om förstärkta åtgärder för ett vapenstillestånd. Det upprätthölls förhållandevis väl . behandlade man bara symtomen; man behandlade inte roten till problemet. ökade våldsamheterna och kulminerade med det ökade våldet längs kontaktlinjen i kombination med den ryska styrkeuppbyggnaden längs den ukrainska gränsen. har spänningen återigen gått ned, men tyvärr är det temporärt eftersom grundkonflikten består. Som vi har hört är det ett strukturproblem med att som en del av är en del av konflikten. Man är en del av special monitoring mission, SMM, till och har personal på sekretariatet i . Det innebär att en part i konflikten på samma gång är den som ska monitorera om vapenvilan överträds. Det säger sig självt att detta skapar problem. Vi har diskuterat det . Det är ett krig som utspelar sig i sociala medier, på Youtube, på tv och så vidare. Det syftar till att skapa utrymme för den ryska definitionen av sanningen, att formulera det ryska narrativet. Vad är ett ryskt narrativ, kan man då undra. Låt mig ge ett exempel. I den ryska berättelsen är konflikten i en intern konflikt där är en extern part som försöker medla. Vi vet alla i den här kammaren att det inte stämmer. Det är en internationell konflikt mellan två stater, och , där är angripare. Det är glädjande att det i betänkandet särskilt uppmärksammas att roll ska ses som en aktör i konflikten och inte som en medlare. Det finns ett antal gemensamma nämnare mellan , , , och Pridnestrovje i . Det är som har identifierat en metod att underblåsa en konflikt, frysa konflikten och sedan kliva ur konflikten och med alla medel försöka framstå som medlare. Förmodligen handlar det, som vi hört tidigare från den här talarstolen, om att kontrollera utvecklingen i stater i det så kallade nära utlandet. vill skapa ett antal stater där man har inflytande, kontrollerar utvecklingen och ser till att stater som och inte dras för nära till exempel EU. får aldrig vika ned sig i försvaret av den europeiska säkerhetsordningen. är ett av de 57 länderna i . Upprepade fördömanden har skett av den brutala repression som den illegitima regimen använder mot sin egen befolkning. I den här situationen, som förvärras och där snart är ett gigantiskt fängelse av nordkoreanskt mått mitt i , är frågan vad multilaterala organisationer kan och borde göra. Vad kan EU göra? Vad ska EU göra? Vad kan göra? Vad borde göra? Fördömanden kommer inte att hjälpa den belarusiska oppositionen. Vi har hört och vi vet att inte bara är en säkerhetsorganisation, utan också en organisation som samarbetar kring mänskliga rättigheter och demokratiska institutioner. Jag skulle vilja dröja vid vikten av några av dessa områden med en förhoppning om att de utvecklas än mer under det svenska ordförandeskapet. Det ena är situationen för roma och sinti. Under har ODIHR haft uppdraget från de deltagande staterna att uppmana och arbeta för romsk inkludering i samhällets alla delar och mot alla stater. Vi är inte där. medlemsstater har i många fall mycket långt kvar för att säkerställa en romsk inkludering på lika villkor och med lika rättigheter. Det finns en omfattande diskriminering och en omfattande utsatthet. Vår förhoppning är att av ordförandeskapet kommer att sätta ljus på den här frågan. Det är mycket glädjande att det i betänkandet konstateras att kommer att sätta fokus på SRHR-frågorna inte bara inom jämställdhetsområdet utan även inom ramen för arbetet i konfliktområden där övergrepp mot kvinnor fortsatt är vanliga. Vi vet, fru talman, att ett samhälle som befinner sig i väpnad konflikt är extra farligt för kvinnor. Vi har sett rapporter från om att män som återvänt från frontlinjen använder våld i nära relationer i ökad omfattning. Ett militariserat samhälle som premierar machokulturer begränsar jämställdheten. Vi vet att detsamma i kanske än större omfattning har skett i fråga om kriget i . Arbetet med SRHR-frågor måste fortsätta. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 173 Utrikesminister (S): Jag är glad att här få tillfälle att presentera regeringens skrivelse om verksamheten i och . verksamhet är av central betydelse för och säkerhet. Dess åtaganden utgör fundamentet för den säkerhetsordning som har bidragit till säkerheten i . I Helsingforsslutakten och Parisstadgan bekräftas principerna för vår gemensamma säkerhet. har ett starkt intresse av att denna regelbaserade ordning, med utgångspunkt i folkrätten och , fortfarande respekteras. är unikt genom det breda perspektiv på säkerhet som de 57 deltagande staternas åtaganden utgår från. Detta inkluderar insikten om att säkerhet också beror på respekten för mänskliga rättigheter. Det är också viktigt att deltagarstaterna har enats om att frågor som rör mänskliga rättigheter inte endast anses höra till staternas interna angelägenheter. pågick ett intensivt förberedelsearbete för att tillsammans med viktiga intressenter utarbeta de prioriteringar som vägleder det svenska ordförandeskapet. Det var för mig helt centralt att var väl informerad om förberedelserna, och jag uppskattade de tillfällen som jag och kollegor på UD hade för att informera utrikesutskottet och delegationen till parlamentariska församling och ha en dialog. Den allvarligaste utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen var, som skrivelsen avser, fortsatt aggression mot och den illegala annekteringen av . Även om en vapenvila trädde i kraft försämrades situationen . Vi vet att en långsiktig och hållbar lösning på konflikten endast kan nås genom att dess parter, i synnerhet , uppfyller sina åtaganden i enlighet med folkrätten och i de så kallade Minsköverenskommelserna. har en särskilt viktig roll för att övervaka situationen på marken i genom den särskilda övervakningsinsatsen SMM men också genom arbetet i den trilaterala kontaktgruppen och gränsövervakningsinsatserna vid de två ryska gränskontrollerna i Gukovo och Donetsk. Även andra konflikter har som skrivelsen avser haft stor påverkan på . blossade nya strider upp kring med tusentals dödsoffer som följd. Det visar att så länge som konflikter förblir olösta utgör de ett stort hot mot fred och säkerhet. För konflikten kring har ett tydligt mandat för konfliktlösning utövat genom Minskgruppens samordförandeskap och OSSE-ordförandeskapets personliga representant. Det är också viktigt att konflikterna i och kan lösas i enlighet med folkrätten och den europeiska säkerhetsordningens principer. engagemang i konfliktlösningsformatet Discussions, vilket hanterar konflikten i , och den så kallade 5 + 2-processen, som behandlar konflikten i , utgör viktiga bidrag till internationell fred och säkerhet. I har vi en annan typ av kris efter det förfuskade presidentvalet. Vi har tydligt kritiserat repressionen mot oppositionella, journalister och civilsamhället och uppmanar att leva upp till sina åtaganden genom , inklusive mediefrihet och mänskliga rättigheter. Som inkommande ordförande i erbjöd jag tillsammans med dåvarande ordförande att facilitera en genuin dialog mellan regimen och oppositionen i . Medan den belarusiska oppositionen välkomnade initiativet har regimen ännu inte svarat på erbjudandet. Det kan konstateras att förutsättningar för en genuin dialog för tillfället saknas. Också i sammanhang som inte präglas av de utdragna konflikterna spelar breda säkerhetsbegrepp en viktig roll. I finns flera exempel på hur den demokratiska och säkerhetspolitiska utvecklingen hotas, och på västra finns behov av att stötta reformansträngningar. har i dessa geografier en viktig närvaro till stöd för länderna. Utöver detta har autonoma institutioner ODIHR, mediefrihetsrepresentanten och högkommissarien för de nationella minoriteterna mandat att stötta staters genomförande av de åtaganden som de har. Ordförandeskapet har också särskilda och personliga representanter som arbetar både med konflikter och med tematiska frågor. är också hemvist för de förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderna på det militärpolitiska området: fördraget om observationsflygningar, Open Skies, och Wiendokumentet. Instrumenten bidrar till transparens och förutsägbarhet avseende staters försvarsplanering och försvarsutgifter. bidrar aktivt inom ramen för båda åtgärderna och ser stort värde i att dessa funktioner behålls och utvecklas. Det var därför bekymmersamt att valde att lämna Open Skies under åberopande av bristande rysk efterlevnad. bidrog i detta sammanhang aktivt till arbetet för att försöka lösa de utmaningar som finns avseende den ryska efterlevnaden. beklagade att lämnade fördraget. har sedan bildades varit pådrivande för att reagera mot överträdelser av säkerhetsordningen och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi gör det med utgångspunkt i att demokrati och mänskliga rättigheter ligger i själva kärnan av det breda säkerhetsbegreppet. Vi ger därför kraftfullt stöd till de autonoma institutionernas viktiga arbete. Vårt engagemang matchas också av extrabudgetära stöd, inte minst till de autonoma institutionerna samt sekunderingar till viktiga positioner i och fältinsatser. deltar också med sekunderad personal i ett flertal av ODIHR:s valobservationsmissioner. Som inkommande ordförande var vi del av trojka med inblick i och möjlighet att påverka organisationens ledning. Trojkan hade en särskilt viktig roll inför tillsättningen av ny generalsekreterare och chefer för , RFOM och HCNM vid ministerrådsmötet i , som i historia hölls med genderbalans. var vi också ordförande för och tog över ordförandeskapet för organisationens budgetkommitté. Pandemin har haft stor påverkan även på . Efter att initialt ha lett till en paus för mötena i det permanenta rådet var det glädjande att var en av de första internationella organisationerna som använde digitala möten. Dock förekom otillbörliga inskränkningar av mänskliga rättigheter i flera deltagarstater med pandemin som förevändning. Här har vi aktivt följt och stöttat bland annat ODIHR:s arbete för att följa upp de restriktioner som införts och hur de förhåller sig till deltagarstaternas OSSE-åtaganden. Av den anledningen hade det varit särskilt angeläget att kunna genomföra det stora och genom sitt breda civilsamhällesdeltagande unika implementeringsmötet i mänskliga dimension, det så kallade HDIM, . Trots aktivt engagemang från flera deltagande stater, där tog en särställning till stöd för hållandet av en konferens, var det på grund av risk för smittspridning nödvändigt att ställa in konferensen i ett sent skede. En annan oroande aspekt har varit påverkan på verksamhet i fält. Inte minst SMM i har sett sin rörelsefrihet begränsas i ännu högre grad . Pandemin påverkade även kraftigt möjligheterna att genomföra verksamhet inom ramen för Wiendokumentet och Open Skies genom begränsningar som många deltagarstater införde för att begränsa risken för smittspridning. Som ordförande för kan jag konstatera att i stort sett samtliga frågor som var aktuella som skrivelsen avser fortsätter att påverka oss . Som ordförande fortsätter vi att aktivt verka till stöd för den europeiska säkerhetsordningen och det breda säkerhetsbegreppet med särskilt fokus på jämställdhet samt att bidra till konfliktlösning. Jag ser fram emot de tillfällen jag har att informera och ha dialog med om hur vårt ordförandeskap fortskrider samt att återkomma med en skrivelse som beskriver det ordförandeskapsarbete som har utförts . 174 (C) replik: Tack, utrikesministern, för deltagande i debatten! Jag är lite nyfiken på utrikesministerns bedömning av det ryska intresset för att utveckla utifrån de gjorda överenskommelserna. Finns det ett genuint intresse av att hålla fast vid de regelverk som bygger det gemensamma och breda säkerhetsbegreppet i ? Jag är också nyfiken på bilden av Moskvamekanismen, som var en del av att hantera förödande agerande i och valfusket. Har Moskvamekanismen tagits vidare från ordförandeskapet som varit, om vi betraktar 2020 som ramen för samtalet? Den tredje frågan handlar om utvärdering. Utrikesministern nämnde att en skrivelse över det här årets arbete följaktligen ska komma . Kan en sådan skrivelse också innebära någon form av utvärdering av arbetet i som helhet och funktionen av ? Risken är nämligen att det blir en Potemkinkuliss om det inte verkligen får betydelse för vår säkerhet. De flesta länder som har öppna konflikter har det tack vare , och det finns inte någon lösning genom . 175 Utrikesminister (S) replik: Tack, , för frågorna! Jag börjar med roll. Det är lite olika beroende på vilken konflikt och vilket tematiskt område det gäller. Om vi ser på den största och allvarligaste konflikten, den i , kan vi se att där vill fjärma sig från att ens vara en part i konflikten. De säger att det är en inrikespolitisk konflikt och att inte är en part. Men det motsägs av där det sägs att den trilaterala kontaktgruppen består av parterna och och som medlare och att man ska ha deltagande av de två separatiststödda Donetsk- och Luhanskregionerna. vill där flytta bort sig själv som part och vara bara medlare. Det är inget som vi kan acceptera. Det gör det här oerhört svårt. Jag tror att det var som sa att det har varit 163 eller 173 möten. Det är jag väl medveten om, eftersom jag har mycket kontakt med . Men dessa möten leder ingenstans, eftersom man är destruktiv. Det finns andra delar, till exempel i . Där diskuterade jag senast med min ryska motpart att vi behöver komma vidare i det så kallade 5 + 2-formatet. Det bejakade och sa att det verkligen är tid att ha ett nytt möte för att försöka komma vidare där. Jag får återkomma till de två andra frågorna i nästa replik. 176 (C) replik: Bilden av agerande måste analyseras utifrån vilken mening man har med föreningen. Utgångspunkten, som jag undrar om utrikesministern håller med om, är att man vill använda som ett medel för att skapa sin intressesfär, för att nå sina mål – precis som man gör i alla andra sammanhang. Vi måste inse att oavsett om man pratar om , som har fått en ny ledning som inte uppskattas av , eller om man pratar om eller har ett intresse av att slå sönder de gällande strukturerna för att upprätthålla och skapa sin intressesfär. Det är en viktig, grundläggande analys som jag hoppas att utrikesministern har som utgångspunkt vid betraktande av agerande. Jag återkommer till de andra frågorna, som handlar om Moskvamekanismen, ordförandeskapsarbetet och utvärderingen i den kommande skrivelsen. Jag hoppas att vi när ordförandeskapet är över får möjlighet till en mer kritisk analys av hela arbetet och processen. Jag är fullt medveten om att ordförandeskapet kräver särskilda hänsyn. 177 Utrikesminister (S) replik: Jag tar de två första punkterna snabbt. Moskvamekanismen är ett av de skarpaste verktyg som har. Den rapport som lämnades av rapportören för hade över 80 olika förslag och rekommendationer, och vi försöker nu att hjälpa till att följa upp dem. De riktades specifikt – vissa till länder, vissa till som organisation och vissa till de autonoma institutionerna. Som ordförandeland är vi med och ser till att man tar hand om dessa rekommendationer. Vissa rekommendationer var till regimen, och de kommer ju inte att följas upp som det ser ut just . Rekommendationerna är alltså väldigt disparata, men vi ligger på i detta arbete. Jag går vidare till frågan om utvärdering och hur en sådan ska göras. Vi kommer självfallet att utvärdera ordförandeskapet. Jag tror att vi får återkomma efter dialog med om hur vi ska göra allt detta, men självklart är det viktigt. När det gäller roll tror jag att det som säger till viss del är rätt – man använder organisationen för egna syften. Men det är också så att man deltar i till exempel veckomötena, som är PCP, alltså den permanenta kommissionen i , och där får stå till svars för varje sak som har skett. Hade man valt att inte vara med i institutionernas arbete hade man ju inte haft detta ansvarsutkrävande, som är något av det viktigaste i och som har dämpat en väldigt stor del av de konflikter som finns. Jag vet hur jag som ordförande bara under detta halvår har fått ringa till utrikesministrar därför att det har varit gränskonflikter eller blossat upp olika problem och använt OSSE-kappan för att dämpa det hela. 178 (SD) replik: Jag har i ett flertal skriftliga frågor till utrikesministern frågat varför hon inte fördömer agerande. Den tredje frågan har hon ännu inte hunnit besvara, men jag kan konstatera att det inte har kommit något ordentligt svar vid de två tidigare tillfällena. fortsätter sina aggressioner och provokationer längs gränsen. Man har också gått in och kränkt suveränt armeniskt territorium vid ett flertal tillfällen. Man hånar armeniska offer, till exempel genom den utställningspark som jag refererade till i mitt anförande. Man fortsätter också att vägra återlämna armeniska krigsfångar – helt i strid med det avtal som man ingick och undertecknade . Från armeniskt håll har man, senast från presidenten, vädjat till det internationella samfundet om att vara maximalt intoleranta och vidta tuffa åtgärder för att göra adekvata bedömningar och fördöma provocerande åtgärder. Jag vill , fru talman, ge utrikesministern möjlighet att här och fördöma agerande, återkommande kränkningar och aggressioner. 179 Utrikesminister (S) replik: Jag kan bara konstatera att jag svarar på alla de hundratals frågor som ställer. Jag beklagar om inte är nöjd med svaret, men vi besvarar frågorna fullt i enlighet med alla formella regler som finns. När det gäller är det väldigt viktigt att vi försöker att få till en lösning på själva konflikten och att vi inte i OSSE-ordförandens namn ägnar oss åt att fördöma den ena eller den andra parten. Det gäller att få båda parterna att sätta sig ned och få fram ett hållbart fredsavtal. Olika typer av fördömanden skulle inte hjälpa. Det gäller att få parterna att sätta sig ned, utgå från det fredsavtal som måste finnas och säga: ”har vi ett vapenstillestånd men inget fredsavtal – vad ska vi göra för att nå dit?” Det har förekommit kränkningar på båda sidor. Vi hade ett långt krig där över 6 000 personer dog och där massor av människor förlorade sina hem. Det viktiga är att se om vi som OSSE-ordförande kan medverka till en lösning på den här förfärliga konflikten, som har pågått . Detta är mycket viktigare än att vid varje enskilt tillfälle fördöma den ena eller den andra parten, oavsett om det är så – och det som säger stämmer – att det förekommer kränkningar. Det förekommer kränkningar från båda håll. 180 (SD) replik: Jag kan åter konstatera att utrikesministern vägrar att göra ett fördömande. Det är ju så att utrikesministern inte bara är ordförande i , utan hon är också utrikesminister. Denna konflikt och denna situation har gått så långt att man på något sätt måste vara beredd att göra ett uttalande i form av ett fördömande. Det sker ett ständigt upprepande av kränkningar från den azeriska sidan. Man kränker suveränt territorium. Man hånar offer. Man kränker krigsfångar och vägrar att återlämna dem. har över huvud taget inte varit framgångsrika på det här området. Då är det kanske läge att agera som utrikesminister och fördöma detta. Det kan konstateras, fru talman, att Minskgruppens relevans i denna konflikt just nu är nada – den är obefintlig. Det är till och med så att släktingar till tillfångatagna armeniska soldater i stället har vänt sig till för att försöka få en lösning på detta och för att få den azeriska sidan att leva upp till det avtal man har ingått genom att återlämna krigsfångar, vilket är ett bevis på att har misslyckats. Det skulle vara intressant att höra hur utrikesministern ser på hur man ska lösa detta med att fortsätter att vägra att låta krigsfångar återvända trots att har undertecknat ett avtal om det. fungerande premiärminister föreslog att man skulle inrätta en internationell observatörsmission längs gränsen med bland annat deltagare från Minskgruppen. Även skulle delta. ingår ju i Minskgruppen. Min fråga till utrikesministern är, fru talman, om utrikesministern är beredd att ta initiativ till att svenska observatörer deltar i en sådan mission. 181 Utrikesminister (S) replik: När jag träffade den azeriske utrikesministern uttryckte jag en stark önskan om att man skulle följa den internationella humanitära rätten och respektera mänskliga rättigheter och vikten av kvinnors deltagande i fredsprocessen. är det ju så att redan sedan det första , som var , har erbjudit ett multilateralt forum för att lösa konflikten. Som OSSE-ordförande har jag visat stöd för Minskgruppens samordförandeskap, det vill säga , och , och den personlige representanten, som har varit personlig representant för olika ordförandeskap . Där ska man hantera dessa frågor i den här utdragna konflikten. Jag tror att det finns möjligheter att få att åter spela en roll, och det kommer jag att fortsätta att verka för. Det är inte bra som det är . Det vapenstilleståndsavtal som har skrivits har skrivits av , och , vilket gör att det bara är ryska fredstrupper där – över 2 000 personer. Det finns inte några internationella fredstrupper där, vilket jag tycker att det borde göra. 182 (KD) replik: