prot · H80965 · 2021-01-15 00:00:00 — Jag hoppas verkligen att det blir lite schvung i verksamheten, så att de här företagarna har en chans att överleva. Statsrådet var på Transportforum . Där fick han frågan från bussbranschen om man kommer att ha riktade insatser , exempelvis med stöd för avställda fordon. Jag läser innantill ur en artikel: ”svarade att han väl kände till den tuffa verkligenhet som bland annat landets buss- och taxiföretag nu lever i. Han poängterade också att han har en god dialog med … bussbranschen. Några löften ville han inte ge, men han påpekade med eftertryck att han heller inte utesluter riktade stöd längre fram. Han underströk att han tror att regeringen kommer att behöva hitta fler och gärna mer träffsäkra modeller, ett arbete som han menade behöver ske i samråd med branscherna.” Det var väldigt mycket ”tror” i det svar som bussbranschen fick. Den lever inte särskilt väl på löften om att man tror att man kan komma med insatser, utan det måste vara mer specifikt än så. Jag kommer från , som är en militärstad. Där är vi ganska vana vid att peka med hela handen när någonting ska göras. Jag önskar verkligen att regeringen pekar med hela handen för att rikta stöden till de företagare som verkligen behöver hjälp i det här läget. Tappar man av sina intäkter är det mycket besvärligt. 29 Näringsminister (S): Ja, det är mycket besvärligt för ett antal företag i bussbranschen, liksom för ett stort antal branscher som fortsatt är i ett tufft läge. Det är mot den bakgrunden vi kontinuerligt presenterar ytterligare stödåtgärder. Vi har gjort det så sent som . Vi använder skattebetalarnas pengar för att se till att de friska företagen i vårt land kan övervintra. Vi kommer att fortsätta jobba. Nej, vi utesluter inte några åtgärder. Det vore fel och dumt i ett läge där vi fortfarande inte vet när vi kommer ur det här eländet. Anledningen till att jag tar upp att det är viktigt med korrekt information är att det kanske finns företagare som tittar på den här debatten och som inte har behövt använda stöden men som börjar fundera på det därför att situation fortsatt är tuff. Om de då får den felaktiga bilden att det inte är någon idé att söka stöd riskerar vi att hamna i en sämre situation för både företagen och de löntagare som jobbar där. Det är mot den bakgrunden det är viktigt att det man säger bygger på fakta. Sedan är vi fullt medvetna om att det har varit en enorm anstormning på de myndigheter som inte var förberedda för den här typen av pandemi. Man har behövt anställa. Ta bara , som hanterar korttidsstödet. Man har gått från noll anställda som jobbade med korttidsstöd , och är det över 400 som gör det med ett automatiserat system som hjälper till. Det är klart att det har varit nödvändigt. Men det har också inneburit att man undan för undan behöver se till att man har kontroller av att de som får pengarna också är de som ska ha dem. Vi vet ju – och det tror jag att också är medveten om – att vi alltid när den här typen av situationer uppstår med så mycket av skattebetalarnas pengar riskerar att organiserad brottslighet och lurendrejerier blir aktuella. Det vill varken jag eller . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:261 om Postnord och olagliga transporter 30 Näringsminister (S): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlar transporter som följer gällande regelverk, dels om regeringen som ägare avser att vidta några åtgärder för att ingripa mot Postnords upphandling av transporter. Jag ser allvarligt på rapporterna om otillåten cabotagetrafik. Statliga bolag ska givetvis följa lagar och regler. Därtill är utgångspunkten för regeringens bolagsstyrning att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande, och regeringen har dessutom beslutat om en ny ägarpolicy för företag med statligt ägande där det framgår att bolagen ska ställa krav på arbetsrättsliga villkor hos leverantörer och underleverantörer. Vad gäller åtgärder riktade mot yrkestrafiken arbetar regeringen intensivt bland annat med frågan när det kommer till godstransporter på väg i syfte att främja sund konkurrens, trafiksäkerhet och en god arbetsmiljö inom vägtransportsektorn. Av den anledningen beslutade regeringen att genom en förordningsändring skärpa beställaransvaret för internationella transporter och cabotagetransporter . Vidare tillsatte regeringen en särskild utredare som ska föreslå hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg kan stärkas. Mer specifikt beträffande Postnord för jag kontinuerligt en dialog med bolaget om utmaningarna i leverantörskedjan och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer. Detta följs löpande upp vid kontinuerliga ägardialoger. Jag kallade även in bolaget för ett särskilt möte där bolaget redogjorde för hur de arbetar just med transportinköp. Detta inkluderade förbättringar av bolagets rutiner för att säkerställa ett föredömligt agerande. Postnord utför – särskilt under pandemin och med den ökande e-handeln – ett mycket stort antal transporter i , och kapacitetsbehovet ökade ytterligare under till exempel julhandeln. har informerats om att bolaget vidtagit åtgärder med anledning av de omnämnda incidenter som inträffat . 31 (SD): Tack för svaret, statsrådet ! Här står vi igen. Det är tredje gången vi har diskussionen om Postnord och otillåten cabotagetrafik. Jag blir lika irriterad varje gång. Vi talar om ett bolag som ägs av staten så man kan förvänta sig att bolaget köper transporter som följer gällande lagstiftning. Då ska man inte behöva läsa i tidningarna att Postnord återigen har hamnat i en situation där det nyttjar otillåten cabotagetrafik. I den interpellationsdebatt som vi hade svarade statsrådet: ”Jag utgår från att bolag med statligt ägande följer lagar och regler. Därutöver ska bolag med statligt ägande agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende.” Så var svaret . Likväl står vi nu här igen och diskuterar Postnord och otillåten cabotagetrafik. Jag är lite nyfiken på vad statsrådet fick för svar i det samtal som genomfördes med ledningen för Postnord. Ute i transportbranschen är Postnord och dess transporter en visa bland åkerier och chaufförer. Man ser vad som pågår ute på vägarna. Polisen är klart underbemannad för att kunna komma åt det, men den får träff alltemellanåt. Det kommer förmodligen inte dröja länge förrän det blir en träff igen, och då blir det en ny debatt. måste det ta slut så att ett statligt bolag sköter sin verksamhet på ett föredömligt sätt. Det är ett ganska rimligt krav man kan ställa. Varför skulle någon annan sköta sig om inte staten behöver göra det? Arbetsmarknadsminister och justitie- och migrationsminister har en debattartikel i tidningen . Där står det: ”Ingen ska utnyttjas på svensk arbetsmarknad.” Man skriver: ”Många branscher använder billig arbetskraft, inte minst från andra länder. Transportbranschen hör också till dessa. Inte sällan präglas tillvaron för den sortens arbetskraft av dåliga löner och inte sällan dålig arbetsmiljö.” Lite längre ned står det: ”Men vi kommer aldrig att vika oss när det gäller att komma åt oseriösa arbetsgivare som utnyttjar människor.” står vi och talar om Postnord, som är ett statligt bolag som utnyttjar den här typen av transporter. Det är synnerligen anmärkningsvärt att man gång på gång ska behöva ta upp den här diskussionen. Jag vill gärna ha ett svar av statsrådet. Vad kom ni fram till i samtalet med Postnord? Skulle man vidta åtgärder så att man följer lagsstiftningen, eller kommer vi återigen att få se transporter som inte följer regelverket? 32 Näringsminister (S): Det är precis som och skriver. Vi är en regering som värnar löntagarnas rättigheter. Det har vi gjort under hela den tid som i varje fall mitt parti har funnits. Vi har varit med och byggt upp väldigt mycket av det som är den svenska anställningstryggheten. Vi står upp för fackliga rättigheter och den lagstiftning som innebär att människor ska kunna ha trygga jobb, visas respekt och ha villkor som går att leva på. Det har vi jobbat för som vi har varit verksamma, och det kommer vi att fortsätta att göra. Innebär det att vi nu tror att allting är klart? Nej, så är det inte. Jag tror också att innerst inne förstår det. Det gäller särskilt den här typen av branscher där vi talar om trafik över landsgränserna. Där har det funnits många problem. vet att det inte finns någon regering som har gjort så mycket, både inom ramen för EU-samarbetet och i landet, för att försöka skärpa regelverk och uppföljningen av regelverk. Är då det arbetet klart? Nej, det är det förstås inte. Jag tror att det aldrig kommer att bli det. Vi vet båda två att så fort man vänder bort blicken dyker det upp oseriösa företag och oseriösa näringsidkare som försöker konkurrera genom att fuska. Det är därför man måste följa upp detta. Så är det också när vi jobbar med Postnord. Jag har det största förtroende för att med operativ ledning gör vad de kan. Men det betyder inte att det inte kommer att dyka upp incidenter där man upptäcker att regelverket inte har följts. Då är det viktigt att man vidtar åtgärder genom att ändra sina rutiner. Det har Postnord gjort och kommer att fortsätta att göra. Men det gäller också att vidta åtgärder med anledning av de brister man upptäcker. Jag ska svara på fråga: Vad är det för åtgärder i det här speciella svaret? De avvikelser som vi nu pratar om är två stycken . Där har Postnord meddelat att man helt enkelt inför nya rutiner. Utrikesverksamheten kommer hädanefter enbart att använda sig av svenska åkare eller utländska åkare som avslutat alla internationella transporter på slutdestinationen så att man inte hamnar i en situation som i det aktuella fallet. När det gäller den andra incidenten som vi pratar om kommer man enligt den information vi har fått från Postnord inte att använda åkeriet i fråga eftersom man från Postnord ser väldigt allvarligt på den bristande dokumentationen i fallet. Det gäller inte den aktuella körningen men körningen bakåt i tiden, där det ju också finns krav på dokumentation. Då blir åtgärden att Postnord hädanefter inte kommer att anlita detta åkeri därför att det har visat sig att de inte kan hålla sig just till de regler och lagar som finns. Jag tror att det bara är på detta sätt man kan jobba. Det handlar både om att förstärka sina egna rutiner och om att vidta åtgärder så att inte samma problem, samma brott eller samma incident kan uppkomma igen, fru talman. 33 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det finns ett oerhört enkelt sätt att slippa ifrån det här, och det är helt enkelt att använda sig av seriösa företag som utför transporterna. Det är den enklaste väg man kan gå. Jag tycker inte att ett statligt bolag ska ägna sig åt att dumpa priser på marknaden. Det finns också en annan dimension på det här, och det är att den otillåtna trafiken i ofta styrs och leds av kriminella nätverk. Jag ska läsa några rader ur en debattartikel som den tidigare chefen för i har skrivit. Det står så här: Europol konstaterar i sin hotbild avseende grov organiserad brottslighet 2017 att i härjar mer än 5 000 mobila kriminella gäng. av dessa arbetar gränsöverskridande i mer än tre länder. Gängen är ofta multikriminella, det vill säga arbetar inom mer än bara ett kriminellt område. Men frekventa brottsområden är naturligtvis drogsmuggling och egendomsstölder, men även smuggling av de illegala vapen som används i alla gängkonflikterna. Svensk polis har haft stora problem med att bedriva en effektiv kontrollverksamhet längs våra vägar, vilket har påtalats i olika sammanhang, inte minst från åkeribranschen, som skadats av den stora av utländska åkeriföretag som missbrukar dåliga system kring transporter och utkonkurrerar inhemska åkeriföretag. Alla kriminella som rör sig gränsöverskridande använder vägarna till att transportera sig själva, det gods som man har stulit eller de olika varor och människor man smugglar in eller ut över våra gränser. Så skrev alltså en tidigare chef för . Det här har vi diskuterat åtskilliga gånger här i kammaren. Det handlar om den koppling som finns mellan den otillåtna trafiken och den kriminella verksamheten. Då är det störande för mig att se att Postnord jämt och ständigt figurerar i de här sammanhangen. Postnord är ju ett bolag som ägs av staten. Det är synnerligen allvarligt att vi har den situation som vi har i med denna otillåtna trafik med allt vad det innebär. De företag som nyttjar den här typen av verksamhet sponsrar indirekt kriminell verksamhet, och att staten gör det är anmärkningsvärt. Statsrådet säger i svaret att man har vidtagit åtgärder. Ja, det har man gjort, men de har inte fått någon verklig kraft – av det enkla skälet att polisen är klart underdimensionerad när det gäller att komma åt det här. Man gjorde en ändring i beställaransvaret 2018. Två fall är rapporterade enligt den lagstiftningen. Båda fallen är överklagade, och enligt den information jag har fått kommer de troligen också att avskrivas. Företagen blir alltså friade på grund av att lagstiftningen är för klen. Den kommer inte åt det här. Detta gör att den kriminella verksamheten kan fortgå, för det blir inga straffrättsliga åtgärder. Det slår undan benen för det seriösa företagandet i , och det drabbar alla enskilda i det här landet som utsätts för olika typer av brott. Det kan vara inbrott, och det kan vara allt möjligt som man blir utsatt för. Bilen kanske stjäls eller något sådant. Detta får fortgå år ut och år in. Det måste bli en ändring på det här, och jag tycker att staten ska lyfta fanan och gå först och visa att man inte accepterar det här. 34 Näringsminister (S): Ambitionen är vi helt överens om. Men jag tror också att alla förstår att det inte finns några genvägar här. Det handlar om att skärpa regelverket. Det har vi gjort, och vi är beredda att fortsätta att göra det. Det handlar om att försöka stärka kontrollverksamheten, och där finns det inga genvägar. Då måste man se till att både utbilda och anställa fler poliser. Och det gör vi. Vi har öppnat flera nya polisutbildningar, och vi ser till att polisen till och med får mer än vad har begärt i form av resurser för att kunna anställa dessa poliser som utbildas. Det handlar både om att kunna få ut dem för att bekämpa organiserad brottslighet och om att beivra den här typen av brott på vägar med mera. Detta gör vi av ett mycket enkelt skäl: Vi ska ha ordning och reda i vårt land. Men man får inte vara naiv och tro att man nu har gjort det en gång för alla, för vi vet att när man åtgärdar viss brottslighet dyker det upp nya innovationer som dessa kriminella organisationer och enskilda brottslingar ägnar sig åt. Mot den bakgrunden, fru talman, tror jag för egen del att vi kommer att få fortsätta att jobba med det här. Vi kommer naturligtvis att behöva göra det inom ramen för lagstiftningen och för kontrollverksamheten, och där tillsatte vi en utredning för att se till att stärka detta ytterligare. Vi kommer också i fallet med det delstatliga bolaget att fortsätta att jobba både med deras rutiner och med att se till att de vidtar kraftfulla åtgärder om det ändå upptäcks brister. Jag har det största förtroende för att det inte råder någon som helst tvekan om vad det är som gäller. Däremot, fru talman, är det precis som själv säger: Vi kommer från en historia med en bransch där det har varit vilda västern och där vi får bättre och bättre ordning, men inte tillräckligt. Det är mot den bakgrunden vi har regelverk, kontrollverksamhet och de krav som vi ställer på de statliga bolagen. Med detta ska vi nog se till att vidta åtgärder så att det blir bättre och bättre. Vi kan därför hoppas att vi kanske hamnar i en situation där man trots ökade kontroller inte upptäcker den här typen av brister – oavsett om det rör sig om ett statligt bolag eller någon annan. 35 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Vägen är största brottsplats, för de kriminella nätverken nyttjar vägen för sin verksamhet. De transporterar sig själva, och de transporterar det gods som stjäls och sådana saker. Jag vet inte om jag kan hålla med statsrådet när han säger att det har blivit bättre, för när jag pratar med mina gamla kollegor på säger de att det är som att fiska i ett akvarium. Det är bara att gå ut och plocka en, och man har att göra för att reda ut vad som är fel. Vad vi skulle behöva är en klar inriktning på bättre kontroller på vägen och fler tjänstemän på vägen. Vi behöver skärpa lagstiftningen så att vi får bort det som justitieministern och arbetsmarknadsministern tog upp. Det ska inte vara så illa att man kan utnyttja folk på det vis som man gör i . Vi har ett modernt slaveri . Vi skulle kunna ägna resten av dagen åt att läsa en rapport från polisen och gå igenom vad som står där. Det är en slutredovisning av ett regeringsuppdrag, så statsrådet har tillgång till rapporten. I en del redovisas en problembild. Det står så här: I den myndighetsgemensamma lägesbilden om organiserad brottslighet 2019 beskriver myndigheterna bland annat hur den fria rörligheten inom EU gör det lättare för internationella brottsnätverk att verka i flera länder. Sedan försöker man illustrera detta i form av ett . Där finns människohandel, företag i brottslig verksamhet, miljöbrott, vapen, sprängmedel, människosmuggling, narkotika och smuggling. Det är i den här miljön vi hittar Postnord. Jag tycker att det är synnerligen allvarligt, och jag hoppas innerligt att vi slipper ha en diskussion om detta en gång till. 36 Näringsminister (S): Om det upptäcks brister hoppas jag att vi har en diskussion, för det ska vi inte acceptera. Vi har all rätt att ställa krav på att statliga, gemensamt ägda bolag – i det här fallet tillsammans med den danska staten – föregår med gott exempel. De måste bidra – och där har vi skärpt regelverket – till goda villkor, också hos underleverantörer. Det är ju våra gemensamma resurser på alla sätt och vis. Om det visar sig att det uppstår brister, trots de vidtagna åtgärderna, hoppas jag alltså att vi har en öppen diskussion kring detta. Jag tror att det är enda sättet för oss att undan för undan bli av med en del av de problem som finns. Jag skulle ändå vilja hävda, , med tanke på vilket vilda västern det har varit och de problem som har funnits inom den här branschen, att vi undan för undan – med förändringar i regelverk, med förbättringar av kontrollverksamheten och med ytterligare krav till exempel på de statliga bolagen att verka föredömligt och också upphandla på ett sätt där man inte trycker tillbaka villkoren utan tvärtom ställer krav på kollektivavtal med mera – kan ta steg framåt. måste vi vara medvetna om att vi, även om vi hamnar i en situation där vi kan säga att vi har vidtagit ett stort antal åtgärder, inte kan slappna av. Det är ju så, särskilt när det gäller den gränsöverskridande brottligheten, att man alltid hittar nya vägar. Vi måste ständigt mota den tillbaka, för detta ska vi naturligtvis inte acceptera. Vi ska ha ordning och reda också i detta. Stort tack för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:279 om näringspolitikens effekt 37 Näringsminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för en översyn av näringspolitikens effekter och om jag avser att vidta åtgärder för en översyn av effektutvärderingar av näringspolitiken. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag. De näringspolitiska insatserna ska också bidra till att genomföra bland annat Agenda 2030 och . De stöd som finns till näringslivet ska sträva mot dessa mål. Det finns utmaningar med att utforma stöden då de ska motiveras av att det föreligger olika så kallade marknadsmisslyckanden och att de ska leda till en önskvärd utveckling av företagen och näringslivet som inte hade varit möjlig utan stöden. För att säkerställa detta måste stöden kunna utvärderas på ett adekvat sätt. För utvärderingen inom näringspolitiken finns metodmässiga utmaningar såsom svårigheter att hitta lämpliga kontrollgrupper och fånga så kallade spridningseffekter. Regeringen har därför växlat upp sina ansträngningar inom området effektutvärderingar i syfte att öka träffsäkerheten av de näringspolitiska stöden. Regeringen har arbetat med att utveckla resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 för att åstadkomma en tydligare koppling mellan näringspolitikens mål och de insatser som görs. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att utveckla metoderna för utvärdering av stöd och med att utforma stöden så att de på ett bättre sätt ska kunna utvärderas. Tillväxtanalys fick 2017 i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas. I Tillväxtanalys redovisning belystes bland annat frågan om utvärderingarnas syfte. Där framgår att utvärderingar kan ha olika syften. De kan exempelvis genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet. Regeringen instämmer i att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt. Utvärderingar i syfte att öka lärandet hos de myndigheter som genomför insatser är också betydelsefulla. Utvärderingar kan även göras av dessa myndigheter, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. I budgetpropositionen tillfördes Tillväxtanalys 2021, 2022 och 2023. Pengarna i satsningen kommer att användas till fler effektutvärderingar, men även bidra till Tillväxtanalys långsiktiga mål att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom tillväxtpolitiken. Regeringen välkomnar också av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet, som utgör ett viktigt kunskapsunderlag när det gäller effektutvärderingar av näringspolitiken. Regeringen kommer i en skrivelse att utveckla sin bedömning av rapportens slutsatser och rekommendationer samt redovisa vilka eventuella åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten. 38 (SD): har länge påtalat brister i det offentligas stöd till näringslivet. Rapporter från såväl myndigheter som enskilda akademiker och intresseorganisationer har menat på att effekterna av olika näringspolitiska stöd antingen är snudd på obefintliga eller omöjliga att mäta. Exempelvis har näringsutskottet i närtid hanterat regeringens skrivelse om om regionala strukturfondspartnerskap, som debatteras . I den granskningsrapport från som skrivelsen berör uttrycks en kraftig kritik mot detta projekt. Det rör sig om ett gemensamt projekt med EU som har betalat ut nästan till företag och forskning i . Kritiken berör jävsproblematik och bristande transparens som försvagar rättssäkerheten, men även att det saknas förutsättningar för ett effektivt genomförande. Det tål vidare att nämnas att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, återkommande kritiserat olika näringspolitiska stöd och bland annat slagit fast följande om två av innovationsmyndigheten stödprogram: ”Analysen indikerar inga statistiskt säkerställda positiva effekter av stöden på antal anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare; varken under programmens löptid eller efter det att stöden avslutats.” Tillväxtanalys har även i en analys av det samlade stödet till näringslivet kommit fram till att hela 22 myndigheter på olika vis var involverade i administrationen av stöden, ett faktum som naturligtvis krånglar till det dels för dem som ska söka stöden, dels för dem som ska effektutvärdera stöden. Det är även tydligt att det har krånglat till det för ett flertal regeringar, inte bara den sittande, eftersom man till synes haft svårt att hantera den problematik som varit känd , alldeles oavsett de enskilda åtgärder som statsrådet lyfte fram i sitt interpellationssvar.