prot · H80973 · 2021-01-29 00:00:00 — Efter föregående debatt fick jag ett inlägg till mig från en företagare som skrev: Så rätt beskrivet! Retroaktivt är destruktivt. Det är en skandal hur det tar innan stöden kommer. Att hålla i och hålla ut, vilket upprepas av företrädare för regeringen, är väldigt svårt för många företagare just . Jag hoppas att regeringen lyssnar på er. Statsrådet får nu möjlighet att svara på detta i sitt sista debattinlägg. Lyssnar ni på företagen? Kommer ni att komma med lösningar? Hur tänker statsrådet om denna långa tid då företagen fått vänta på stöd? Jag skulle också vilja ha svar på om restaurangerna som tappat i stort sett hela sin omsättning på grund av restriktioner med anledning av covid-19 kommer att bli aktuella för den här stängningen om man inte tänker ge stöd som träffar. Jag tycker inte om att man polariserar, för det handlar om kulturen, resebranschen och alla som faller mellan stolarna, även de som levererar ljud, bild och annat till tillställningar. De stänger inte ned. De lever på marginalen. Ska man svälta ut företagen? 38 Näringsminister (S): Jag tror att vi alla inser vad som är orsaken till de stora svårigheter man upplever som restaurangföretagare, som kulturutövare, som reseföretagare, som företagare i delar av handelsbranschen med mera. Vi är i den värsta pandemi vi har upplevt i modern tid, med alla de effekter den har. Det är ingenting som vi är ensamma om, utan det är någonting som pågår i hela världen. Naturligtvis tittar vi på andra länder och jämför. Det är klart att vi försöker lära av dem men också genomföra åtgärder på ett sätt som fungerar. Jag har full förståelse och respekt för frustrationen hos många restaurangägare som går ut och protesterar . Man vill naturligtvis göra sitt yttersta för att kunna bedriva en verksamhet som man kanske har byggt upp . Det är också mot den bakgrunden vi försöker hjälpa till. Jag förstår också frustrationen över att det kan ta lite tid om det är så att ansökan av någon anledning inte är komplett till att börja med. Jag kan även förstå att man tycker att de politiska beslutsprocesserna tar . En åtgärd som aviseras börjar inte gälla på en gång. Men ledamöter vet mycket väl att det är så. Vi har en grundlag, och vi har lagar att följa också som regering. Därtill behöver dessa stöd ofta godkännas av Europeiska unionen. Likväl gör vi vårt yttersta för att hitta lösningar framåt i nära dialog med näringslivsföreträdare och enskilda företag. Ja, det är en mycket tuff situation. Men jag vill påminna ledamöterna om – detta kan vara förvånande att höra – att vi tack vare företagen och våra gemensamma åtgärder till och med hade färre konkurser 2020 än 2019. Det är också viktigt att komma ihåg. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:305 om patent och immaterialrättsskydd på vaccin mot covid-19 39 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kommer att verka för att ska stötta förslaget som presenterats i Trips om ett undantag för det immaterialrättsliga regelverket vad gäller vaccin mot covid-19, för att man ska frångå patent- och licensbestämmelser och för att vaccin ska distribueras efter behov utifrån länders ekonomiska förutsättningar för att få en större global effekt mot spridningen. och EU verkar aktivt för att säkerställa global tillgång till vaccin mot covid-19, både politiskt och finansiellt. Detta är en fråga både om global solidaritet och om att skydda vår egen befolkning – ingen är säker förrän pandemin har stoppats överallt, och vaccination spelar en mycket viktig roll. Det är av yttersta vikt att alla vaccinkandidater är noggrant testade och godkända innan vaccination inleds, och detta tar tid. har vaccination inletts i ett femtiotal länder, men vi är fortfarande i ett tidigt stadium av vaccination, med runt 40 miljoner vaccindoser givna i världen. ingår i EU:s gemensamma vaccinstrategi och ingår därigenom också i det globala vaccinsamarbetet Covax, där EU och medlemsländerna är den största bidragsgivaren. har bidragit med till Covax för att bidra till att göra kommande vaccin tillgängligt för låg- och medelinkomstländer. EU har bidragit med stora resurser till vaccinforskning, bidrar genom sina förköpsavtal med avgörande finansiella resurser som möjliggör och skyndar på utveckling och testning av lovande vaccinkandidater samt bidrar till att utveckla produktionskapacitet, något som gynnar alla länder, inte bara vår egen befolkning. Regeringen följer noga den diskussion som uppkommit i Trips till följd av och initiativ om ett temporärt undantag från de immaterialrättsliga reglerna med anledning av covid-19. Från svensk sida ställer vi oss i diskussionerna bakom EU:s position att det existerande immaterialrättsliga regelverket skapar förutsättningar för att bekämpa covid-19 i världen och att det varken förhindrar eller försvårar tillgång till läkemedel för låg- och medelinkomstländer. Flera andra länder delar denna bedömning, bland annat och . Det kan tilläggas att de flexibiliteter som erbjuder kring tvångslicenser också är en möjlig väg framåt för att tillgodose tillgången till vaccin till en skälig kostnad. Patent och övriga immaterialrätter skapar incitament för företag att investera i att utveckla läkemedel, som vacciner. Men det är en förenkling att frågan om tillgång till vaccin enbart handlar om immaterialrätt. De verkliga hindren för en rättvis tillgång till vaccin är snarare en hög efterfrågan i kombination med otillräcklig produktionskapacitet, där genom EU-samarbetet fortsätter att bidra. Regeringen kommer att fortsätta verka för att säkerställa global tillgång till vaccin mot covid-19. 40 (V): Som ministern lyfter fram måste vaccinerna såklart vara testade och godkända innan vaccinationen inleds. Jag tror inte att någon här vill leka med kvaliteten. Jag har själv jobbat inom läkemedelsindustrin och vet mycket väl hur hårt man jobbar inom de olika leden för att säkerställa det. Men problemet ligger inte där. Världen har fler läkemedelsföretag än , och Moderna och fler faciliteter som producerar läkemedel, bland annat vaccin. Problemet är egentligen en kamp mot tiden. Det är en kamp om att få tillgång till tillräckligt många vaccindoser för att kunna stoppa sjukdomen globalt. Tankarna om det kan gå i olika led. Helst skulle jag vilja se att tankarna handlade om mänskliga rättigheter och solidaritet. Men i dessa cyniska tider tror jag att man lyssnar mer på behovet av att stoppa sjukdomen för att vi måste få igång samhället och ekonomin. Förklarat i enkla ord: Vi behöver få ett stopp på , och det behöver ske globalt. Det räcker inte med att vi stoppar här. Vi måste verkligen få med oss alla länder som drabbas. Det gäller speciellt de som har enorma kriser på grund av icke-fungerande sjukvårdssystem. Hur ökar vi volymerna? Det gör vi inte genom att vänta på de beställda batcher som håller på att produceras. De är redan beräknade utefter den produktionskapacitet som de nuvarande vaccinproducerande företagen har. Dessutom är de redan sålda och har redan en destination. Det har redan distribuerats 39 miljoner doser vaccin mot covid-19 i 49 höginkomstländer medan ynka 25 doser har getts till ett låginkomstland. Vi kan tydligt se hur vaccinet kommer att distribueras i världen. Statsrådet nämner det globala samarbetet för att fördela vaccin, Covax. Men tyvärr är statsrådet inte transparent nog för att nämna att samarbetet haltar rejält. Det är bland annat för att de rika länderna har köpt upp vaccinet. Det är något som WHO:s generalsekreterare påpekade så sent som . Statsrådet själv svarar att det största hindret för global vaccinering är den otillräckliga produktionskapaciteten. vet vi att många länder inte har råd att betala för det vaccinbehov de har. I det avseendet går det inte att komma ifrån att vi behöver fler som kan producera vaccinet. Därför behöver vi ge möjligheten till lokala mindre producenter så att de kan göra billiga kopior av jätteföretagens vacciner. Vad är oron egentligen när det gäller att temporärt lätta på patent- och licensrättigheter tills vi globalt har lyckats stoppa pandemin? 41 Statsrådet (S): Jag vill tacka för att hon lyfter fram den här otroligt viktiga frågan! Jag vill inleda med att bejaka hur viktigt det är att vi nu tänker utifrån solidaritetens förtecken i dessa svåra tider. Det är verkligen en nyckelfråga hur vi snabbt kan få ut de olika typerna av vaccin till hela världen och framför allt till utvecklingsländerna som inte har möjligheten att skaffa dem själva. Jag vill understryka att jag delar den synen. Jag vill kommentera det som Statsrådet (S) om Covax. ingår som jag sa genom EU i detta globala vaccinsamarbete. är en väldigt stor bidragsgivare i detta. Jag vill även där hålla med om att vi måste se till att det blir ett effektivt samarbete och en effektiv distribution. har vi också produktionsutmaningar när det gäller vaccinet. Men det ska inte hindra att vi lyfter blicken och tänker solidariskt och på den globala distributionen. När vi har produktionsutmaningar är det självklart så att vi ska titta på om vi kan hitta andra kanaler för produktion och andra länder som kan producera generika, kopior och så vidare. Jag vill återkomma till och det regelverk som finns. Det innehåller en flexibilitet. Där måste vi titta på om vi kan hitta undantag från regelverket, det vill säga undantag från det immaterialrättsliga skyddet för de stora läkemedelsbolagen. Det finns möjlighet att ha en flexibilitet i . Jag vill som svensk handelsminister verkligen driva på för att man ska kunna använda den flexibilitet som finns i regelverket och uppmuntra ansökningar om det som kallas för tvångslicenser. Man kan alltså tvinga patentinnehavarna att tillåta produktion i andra länder för att snabbt få ut vaccinet. Det finns flera olika instrument som vi kan spela på i det här avseendet, precis med inriktningen att tänka solidariskt och globalt. Det är avgörande i pandemibekämpningen att tänka globalt, inte bara av solidaritetsskäl utan också av epidemiologiska skäl. Utifrån ett svenskt perspektiv vill jag också lyfta fram att det inte är nog med att vi bidrar med 100 miljoner till Covax. Vi ska även se till att det ska bli ett effektivt samarbete. Vi har där ett ansvar som bidragsgivare att se till att Covax fungerar fullt ut. Jag vill i det här sammanhanget nämna vad driver på ett annat område. Vi tog ett initiativ som vi kallar för Trade for Health. Det innebär att vi ska ta bort skyddstullar och handelshinder för läkemedel och medicinska produkter. Det är för att vi i solidaritetens tecken ska kunna förse utvecklingsländer som inte har möjlighet till en egen produktion med varor. Det kan till exempel handla om respiratorer och inte bara om vaccin. Det handlar om att vi ska ta bort handelshinder för att kunna säkerställa sjukvården i dessa länder som inte har egna resurser. Där har tagit detta så kallade Swedish Initiative vidare och driver det inom ramen för en grupp inom WTO. Vi ska spela på många strängar här. Vi ska vara aktiva, konstruktiva och pådrivande i detta avseende. 42 (V): Den flexibilitet som statsrådet nämner angående tvångslicensieringar har visat sig vara väldigt krånglig. Det är väldigt många länder som har påpekat det och som har försökt att använda det. Det har inte gått. Det är ingen quickfix, som är vad vi behöver just . Trade for Health är ett bra initiativ. Men det löser inte problemet med produktionskapaciteten och de enorma volymer som vi har behov av. Jag tänker fortsätta att lyfta fram och förslag. Vad innebär det egentligen? Det ger precis den flexibilitet som statsrådet talar om genom tillämpning av undantagsregler för patenträttigheterna. Det är något som kan genomföras om länderna går med på det. Där är det verkligen viktigt att gör ett eget ställningstagande och kanske vågar bryta sig ur EU:s ställningstagande. Det skulle leda till att länder inte behöver ställa krav på patent och andra immaterialrättsrelaterade krav för alla covid-19-relaterade läkemedel och för teknik, vaccin, diagnostik, masker och ventilatorer. Det skulle ge länderna utrymme för att skala upp tillverkning och distribution. Det någonting som vi verkligen behöver. Vissa länder räknar inte med att de kommer att ha det faktiska behovet tillgodosett . Vi kan inte ha länder i världen som inte har sin vaccinationsvolym täckt . Vad grundar sig detta på? Under Dohadeklarationen fastslog man att länder har rätt att importera eller tillverka generisk medicin för sjukdomar som utgör ett hot mot folkhälsan. Där är vi . är ett hot mot folkhälsan och ett hot globalt. Det här har varit en diskussion genom tiderna. Patenträttighet på läkemedel och läkemedelsföretagens storvinster versus rätten till hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet är en pågående diskussion. Läkemedelsföretagen jobbar tyvärr utifrån att säkra vinster till sina aktieägare, och då gäller det för dem att ha en balans mellan innovation och vinstskapande läkemedel. Om ett läkemedel inte ger tillräckligt med vinst är det inte av intresse. Patenträttigheterna garanterar vinsten åt företagen, och de upprätthålls under en ganska – hela . Man kan också förlänga dem. Men patenten leder inte till innovation; det är inte det som är sporren. Det är inte det som gör att läkemedelsutvecklingen drivs framåt. Tvärtom märker man tydligt att läkemedelsföretagen vaknar till när deras patent håller på att gå ut. De måste fylla ut portföljen med ett nytt, vinstdrivande läkemedel. får fattiga länder köpa dyra mediciner. Det här systemet funkar varken i normala tider eller – ännu mindre – under brinnande pandemi, då över 2 miljoner personer har dött. Krisen visar tydligt att systemet för läkemedel måste förändras. Eftersom vi behöver hitta en lösning för att öka produktionskapaciteten här och måste vi lätta på patentreglerna. 43 Statsrådet (S): Låt mig backa tillbaka lite grann och säga att ljuset i de mörka tider vi lever i nu ändå är att forskningen har kunnat fokusera på så och ta fram och få godkända vaccin som är ute på marknaden. , ungefär , när jag träffade läkemedelsindustrin sa man att man räknade med att det tar , och har det gått så här fort. Och det är förhoppningsvis också fler vacciner på ingång. Med det sagt måste vi naturligtvis, som jag också sa tidigare, jobba för att detta vaccin nu kommer ut och att vi kan säkerställa en global tillgång till de olika vaccinerna. Det vill jag slå fast, och det är verkligen en fråga om internationell solidaritet. Men om det ska finnas vaccin att fördela kommer det immaterialrättsliga regelverket fram. Vi är ju alla överens om att det måste finnas en forskning och ett incitament att ta fram nya läkemedel, i det här fallet vaccin, om det ska finnas något vaccin att fördela. Då kommer det immaterialrättsliga regelverket in i diskussionen. Det gäller framför allt patent. Det är otroligt viktigt att vi har patent och att det finns ett robust regelverk kring det för att det ska finnas incitament för forskning och även för utveckling av läkemedel. Samhället är helt beroende av att industrin och andra aktörer gör dessa omfattande och kostsamma investeringar i forskning. har samhället bidragit väldigt mycket i och med att staterna, och inte minst EU, har gått in för att finansiera och ta en risk. Därför har också forskningen kunnat gå så snabbt kring det här aktuella vaccinet. är vaccinet framme, och vilka ska då få ta del av det? Då handlar det om det immaterialrättsliga regelverket, som vi har diskuterat här. Det har lyfts vid flera kriser tidigare, som säkert också känner till eftersom hon kan området. När det kommer en kris är det helt förståeligt att man vill gripa in och se till att hitta lösningar för att fler snabbt ska få tillgång till den aktuella medicinen. Det är helt förståeligt att det är så också i det här fallet. Vad kan man då göra, och vad kan man göra för att använda det regelverk som ändå finns? Jag skulle vilja säga att det som man kallar för flexibilitet enligt är skrivningar som ger möjlighet att kräva tvångslicensiering. Det innebär att vi faktiskt kan tvinga patentinnehavarna att distribuera och sälja det patenterade läkemedlet utan deras samtycke. När vi har haft dessa diskussioner – och det pågår diskussioner inom EU – har man framför allt från EU:s sida rent administrativt framfört att man är villig att hjälpa till med sådana här ansökningar när intresse finns. Det kan också nämnas att har tagit fram manualer för ansökningarna om tvångslicensiering, och WTO säger att det inte får vara komplicerat. Det ska inte vara komplicerat. Vi måste alla hjälpas åt så att vi kan använda detta befintliga regelverk. Det är EU:s position just , och ställer sig bakom den och driver också på för att det ska vara enkelt och flexibelt. När det gäller generikatillverkningen för den inhemska marknaden i andra länder, och i så många länder som det bara är möjligt, är det självklart att vi ska försöka se till att få igång den inom ramen för detta regelverk. Jag ska verkligen som svensk handelsminister verka för att vi ska kunna använda flexibiliteterna i Tripssystemet när det blir aktuellt och när ansökningarna kommer in. Man ska också ställa krav på WTO och på EU att hjälpa till med ansökningarna. 44 (V): Jag vill börja med att lyfta fram att jag tror att de stora vaccintillverkarna kan avvara av sina patent till förmån för räddandet av liv. De kommer att ha licenser som varar . Dessutom har de redan sålt den närmaste produktionen; de har säkerställt en rätt stor vinst. Jag vill också lyfta det som statsrådet nämnde angående forskning. Jag vill påminna om att en stor del av forskningen kring vaccinerna, precis som statsrådet sa, är finansierad av skattemedel. Det är inte läkemedelsföretagen som har finansierat den. En del av forskningen hade utförts före pandemin, för den här sjukdomen existerade innan pandemin bröt ut, och en del har utförts efteråt. Som exempel kan nämnas att Moderna fick från den amerikanska staten för att forska klart om vaccinet. fick ungefär 20 miljarder både från EU och från . har fått bidrag genom att den tyska staten helt och hållet har finansierat bolaget , som har tagit fram vaccinet till . Jag hoppas verkligen att regeringen vågar göra ett eget ställningstagande under mötet då man ska besluta om och förslag och om det går igenom. Det här är ett av de viktiga stegen mot global vaccinering. Som sagt: Inget land är säkert förrän alla länder är säkra. Jag tror verkligen att vi behöver se hur vi kan både förbättra och utöka produktionen av vaccin. 45 Statsrådet (S): är ofta en tydlig, konstruktiv och aktiv röst. Vi är en påtryckande röst inom ramen för EU, så även i det här fallet. och övriga medlemsstater företräds i de här sammanhangen av EU. Det gäller bland annat det möte som hänvisar till och som ska ske inom ramen för WTO, där och förslag tas upp. Men det är klart att också har möjlighet att påverka EU:s inställning och vara pådrivande. Jag vill verkligen understryka att jag kommer att fortsätta arbetet med att låg- och medelinkomstländer måste få tillgång till vaccin. Det gäller kanske framför allt låginkomstländer och utvecklingsländer. Det måste finnas en solidarisk vision i detta. Det regelverk som finns på plats måste kunna användas flexibelt utan att man gör stora förändringar i regelverket, för det är också tidskrävande. Om vi nu har flexibilitet i regelverket och man fastnar på grund av en administrativ börda, byråkrati och så vidare är det naturligtvis inte acceptabelt. Därför är det också viktigt att säkerställa effektiviteten i regelverket och i efterlevnaden av de flexibla undantagen och de så kallade tvångslicenserna. Detta borde absolut kunna vara tillämpbart i det här fallet – inte för att vänta till 2024 eller ens 2022 eller 2023, utan självklart ska detta komma på plats mycket snabbare. Tiden är inte med oss , utan den är emot oss. Det är bråttom. Jag instämmer i detta. kommer att vara en pådrivande röst för att det här ska kunna hanteras effektivt inom ramen för nuvarande regelverk. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:306 om svenska investeringar och klimatet 46 Statsrådet (S): har ställt fyra frågor till mig. Den första frågan är: När kommer att sluta bidra till klimatkatastrofala investeringar? Den andra frågan är: Hur menar statsrådet att det kommer att ta innan regelverken för investeringar anpassas till ? Den tredje frågan är: Vad avser statsrådet att göra för att ska vara en förebild och gå före i frågan, till exempel genom att ändra regelverken redan nu? Den fjärde frågan är: Kommer statsrådet att verka för en utredning av ärendet för att stoppa denna investering? Jag delar Delgado Varas syn att klimatfrågan är en internationell fråga. ska även här ha en pådrivande roll i arbetet för en hållbar internationell handel i linje med de globala målen och . Den nya export- och investeringsstrategin som presenterades av regeringen innehåller flera viktiga insatser för att bidra till måluppfyllelsen i just . Det är viktigt att skapa positiva incitament för omställning både i och i världen. En av insatserna i export- och investeringsstrategin innebär att , det vill säga , upphöra med svenska exportkrediter till andra länders investeringar för prospektering och utvinning av fossila bränslen. Regeringen har dessutom fattat beslut som innebär att , , i samråd med , , ska redovisa hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje i med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende. Effekten av affärer på andra hållbarhetsmål inom Agenda 2030, såväl positiva som negativa, kommer att och ska vägas in i den samlade bedömningen. planerar, som nämns i frågan, en flygplatsutbyggnad. För den händelse att väljer att köpa utrustning från svenska företag har EKN och SEK skrivit ett gemensamt brev med en avsiktsförklaring om att bidra med lån respektive garanti vid eventuell export av svenska varor och tjänster till denna utbyggnad. Landet har ännu inte bestämt vilken leverantör de väljer. Flyget är en del av det globala transportsystemet, och självklart måste flyget, likt andra områden, bidra till klimatomställningen. Regeringen har, som jag redogjort för, infört flera hållbarhetskriterier inom exportfinansieringssystemet för att förhindra inlåsningar i fossilberoende. Dessa kriterier tillsammans med andra åtgärder ska stärka exportfinansieringssystemet som de också ska bidra aktivt till klimatomställningen. Vi ska nu genomföra och implementera de nya riktlinjer vi beslutat om. Men på frågan om det kommer att tillsättas en utredning för att exempelvis stoppa lån och garantier som kan gå till svenska företag för att dessa ska kunna leverera produkter och tjänster specifikt till flygplatsutbyggnader är svaret nej. När större delen av ett företags tillverkning går på export blir ett fungerande svenskt exportkreditsystem av stor vikt för att våra svenska företag – som ofta är världsledande när det gäller att utveckla produkter och tjänster som bidrar till hållbarhet – ska kunna konkurrera på samma villkor som företag i andra länder. Och exportfinansieringssystemet är viktigt för att våra svenska företag ska kunna vinna affärer i en hårdnade internationell konkurrens. Avslutningsvis finns det utifrån Delgado Varas frågeställningar anledning att göra några klargöranden kring hur det svenska exportfinansieringssystemet fungerar. Varken eller tar några skattemedel i anspråk löpande eller gör egna investeringar. SEK och EKN kan därmed naturligtvis inte heller göra några investeringar utomlands. SEK är ett statligt bolag med vinstkrav som lånar ut finansiering till svenska exportföretag, deras underleverantörer och utländska kunder. EKN är en myndighet utan löpande statliga anslag som har regeringens uppdrag att främja svensk export och svenska företags internationalisering. Detta gör EKN genom att försäkra exportföretag och banker mot risken att inte få betalt för sina varor eller tjänster av sina kunder i utlandet, så att exportföretagen kan genomföra fler säkra exportaffärer.