prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — § 1 Fråga om hänvisning av motioner till utskott med anledning av prop. 2020/21:165 Utvidgade möjligheter att utreda förlisningen av passagerarfartyget 2020/21:3979 av m.fl. (V) 2020/21:3995 av m.fl. (KD) 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Fråga om hänvisning av motioner till utskott I proposition 2020/21:165 Utvidgade möjligheter att utreda förlisningen av passagerarfartyget föreslår regeringen att det i den så kallade gravfridslagen ska införas ett ytterligare undantag från det straffsanktionerade förbudet mot dykning och annan undervattensverksamhet vid vraket. Undantaget syftar till att säkerställa att svenska myndigheter ska kunna utreda förlisningen utan att riskera straffrättsligt ansvar. Propositionen har föranlett två följdmotioner, dels motion 2020/21:3979 av med flera, , dels motion 2020/21:3995 av med flera, . Motionärerna vill att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att ett befintligt undantag som möjliggör verksamhet för att täcka över vraket ska tas bort. Motionerna bordlades vid gårdagens sammanträde. Följdmotioner får enligt 9 kap. 12 § riksdagsordningen väckas inom ramen för ärendet. I fråga om regeringens propositioner innebär det bland annat att det är tillåtet att väcka yrkanden som utgör alternativ till regeringens förslag. Om ett yrkande utgör ett alternativ får bedömas med utgångspunkt i de förslagspunkter och bedömningar som förekommer i propositionen (2012/13:URF3 s. 138 ff.). Det som har utretts i det här lagstiftningsärendet och som behandlas i propositionen avser enbart frågan om det ska vara möjligt att göra dykningar vid Estonia för att fastställa orsaken till förlisningen. Om Estonia ska kunna övertäckas eller inte har inte övervägts eller varit föremål för beredning i det här lagstiftningsärendet. Med utgångspunkt i regeringens förslag och de bedömningar som propositionen innehåller kan de motioner som har lämnats in av ledamöter från och enligt talmannens mening inte anses väckta inom ärendets ram. Talmannen bedömer därför att han enligt 11 kap. 7 § riksdagsordningen är förhindrad att föreslå att motionerna hänvisas till justitieutskottet. 2 (V): I propositionen Utvidgade möjligheter att utreda förlisningen av passagerarfartyget föreslår regeringen att det i den så kallade gravfridslagen ska införas ett ytterligare undantag från det straffsanktionerade förbudet mot dykning och annan undervattensverksamhet vid vraket. och har i var sin följdmotion föreslagit att möjligheten att täcka över det förlista fartyget ska strykas ur lagen om gravfrid. Fråga om hänvisning av motioner till utskott Talmannen anser inte att våra yrkanden ligger inom ärendets ram, men vi delar inte den bedömningen. Vi anser att regeringens proposition handlar om vad som ska vara och vad som inte ska vara tillåtet enligt gravfridslagen. Det var inte heller möjligt för partier att under allmänna motionstiden ha kännedom om att debatten om öde skulle ta fart igen eller att regeringen förväntades lägga fram en proposition under detta . Därför anser att ska behandla huruvida och motionsyrkanden tillhör ärendet eller inte. Därför yrkar jag att kammaren ska begära proposition i ärendet. 3 (KD): Även jag vill yttra mig i denna fråga. Det gäller alltså de två motioner som och har lämnat in med anledning av ändringen i gravfridslagen. föreslås att det inte längre ska vara olagligt att dyka vid Estonia i syfte att utreda förlisningen. Det är bra och behövs verkligen. Dock finns möjligheten kvar att täcka över Estonia, och därför vill vi rikta ett tillkännagivande till regeringen. Vi yrkar att frågan får gå till KU och därefter tas upp till omröstning. Denna fråga engagerar många, såväl överlevande som anhöriga. Den märkliga ordningen att täcka över med grus fick avbrytas, och vill vi säkerställa att detta inte kan komma i fråga igen. Därför yrkar vi att frågan hänvisas till KU och får tas upp till omröstning i kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. Under överläggningen hade yrkats att kammaren skulle begära proposition på hänvisning till utskott av de föreliggande motionerna. (Beslut fattades under § 12.) § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om ersättare Förste vice talmannen anmälde att (M) inträtt som ersättare för (M) för hennes ledighet –. § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2020/21:54 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från socialutskottet. § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:652 Interpellation 2020/21:652 Prostatacancer av Per Ramhorn (SD) Interpellationen kommer att besvaras längre fram. Skälet till dröjsmålet är tillfälligt förhinder att närvara i kammaren. Interpellation 2020/21:667 Interpellation 2020/21:667 Vargen som förvaltningsbar art av (SD) Interpellationen kommer att besvaras gemensamt med 663 och . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Per (MP) § 6 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2021) 181 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . betänkande 2020/21:FiU23 2020 (framst. 2020/21:RB1, framst. 2020/21:RB2 och redog. 2020/21:RR2) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Värdlandsavtal mellan och Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) betänkande 2020/21:FiU45 Värdlandsavtal mellan och Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) (prop. 2020/21:127) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 9 Samhällets krisberedskap betänkande 2020/21:FöU7 4 (M): Vi moderater har ett antal reservationer i detta ärende, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1 under punkt 1. krisberedskapsförmåga är mycket viktig, både för att hantera pågående kriser, som coronapandemin, och framtida kriser, som kan se helt annorlunda ut. Vi måste ha en bred krisberedskap som kan hantera en rad olika sorters risker och hot. En god krisberedskap lägger också grunden för ett bra civilt försvar i händelse av höjd beredskap och krig. Förbereder vi oss för krig klarar vi också kris. En stark krisberedskap handlar bland annat om styrning och ledning. Vem gör vad och när? När allt rasar, vem har mandat att kliva fram och ta över? Vem har mandat att säga till alla andra att nu gör vi så här? Det bör finnas tydligt utpekade ansvariga myndigheter för ledning och samordning av de krishanterande insatserna. har vi fått en rapport: utredning Struktur för ökad motståndskraft, som handlar om just styrning. Det ska inrättas tio beredskapssektorer, det vill säga en indelning av ett antal statliga myndigheter som ansvarar för samhällsviktig verksamhet i olika sektorer, där var och en har en sektorsansvarig myndighet. Tanken är att på så sätt skapa en organisatorisk plattform för såväl planering som operativ hantering av fredstida kriser, höjd beredskap och ytterst krig. Gott så, men i slutändan är ändå frågan: När allt rasar, vem har mandat att kliva fram? Som krislagstiftningen ser ut får regeringen besluta om skärpt eller höjd beredskap endast i händelse av krigsfara eller krig, inte vid en allvarlig kris. skulle behöva vidta åtgärder för att krislagstiftningen ska ge regeringen mandat att agera i händelse av en kris. Vi moderater anser att det måste vara tydligt i ledning och styrning hur vi hanterar tvärsektoriella frågor, särskilt under kris och krig. Vi vill se ett nationellt säkerhetsråd med placering i Statsrådsberedningen, ett nationellt säkerhetsråd som leds av statsministern och består av relevanta ministrar, ett nationellt säkerhetsråd som är en knutpunkt i frågor som rör rikets säkerhet i bred bemärkelse. Det skulle då också utgöra den centrala statliga krisledningsorganisationen. En stark krisberedskap handlar också om tillräckliga lager av livsmedel, läkemedel och sjukvårdsmateriel. Det handlar om tillgång till drivmedel och el. Tillgång till transporter och ett robust finansiellt system är andra viktiga delar. Grundläggande är naturligtvis att it-systemen inte slås ut. Ökad försörjningstrygghet är centralt för att stärka den svenska krisberedskapen, och livsmedels‑, drivmedels- och elförsörjning måste fungera under allvarliga kriser. Här behövs fler insatser för att åtgärda dessa brister. under pågående coronapandemi identifierade regeringen samhällsviktiga sektorer, däribland livsmedelsproduktionen. Vi moderater tycker att livsmedelsproduktionen ska klassificeras som samhällsviktig verksamhet också efter att den akuta coronakrisen är över, eftersom uppgiften att producera mat och livsmedel alltid måste fungera. Krisberedskap handlar också mycket om händer och fötter – om duktiga människor som gör ett bra jobb. För räddningstjänstverksamheten handlar det om att få tag i och kunna behålla brandmän och deltidsbrandmän. Den här församlingen har gett regeringen ett uppdrag – ett tillkännagivande – att deltidsbrandmännens a-kasseregler behöver förändras. har regeringen kommit med en proposition med förbättringar, men de missar tyvärr målet. Förslaget måste göra skillnad på riktigt. Med regeringens förslag kommer deltidsbrandmännen inte att få tillräcklig a-kasseersättning. Om en utryckning sker ryker all a-kasseersättning . En utryckning tar i snitt , och då borde inte gå upp i rök. Detsamma gäller vid utbildningar och materialvård, som ofta är förlagda till kvällar och . Det är ett ärende som ska debatteras i ett annat utskott, men det hör faktiskt ihop med detta. Vi behöver människor som kan fixa krisberedskap. Jag uppmanar andra partier att stödja förslaget, och jag hoppas att de gör det. är en viktig del av EU, och krisberedskap är ett område där EU kommer att satsa allt större resurser. Den hjälp som tog emot från andra europeiska länder under skogsbränderna kunde till stor del genomföras tack vare EU:s civilskyddsmekanism. behöver bejaka ett utbyggt krisberedskapssamarbete, bland annat för att vi ska klara av klimatförändringarna. Det är kostnadseffektivt att jobba tillsammans. Jag tänker på de vattenskopande plan som vi har på och som vi vill ansluta till rescEU, inom EU:s civilskyddsmekanism. På så sätt kan vi dela på kostnaderna, och har också möjlighet att använda dem nationellt. Vi har alltså brandflygplan som är baserade på . Det är jättebra. Problemet är bara att regeringen verkar ha börjat med en ny tävling: att inte stötta alls eller till och med vilja lägga ned så många flygplatser som möjligt på så som möjligt. Flyget och våra beredskapsflygplatser är oerhört viktiga för att kunna upprätthålla en bra krisberedskap i hela . Man vill lägga ned med hänvisning till att färre flyger numera, men det är lite absurt, fru talman. Det är inte så konstigt att färre flyger just , för vi ska ju hålla oss hemma för att minska smittspridningen. för mig osökt in på , som är lokaliserad till med sin flygenhet. Om läggs ned finns ingen långsiktig plan för var flygenhet skulle vara lokaliserad . är en myndighet som utför många viktiga uppdrag, bland annat gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning och brottsbekämpning. De fick en ny lag 2019. har polisen, tullen och jobbat mycket tillsammans vid många olika tillfällen i hamnar och gjort stora insatser, bland annat för att förhindra att stöldgods lämnar landet. Det är bra, men det har också visat att det finns en hel del problem, bland annat den sekretess som råder mellan myndigheter och som har försvårat det brottsbekämpande arbetet. Det finns också verktyg som får användas av en myndighet men inte av en annan, till exempel polisens applikation för registerslagningar. Det skulle vara bra om tullen och också fick använda den. Under mina olika besök hos har det framkommit att den nya lagen inte riktigt blev så träffsäker som vi hade önskat. blir det inte riktigt som man tänkt sig, och då behöver man bestämma om. Vad är det då jag pratar om? Jo, att tidigare kunde kontrollera och rapportera fritidsfiske från bryggor, öar och stränder men att de måste tillkalla polis om de anar oråd i vassen. Detta gäller också jakt på öar, där alltså inte får gripa in. Jag tror inte att det var riktigt så här vi hade tänkt oss det, fru talman, och jag tror att det är läge att bestämma om. Vi moderater vill också se en översyn av roll och arbetsuppgifter där förslag ges om hur myndigheten bör resurssätta, personellt och materiellt, för att kunna utföra sitt uppdrag. Avslutningsvis, fru talman, finns det en fråga som egentligen inte är särskilt politisk eller kontroversiell alls. Det handlar om att kunna larma 112 via sms. När en person befinner sig i en trängd, hotfull och farlig situation kan det vara svårt att ringa 112 och larma. Jag tänker närmast på utsatta barn och kvinnor och på människor som är utsatta för våld i nära relationer, hedersbrott och andra hemskheter. Man kanske sitter gömd i en garderob och inte vill ge sig till känna eller avge några ljud. Då kan det vara bra att kunna larma via sms, men finns ingen möjlighet att göra det om man inte i förväg har anmält till 112 att man har någon form av funktionsvariation. Om man sitter gömd i en garderob kanske man inte har kunnat förbereda detta. Vi moderater vill göra det så enkelt som möjligt att larma. Därför vill vi att det ska utredas hur det ska kunna gå att larma 112 via sms. Det verkar bara som om den politiska viljan saknas, men inte hos oss moderater. 5 (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 2, som bygger på kommittémotioner från våra ledamöter i socialutskottet. Vi står naturligtvis även bakom övriga välskrivna reservationer och särskilda yttranden men väljer att inte lyfta fram dessa till votering. Reservation 2 handlar om att regeringen bör verka för en gemensam nationell styrning och ett övergripande ansvar i pandemisituationer. Lagstiftningen gällande regionernas beredskap ska vara tvingande. ska det finnas ett tydligt statligt ansvar vad gäller nationell samordning och stöd från nationella myndigheter. finns det inga nationella riktlinjer för hur stora kommunernas lager av skyddsutrustning bör vara, vilket är en stor brist. Sjukvården och omsorgen styrs av en uppsättning regler som myndigheter tar fram, till exempel , Inspektionen för vård och omsorg, och , samt av lokala regler som kommuner och regioner utfärdar. I en kris måste det tydligt framgå vilken tolkning av reglerna som vården och omsorgen ska följa. Det senaste årets hantering har visat stora brister i samhällets krisberedskap. Men det här är ingenting nytt, fru talman! konstaterades att kommunikationen mellan de kommunala räddningstjänsterna och den nationella styrningen av resurserna var bristfällig. Många kommunala räddningstjänster var och är fortfarande neddragna till ett minimum. Alla räknade med att kunna få hjälp av grannkommunen vid en stor olycka eller en stor brand. När det sedan brann i stort sett överallt stod vi där med skägget i brevlådan. En lärdom som måste dras av brandsommaren 2018 och av den nu pågående pandemin är att vår krisberedskap måste vara dimensionerad för att klara även svåra kriser med egna resurser. Problemen som vi såg brandsommaren 2018 återkom när pandemin slog till på , regional, nationell och global nivå. Varken kommuner eller regioner hade tillräckliga lager av skyddsutrustning för att klara sina egna behov, än mindre för att hjälpa andra. Det fanns initialt små möjligheter att få hjälp av andra EU-länder då i stort sett alla drogs med och alla hade samma brister. Det gick till och med så långt att två av EU:s största länder införde ett exportstopp på skyddsutrustning till andra behövande medlemsländer. Slutsatserna måste bli att vår krisberedskap i huvudsak måste bygga på vår egen nationella kapacitet med en stark nationell styrning avseende resurser, samordning och kontroll enligt lagar och riktlinjer. uppfattning är att MSB ska ha huvudmannaskapet i detta arbete, naturligtvis inte utan att regeringen behåller det övergripande ansvaret. Jag vill i denna debatt även beröra våra övriga reservationer i betänkandet. Vi har en reservation som bygger på en kommittémotion från SD:s ledamöter i civilutskottet. Den går i korthet ut på att se över beredskapsplaner och lagar för att undvika situationer som inträffade när man hastigt tvingades besluta om att ändra i för att kunna etablera fältsjukhus och provtagningsstationer. Dessutom finns behov av ett nationellt grepp om krisberedskapsplaner inom stadsbyggnadsområdet för att rusta , regioner och kommuner för eventuella kommande kriser. Regeringen behöver därmed starta arbetet med framtagande av en nationell handlingsplan för krisberedskap inom stadsbyggnadsområdet. Vi har också en reservation som härrör från trafikutskottet och som berör transporter av farligt gods. Förare som varken har kompetens eller fordon med rätt utrustning utför denna typ av transporter på våra vägar . Det förekommer transporter med farligt gods som inte är skyltade, vilket är synnerligen allvarligt vid räddningsinsatser och kan innebära en risk för skada på människor och miljö. Polisens nuvarande organisation uppfyller inte målen för antalet utförda kontroller av dessa fordon. Vårt förslag är då att en särskild enhet inom polisen ska utföra fler inspektioner på våra vägar, och vi har tidigare inkluderat resursförstärkningar för detta ändamål. Denna debatt berör i huvudsak yrkanden från motioner inlämnade under allmänna motionstiden. Inledningsvis har jag berört några av dem. Vill man läsa mer om politik när det gäller samhällets krisberedskap återfinns våra övriga förslag i en rad kommittémotioner som vi presenterat i försvarsutskottet , inte minst följdmotioner med anledning av bland annat höstbudgeten och den stora totalförsvarspropositionen som det fattades beslut om . Med detta sagt går det inte att undvika att vi just nu befinner oss mitt i en pågående pandemi. Därmed är det naturligt att vi alla i detta läge lägger mest fokus på dagens aktuella samhällskris. Jag är medveten om att detta är ett motionsbetänkande, men jag tycker ändå att det hade varit klädsamt om ansvarig minister hade varit på plats för att försvara regeringens och ansvariga myndigheters misslyckanden när det gäller samhällets krisberedskap mot en pandemi, för att försvara regeringens misslyckade hantering när krisen väl var ett faktum och för att ta ansvar som minister och som regering. Om det är något som vi har lärt oss av de senaste veckornas KU-förhör är det att ingen tar ansvar, att ingen har ansvar och att ingen vill ha ansvar. Regeringen har inget ansvar och tar inget ansvar utan skyller på myndigheter, som i sin tur kommer undan genom att ansvarsdelningsprincipen i detta fall i praktiken blir en ansvarslöshetsprincip. Dessutom har vi behov av ett verkningsfullt och effektivt tjänstemannaansvar. Det är tydligt att bland alla uppdagade brister är bristen på ledarskap i denna situation det allvarligaste. Vi behöver en styrande myndighet, MSB, som har det övergripande ansvaret för krisberedskapen i . MSB behöver genom lagstiftning, budget och regeringens regleringsbrev ha mandat, befogenheter och resurser att som överordnad myndighet styra, leda, planera för och genomdriva samhällets krisberedskap. Vi behöver också en regering som kännetecknas av ledarskap, ansvarstagande, handlingskraft och sunt förnuft. Men där kan tyvärr ingen lagstiftning och inga resurser i världen hjälpa nuvarande regering. För att uppnå detta behöver vi en ny regering, och det är detta som jag kommer att jobba stenhårt för att få till stånd så att en sådan finns på plats . 6 (C): Det är en viktig debatt om betänkandet om krisberedskapsfrågor, som tangerar de grundläggande värdena för ett lands säkerhet och våra invånares trygghet. har uppmärksammat behovet av mer resurser till svensk räddningstjänst men också att räddningstjänsten behöver utvecklas så att alla i detta land oavsett var man bor, på landsbygden eller i städer, ska ha möjlighet att känna samma trygghet och säkerhet men också ha ett likvärdigt skydd. Detta innebär stora utmaningar men också möjligheter i då vi återuppbygger vårt samlade totalförsvar. När vi åker runt i landet ser vi att tillgången till räddningstjänst varierar. Beroende på var man bor är det olika inställelsetider. Vi behöver jobba i en sådan riktning att resurserna finns så nära som möjligt. För oss centerpartister är det grundläggande att stärka och arbeta med vardagsberedskapen i alla dess delar. Människor måste , precis som tidigare, kunna känna tillit till myndigheter och dem som representerar offentliga verksamheter – gemensamt finansierade verksamheter. Människor ska kunna räkna med hjälp och stöd och att det offentliga faktiskt fungerar i vardagen. Givetvis är det oerhört viktigt att vi fortsätter att lägga fokus på förebyggande insatser och att det finns ett långsiktigt, praktiskt helhetsperspektiv för att vi ska klara att hantera hela hotskalan, från civila kriser till militär aktivitet – och gråzonen däremellan. Att hela har en fungerande räddningstjänst blir alltså viktigt också för uppbyggnaden av det civila försvaret. Även hade vi stora prövningar i form av torka, missväxt och väldigt omfattande skogsbränder. Då var tidigt ute och krävde flygande resurser, det vill säga att helt enkelt skulle köpa in brandsläckningsresurser och att det skulle vara flyg. Detta har blivit verklighet, och det har varit en oerhört viktig resursförstärkning när det gäller att bekämpa både bränder och andra händelser . Detta är bra; vi måste ta många steg på vägen mot en stärkt daglig beredskap. Det gäller också arbetet med att möjliggöra för fler att gå in i deltidsbrandkåren och att stötta det lokala arbetet med att rekrytera fler till just deltidsbrandmannakåren. Där är uppgörelsen med regeringen, och Liberalerna viktig. Den handlar om att ge arbetslösa bättre villkor i förhållande till arbetslöshetsförsäkringen så att de kan fortsätta att arbeta som deltidsbrandman. Vi anser också att MSB bör få en särskild uppgift att stödja kommunerna i personalrekryteringen av deltidsbrandmän. Man bör även se över övriga viktiga och nödvändiga förstärkningar och praktiska insatser som behövs för att möjliggöra för fler att ta dessa uppdrag. Vi ser också ett fortsatt behov av att jobba med specialistutbildning för att vi ska kunna klara att bekämpa stora skogsbränder ännu bättre. Är det någonting klimatförändringarna visar är det att sårbarheterna och utmaningarna i vårt samhälle blir allt fler och att vi ofta ställs på hårda prov på olika arenor . Därför håller jag också med om att det krävs ett ledarskap som orkar se helheten och orkar arbeta långsiktigt för att se vad som behöver göras för att förebygga . Vi måste kunna hantera flera stora, omfattande kriser – inte bara en i taget. Vi måste också ha fokus på att under pågående stora kriser lära av utvecklingen och omständigheterna för att snabbt kunna vidta nödvändiga åtgärder. Jämställdhet är också en viktig fråga, och en av våra reservationer i dagens betänkande handlar om detta. En stor majoritet av brandmännen är män; är kvinnor. Här har landets kommuner kommit olika långt, och vi ser att det finns mycket att göra när det gäller arbetet för att få in fler kvinnor i räddningstjänsten. Pandemin vi upplever och står mitt i får stora konsekvenser för vårt land – för människors liv, hälsa och egendom. Vi ser också att stora brister i krisberedskapen blottas. Det är brister som emellanåt faktiskt har varit kända tidigare men som har lämnats utan åtgärd. Det är ett underbetyg för svensk krisberedskap att större utvecklingssteg tas först efter att en större kris har inträffat. Det behöver vi ha fokus på. Vi måste lära av detta och även kritiskt granska hur det politiska arbetet tar tag i dessa frågor inför kommande stora utmaningar.