prot · H809146 · 2021-06-22 00:00:00 — Det görs också en bedömning att förslagen inte kommer att ha några betydande konsekvenser för markägare. Lantmäteriet kommer att behöva göra en bedömning av om ändamålet med ledningen kommer att tillgodoses på annat sätt eller om olägenheterna av upplåtelsen från allmän eller enskild synpunkt överväger de fördelar som ledningsrätten kan medföra. Det skulle också kunna innebära att ersättningen till markägare ökar och att regionnätsföretagen får ökade incitament att beakta markkabel vid planering eller en alternativ ledningssträckning i syfte att undvika konflikter med markägare som kan förlänga ledningsrättsförfarandet. I ersättningsfrågan finns det, som vi vet, diskussioner. Dem har vi säkert alla hört. Man tycker att ersättningen är för låg. Men det finns givetvis också en stor diskussion om huruvida det ska vara mark- eller luftledning. Som vi har hört här från talarstolen kommer vi att behöva båda. Vi kommer att behöva luftledning. Annars kommer vi inte att klara av det här. Förslagen i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät kommer att förkorta ledtiderna väsentligt, och i utredningen finns det ytterligare förslag som bereds. Förslagen här är de som är viktigast att prioritera för att förkorta tiderna, men det finns mer att göra. Detta innebär att det är den största tidsbesparing i elledningsbyggande som gjorts sedan fick elektricitet. Eftersom detta är den sista debatten för oss i näringsutskottet skulle jag vilja passa på att önska alla en trevlig sommar. 135 (MP): Vi är inne i en spännande energiomställning som sker både globalt och här i . Det som händer är att förnybart sopar mattan med fossilt och kärnkraft. av all ny elproduktion globalt var faktiskt förnybar. Just nu i bygger vi vindkraft snabbare än man gör nästan någon annanstans i världen. Den byggs ut i en enorm takt. Även solkraften byggs ut i rekordfart men från betydligt lägre nivåer, förstås. Bara passerar vindkraften kärnkraften i storlek i . Detta är naturligtvis i grunden väldigt positivt. Det innebär att vi får lägre koldioxidutsläpp och bättre luftkvalitet så att färre dör eller får astma. Det innebär mindre risk för kärnkraftshaverier. Sedan skapas det naturligtvis utmaningar på vägen. Det låter ibland som att vi som förespråkar förnybar elproduktion tror att det ska vara en dans på rosor. Så är det naturligtvis inte, utan det skapas utmaningar när man ska göra omställningar. Först och främst är vindkraft och solkraft väderberoende. Det skapar utmaningar för systemet. Vindkraften i har byggts framför allt i norra , medan kärnkraften framför allt läggs ned i . Detta gör att vi behöver bli mycket smartare och mer flexibla i hur vi konsumerar el. Men det ställer naturligtvis också krav på utbyggnaden av elnätet, vilket är skälet till att vi står här och diskuterar . Moderna tillstånds-processer för elnät Det här är naturligtvis en utmaning. Det tror jag att vi alla egentligen är överens om. Det tar helt enkelt att bygga ut nätet i . Men med den här propositionen tar vi ett stort kliv i rätt riktning. Det är faktiskt den största tidsbesparing som gjorts i sedan vårt land elektrifierades. Ambitionen är att halvera tillståndstiden. Och vi kombinerar det med en tredubbling av investeringarna i byggandet av nät. Att korta dessa tider är ganska komplicerat. Det handlar om regelförenklingar, om att myndigheter ska snabba på sina processer, naturligtvis, och om att nätbolagen kan vidta åtgärder utan att behöva söka ny koncession. Det är några av de saker som ingår här. Det är alltså ett stort kliv fram vi tar med den här propositionen. Och det är verkligen att vi nu får detta på plats. Med det sagt tror jag inte att vi helt ska nöja oss, utan vi ska jobba vidare. Som bland annat har varit inne på i denna debatt behöver vi ledningar till havs i mycket större utsträckning. Vi vet som sagt att vindkraften har byggts ut mest i norra och att det är kärnkraften i som läggs ned. Då skapas en effektobalans, och där behöver vi helt enkelt få in ny elproduktion. Då är det till havs som vi har den största potentialen. har satt ett mål om havsvind till 2040, vilket är ungefär i linje med vad EU säger att ska klara av när man bryter ned det gemensamma EU-målet. Men för att det ska kunna realiseras till 2040 kommer det att krävas att vi bygger ut nätet till havs. Därför är det väldigt bra att regeringen har aviserat att man har den ambitionen. Sedan får vi se vad som händer med det. Men det krävs, helt uppenbarligen. Vi behöver också underlätta för de små lokala näten, inte minst inom samma fastighet. Historiskt sett har sett ut så här: Vi har stora kraftkällor, vi har ett nät och så har vi en kontinuerlig och jämn produktion och användning av el, helt enkelt. Det ser inte längre ut så, utan vi kommer att ha ett mer differentierat system framöver. Då är det bra för systemet som helhet att vi kan få mer lokala gemenskaper för elproduktion och att de kan vara mer självständiga och så vidare. Och är det jättebra om man kan underlätta den typen av utveckling av systemet. De steg som vi tar och det som vi behöver jobba med framöver underlättar för det som är och ska vara slutmålet: förnybar elproduktion. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 136 Statsrådet (S): har historiskt stora elöverskott. följdes upp av ännu av stor export. Det är export som trycker bort fossilkraft i men som också hjälper våra nordiska och baltiska grannar att minska sitt beroende av . har en export av till eller . har gått från att vara nettoimportör av el till att vara nettoexportör av el. har de fossila inslagen i elmix minskat från . Det är en utveckling som vi ska vara stolta över. Moderna tillstånds-processer för elnät Men det finns också utmaningar. Vissa städer växer snabbare än den kapacitet som finns tillgänglig. Vi har ett effektunderskott i . Trots det ligger väl till i en europeisk jämförelse av effektsituationen. Tillståndsprocesserna för byggandet av nya elledningar är dock alltför långa och alltför krångliga. En av de viktigaste åtgärderna för att komma till rätta med dessa utmaningar är att korta ledtiderna för att bygga nya elledningar. Därför sätter vi upp målet om att halvera byggtiden för nya ledningar. Den proposition som regeringen nu har lagt på bord och som vi nu debatterar är en viktig del i det arbetet. Förslagen i propositionen kommer att leda till den största tidsbesparingen för elnätsbyggande sedan elektrifierades. Det senaste stora greppet för att korta ledtiderna togs , alltså för . Ingen tidigare regering har gjort mer för att korta tiderna för byggande av nya ledningar än vad vi gör med det förslag som ligger på bord. Vi gör också historiskt stora investeringar i elnäten. De kommande tio åren investerar i transmissionsnätet. förstärker vi budget för att anställa fler handläggare och korta handläggningstiderna, som har ökat kraftigt. Hela koncessionsförfarandet har digitaliserats för att undanröja behovet av tidsödande kompletteringar. Men jag vill också vara tydlig här i kammaren: Vi tar nu det största steget för att korta ledtiderna , men vi kommer att behöva ta ytterligare steg. står inför en ny våg av elektrifiering, och de enorma industri- och klimatinvesteringar som står för dörren ska inte hindras av onödigt tidsödande tillståndsprocesser. Vi kommer att genomföra fler åtgärder, men med den här propositionen lägger vi en god grund för kraftigt kortade ledtider. Låt mig avsluta med några ord om det vi har framför oss. står som jag nämnde inför en betydande elektrifiering av industri och transporter. Tillgången till el kommer att vara avgörande för att klara elektrifieringen och nå klimatmålen men också för att stärka konkurrenskraft som industrination. Den tid då statsminister stod på fina ekonomiska möten och sa att Swedish industry is basically gone är förbi. Jag välkomnar att energipolitiken nu debatteras och att det tycks finnas ett stort intresse bland partier av att diskutera energipolitik. Jag menar att det vore en styrka för om vi återigen kunde komma överens över blockgränserna och skapa långsiktiga spelregler för svensk industri. Men då krävs det att alla parter förmår att sätta landets intressen framför de egna. 137 (C) replik: Halverade tillståndstider vore fantastiskt, tycker jag. Det har tyckt länge, så det är trevligt att regeringen nu ansluter sig. Man kommer också att genomföra fler åtgärder. Jag blir då nyfiken på vilka åtgärder statsrådet tänker sig. I utredningen finns ju flera förslag som regeringen valt att inte ta vidare. Vad har hänt med dem egentligen? De interna näten i vindkraftsparker är ett exempel; vi kan också prata mikronät för lokala företagare. Det finns ett antal andra saker som inte finns med i propositionen. När kommer de? 138 Statsrådet (S) replik: Moderna tillstånds-processer för elnät Tack, , för frågorna! Just kanske man ska vara lite försiktig med att ställa ut löften om när produkter från regeringen kommer, men jag ska ändå säga det så att det är tydligt: Vi gick vidare med de delar av utredningens förslag som kapade ledtiderna mest. Vi ansåg att det var mest bråttom med de förslagen. Vi har inte avskrivit några av de andra förslagen. Vi arbetar vidare med dem på departementet, och målsättningen är att föra de relevanta förslagen vidare . Jag välkomnar naturligtvis om så många som möjligt av partierna i ansluter sig till målet om att halvera ledtiderna. 139 (C) replik: var det ju inte så att de åtgärder som finns i utredningen kommer att halvera tiden för tillståndsprocesserna. Statsrådet sa: Vi kommer att genomföra fler åtgärder. Hur har regeringen då tänkt? Jag förstår att det är osäkerheter och annat, men vad har regeringen för ytterligare förslag för att få ned tiderna? Vi pratar om att det tar tio till , och det som finns på bordet nu kanske kan kapa det med ett till . Då är det kvar. Vilka alexanderhugg ser statsrådet framför sig? Vi ska också komma ihåg att det finns andra saker som pekar i andra riktningen. Vi fick just en artskyddsutredning som ser ut att lägga en död hand över i princip allting. Vindkraftsparker ska vi inte tala om. Det kommer i princip att bli olagligt att göra saker oavsiktligt som påverkar fågellivet. Det blir helt orimligt. Vi har alltså i andra vågskålen saker och ting som riskerar att förlänga tillståndsprocesserna och göra det ännu svårare. Jag är fortfarande nyfiken. Statsrådet svarade ju inte på frågan: Vilka ytterligare åtgärder utöver utredningens förslag ser statsrådet framför sig för att vi ska kunna halvera tillståndsprocesserna generellt? 140 Statsrådet (S) replik: Jag svarar gärna på den frågan också, men jag vill ändå bara för protokollets skull understryka att den förra frågan ställde var vad vi skulle göra med de förslag i utredningen som inte fanns med i propositionen. Den frågan besvarade jag. Sedan vill jag bara understryka att de här förslagen halverar ledtiderna för vissa ledningsbyggen. För regionnäten kommer detta att halvera ledtiderna. Det är viktigt att vi minskar tiderna för lokalnät, för regionnät och för stamnät. Det stämmer också att vi inte når ända fram på stamnätssidan med de här förslagen. räknade utredaren med att vi skulle kunna kapa med dem. Sedan är det av snittiden, inte av maxtiden. Det är väldigt olika förslag. Jag nämnde i mitt anförande några förslag som vi har aviserat eller gått vidare med. Några av dem har vi varit överens om, exempelvis att anställa väldigt många fler handläggare på för att korta handläggningstiderna. Jag tror också att vi är överens om digitaliseringen av tillståndsprocesserna, som kommer att kapa rejält med tid. har aviserat att de gör om sitt samrådsförfarande för att minska tiderna. Moderna tillstånds-processer för elnät Jag tror dock att det kommer att behövas ytterligare insatser. Jag har noterat i debatten här att några av partierna har kommit med konstruktiva förslag. Jag välkomnar det. Jag är beredd att arbeta med alla konstruktiva parter i för att nå det här målet. Jag kan också försäkra att om den här regeringen sitter kvar med stöd av kommer vi att kunna lägga fram många bra förslag för att kapa ledtiderna för elnät. 141 (KD) replik: Jag ska börja med att ställa en fråga till , som är energiminister. Jag upprepar lite grann av det jag inledde mitt anförande med. Jag vet inte om du hann lyssna på det eftersom du kom in då, men det är mycket möjligt. Jag citerade vd , som har sagt att det krävs dramatiskt förkortade tillståndsprocesser och en välfungerande energimarknad. Hon talade då om förutsättningarna för att ska kunna utveckla teknik för att tillverka stål utan kol. Det är en fråga som är väldigt angelägen. Jag tror att alla partier vill vara med och bidra till att vi kan göra detta på bästa sätt. Men då är tillståndsprocesserna och elmarknaden en ganska väsentlig fråga för hur vi ska lyckas ta oss dit. Vi välkomnar den här propositionen, men vi hymlar inte med att vi tycker att man borde ha kunnat göra lite mer. Det är precis som den fråga som var inne på: Experter säger att man kan korta från tio till . Det är kortare ledtider som vi kan förvänta oss. hör jag ministern säga att med den här propositionen blir det kraftfulla förslag som underlättar att förkorta tillståndsprocesserna. Det förslag som ligger nu är inte så kraftfullt som jag hade hoppats på. Det finns en del förslag här också som man kan titta vidare på, men jag undrar om det finns en tidsplan och om det här bereds just nu hos er på . Jag undrar om du kan säga någonting om det. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna ledamoten om att vi pratar genom talmannen och inte använder ”du” och ”ni”.) 142 Statsrådet (S) replik: Jag ska passa på att tacka alla partier för att vi har haft möjligheten att arbeta så snabbt i med den här produkten. Det är ett av skälen till att vi klarar att lägga fram alla de här förslagen innan sommaruppehållet. Vi har jobbat jättehårt i , men och näringsutskottet har verkligen också ansträngt sig. Det ska ni ha all heder för. Ja, vi jobbar med en lång lista med olika förslag av olika dignitet. Jag tror att också känner till att vi har fått in en del förslag från myndigheterna. Som jag gav uttryck för i debatten med har vi också ytterligare förslag från utredningen att ta vidare. När det gäller dem bedömer vi dock inte kunna kapa ledtiderna speciellt mycket mer än marginellt, men det finns andra förslag som har potential att kunna göra betydligt större inverkan på ledtiderna. Moderna tillstånds-processer för elnät Med det sagt, att jag tror att vi måste göra ytterligare lagändringar, vill jag också säga att vi måste se till att jobba i hela kedjan – i kommuner, i länsstyrelser och med dem som ansöker om koncession och om ledningar – för där finns det en hel del brister som gör att tiderna dras ut. Det gör det också på när vi hanterar överklaganden. Det måste gå snabbare än vad det har gjort . Vi har förslag från länsstyrelserna om hur det ska göras vidare. Vi har gått fram med förslag om hur man jobbar tillsammans mellan länsstyrelse och kommun med elektrifieringsplaner. Det kommer att komma ett antal ytterligare sådana förslag som kommer att hamna på bord men också i regleringsbrev – och naturligtvis i den mjuka dialogen så att man förstår att det här är viktigt och prioriterat. Där det har varit viktigt, exempelvis med Hybrit, som själv nämnde, har det gått fenomenalt mycket snabbare även med den gamla lagstiftningen. 143 (KD) replik: Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag inte följde kammarens regler i min förra replik. Ministern ger här svar på en del av de frågeställningar som jag tog upp. Jag är också nyfiken på hur ministern ser på den havsbaserade vindkraften och de subventioner som man nu avser att rikta till just den havsbaserade vindkraften. Jag vet att ministern ibland har uttryckt att det inte handlar om subventioner utan om någonting helt annat, men jag håller inte med. Här har vi olika energislag som ställs mot varandra, och Energiinspektionen har återkommit till att det inte är ett marknadsmisslyckande så att man måste rädda den havsbaserade vindkraften. Därför vill jag gärna ställa frågan till ministern i det här avseendet om ministern anser att man ser det som en subvention och om det finns några problem med det man avser att göra framöver när man ändå går in med ganska stora medel för att se till att den havsbaserade vindkraften byggs ut med ganska snabb fart. Jag undrar hur det ska kunna inkorporeras i det svenska elsystemet som helhet med systemtjänster och så vidare som det energislaget kanske inte bidrar med. 144 Statsrådet (S) replik: Jag vill börja med den enkla avdelningen. De energislag som bidrar med stödtjänster kommer att få betalt för den nytta de gör. De energislag som inte bidrar med stödtjänster kommer inte att kunna få betalt, för då utför man ingen nytta som bidrar till systemet. Det är en bra grundprincip. Sedan kanske vindkraftsindustrin har en annan syn på de systemnyttor man skulle kunna erbjuda än vad har, men det kan vi diskutera . Systemtjänsterna är så utformade att bidrar de med systemnytta får man betalt för dem, annars inte. I grunden är det så med anslutningsavgifterna för den havsbaserade vindkraften också. Bidrar man med systemnytta där vi har problem med effekt och redan har starka anslutningsnoder kan man också få en nedsättning av anslutningsavgiften. Så är systemet tänkt att fungera. Moderna tillstånds-processer för elnät Det här är någonting som Socialdemokraterna, har varit överens om. Sedan lämnade ni energiöverenskommelsen, och kritiserar ni detta, men ni var ju beredda att till och med göra ett större hopp än vad det här innebär. Men även här är det faktiskt i formell mening teknikneutralt. Andra energislag skulle kunna få samma nedsättning om de gör motsvarande nytta. Det siktar på den havsbaserade vindkraften, och det gör att det är svårt att se att det kommer att vara andra energislag, men i formell mening är det inte begränsat till det. Tanken är att det ska göra nytta i systemet. Vi har en stark etablering av landbaserad vindkraft i norr, och vi behöver en större mängd förbrukare i söder. Den obalansen vill vi försöka råda bot på, och då är det här en del av det. 145 (M) replik: Jag skulle vilja börja med att säga att jag är väldigt glad för uppvaknande vad gäller behovet av balans i energisystemet, att det inte räcker med bara vind och att vi behöver så gigantiskt mycket mer elenergi. Det gläder mig. Vi har debatterat om det finns eller inte finns en brist. Vissa tider finns det ett klart överskott – där har rätt – men i perioder är det tvärtom. Jag skulle vilja säga att ingen energiform är utan konflikter. Man kan titta på gamla filmer, och det finns en svensk serie av om när man byggde ut vattenkraften i norr som visar vilka gigantiska problem det var när man lade under sig stora byar för att hela skulle få en säker energiproduktion. Naturligtvis är det så att när man nu förändrar systemet och gör vindkraftsparker eller ändrar detta på annat sätt kommer det också att leda till intressekonflikter. Då skulle jag vilja fråga hur han ska tillse att äganderätten kan beaktas i så stor omfattning som möjligt. Jag får uppgifter från personer som säger att när staten äger mark som är ett naturreservat går man förbi den marken och går över annan mark. Jag vet inte om detta är sant eller inte. Men jag undrar om detta med att så långt som det är möjligt försöka undvika konflikter. Sedan undrar jag hur ser på det här med den kommunala vetorätten. Vill ministern också att man ska köra över vetorätten hos kommunerna? Vissa partier önskar så, och därför ställer jag en rak fråga till minister om hur han ser på den frågan. 146 Statsrådet (S) replik: För protokollet vill jag först säga att den period som vi har överskott på el i kallas ”år”. Vi har överskott. Det fanns när styrde då vi hade underskott på el och importerade mycket el. Som tur är har vi lämnat den perioden bakom oss och har stora överskott på el. Om du kallar den här regeringens proposition för ett uppvaknande skulle det vara kul att höra vad du kallar den period med en moderatledd regering då tillståndstiderna för ledningar blev längre och längre och längre. Moderna tillstånds-processer för elnät Sedan ställde du en fråga om det kommunala vetot. Det sorterar inte under mig, ska sägas. Men på ett övergripande plan tycker jag att det är intressanta idéer i det utredningsförslag som förde fram där man behåller det kommunala vetot men preciserar det , preciserar att man ska ha motiv och öppnar upp för möjligheten att låta en del av de pengar som investeringen genererar stanna i lokalsamhället. På ett övergripande plan tycker jag att det är intressanta idéer, men frågan om det kommunala vetot sorterar under en annan minister. Jag vill säga det så att jag inte klampar in alltför mycket på det området. Sedan var det frågan om intrångsersättning vid ledningsrätt, som jag förstod det. Där har vi gjort så – det är väl nu – att den som får ledningsrätt på sin mark kompenseras till av marknadspriset. Det är alltså bättre att sälja till den som drar fram en ledning än att sälja till marknadspriset. Det var en förändring som jag var med och drev igenom tillsammans med och , vill jag minnas, när jag satt i bostadsutskottet som då hade frågan. Även kanske var med. Jag tror att Liberalerna drog sig ur till slut. Eller det kanske var som drog sig ur – jag ska inte svära på det, fru talman. Men det var i alla fall en stor del av den dåvarande Alliansen som drev igenom det. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill även påminna statsrådet om att vi inte använder ”du” och ”ni” utan talar genom talmannen.) 147 (M) replik: Jag är intresserad av hur Socialdemokraterna ser på det kommunala vetot, även om jag vet att har skrivit en lång utredning om detta. Det finns en finess med att kommuner kan få ersättning och att det kan komma pengar till det lokala samhället. Men det kan vara så att enskilda bönder i fjällvärlden eller norra äger mark där deras kommunalråd kommer att tycka att det är jättebra att ställa en vindkraftspark och att man, precis som i filmatisering av när vattenkraften kom till , kör över byns befolkning. får man lokala pengar till en kommun som många flyttat ifrån och som har en dålig ekonomi. Det finns vinnare och förlorare i alla system. Men jag skulle vilja att ministern bemöter lite hur man ska se på det. Det kommer att komma gigantiska satsningar på infrastruktur. Det här är nästan en allmän fråga, som kanske inte kan svara på själv. Men, hur tillser vi att den här infrastrukturen kommer till på bästa sätt och där den behövs? Samhället förändras jättemycket. Det räcker att det kommer en stor datahall eller batterifabrik, och sedan har vi ett jätteproblem med hur vi ska bemästra och bygga på med elinfrastruktur. Hur tillser vi att infrastrukturen, som energiförbrukarna ändå kommer att få betala för, kommer där den bäst behövs? 148 Statsrådet (S) replik: Moderna tillstånds-processer för elnät Jag får börja med att krypa till korset och be om ursäkt för att jag inte talade genom talmannen. Man kan tycka att jag i borde ha lärt mig den principen – men icke! Jag redogjorde i en tidigare replik för min syn på det kommunala vetot. Jag tycker att det fanns kloka inslag i resonemang. Och jag tycker att det kommunala vetot ska behållas. Men det kan också vara klokt att precisera det i fråga om tid och motivation. Den andra frågan som tog upp handlar om hur vi ska se till att den elinfrastruktur som ska tillkomma byggs på rätt ställe och att de nya stora förbrukare vi har kan ansluta sig där vi vill ha dem i nätet. Det finns två perspektiv som jag vill framhålla. Det första är att nätägarna måste göra det tydligare var det finns ledig kapacitet, så att den som står i begrepp att göra en investering snabbt och enkelt kan se var det finns ledig kapacitet, både i form av elledningar och i form av effekt. Då vet man att det kan gå väldigt fort om man investerar där. Vi måste också ha en mer framåtlutad planering när vi bygger elnät.