prot · H80992 · 2021-03-11 00:00:00 — Hur avser ministern att agera för att säkerställa att nya föreskrifter för mediestödsförordningen inte öppnar för att MPRT villkorar mediestöd utifrån mediers rapportering när det nu ges en mer framträdande roll än storlek på upplaga etcetera? 113 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Låt mig först säga att det är mediestödsnämnden vid MPRT som har att pröva om ett enskilt nyhetsmedium uppfyller kraven för mediestöd som det uttrycks i mediestödsförordningen. Själva förordningen togs fram i en bred politisk process där alla partier var måna om att till exempel demokrativillkor inte skulle införas. Föreskrifterna har myndigheten möjlighet att besluta om. Föreskriftsförslagen är ute på remiss, och jag har givetvis förståelse för både den principiella hållning och de farhågor som till exempel Tidningsutgivarna ger uttryck för. Jag välkomnar därför denna debatt, för det är svåra frågor. Myndigheten har valt att skicka ut detta förslag på remiss, och har man att ta ställning till de synpunkter som framförs. 114 (SD): I likhet med delar av branschen hyser vi farhågor avseende framför allt risken när det gäller tillämpning och tolkning av det förslag som är ute på remiss. Om godtycklighet i det selektiva urvalet av stödberättigade uppstår när myndigheten själv tycker att regeringen har varit diffus i förordningen kan det i förlängningen hämma journalistikens handlingsutrymme och i värsta fall leda till en politiserad mediestödsnämnd. 115 Kultur- och demokratiminister (MP): En fri och oberoende journalistik är givetvis helt fundamentalt, och detta präglar mitt och regeringens arbete. Myndigheten har möjlighet att utfärda föreskrifter, och man har skickat ut förslaget på remiss. Beslut är inte fattat , utan man ska först ta del av de synpunkter och remissvar som kommer in. Det nordiska samarbetet under pandemin 116 (SD): har det funnits påtagliga problem i våra gränsområden. Bland annat har de norska restriktionerna slagit hårt mot det lokala näringslivet som ligger i anslutning till och som är direkt beroende av de norska konsumenterna för sin överlevnad. Tidigt flaggade såväl små som stora aktörer för att deras butiker gapade tomma och att de svenska stödåtgärderna inte varit tillräckliga. har det också uppstått stora problem för arbetspendlare som vanligtvis jobbar i men som blivit utestängda från landet. Det nordiska samarbetet och integrationen av regionen har stresstestats ordentligt, och regeringen har inte på ett tillfredsställande sätt löst de problem som uppstått. Avser att vidta ytterligare åtgärder på området? 117 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt aktuell och angelägen fråga! Det har, som jag sa till tidigare frågeställare, varit av prövning i det nordiska samarbetet. Jag skulle vilja säga att vi löser fråga efter fråga när de kommer. Det som vi Nordenministrar och samarbetsministrar men också de nordiska regeringarna behöver göra är framför allt att se till att vi får en bättre dialog, en bättre samverkansfunktion och en modell för samverkan i kriser. Det har visat sig att vår krisberedskap inte omfattade hela . När det gäller förmågan att påverka ett annat land och det landets beslut vad gäller gränshinder, gränsrestriktioner och så vidare tror jag inte att vare sig jag eller tror att vi kan eller vill göra detta när det gäller de andra nordiska länderna. Men vad vi däremot kan göra, vilket vi i den har gjort väldigt påtagligt , är att påverka och ha en dialog när det gäller att minimera konsekvenserna. Vi ser att detta varit lyckosamt för gränspendlarna. 118 (SD): Jag tycker att det är alldeles uppenbart att samarbetet med våra nordiska grannländer inte har fungerat i tillräcklig utsträckning under pandemin. Trots att vi nog alla är överens om vikten av ett välintegrerat där vi avlastar och underlättar för varandra har ett flertal komplikationer uppstått. Jag är övertygad om att det inte hade behövt bli så om regeringen hade agerat mer kraftfullt i frågan. 119 Statsrådet (S): Jag instämmer inte med när det gäller att vi inte har agerat kraftfullt. Vi har agerat från många delar i regeringen, och många ministrar har haft intensiva kontakter och också kunnat lösa en hel del gränsproblem. Men jag instämmer i att vi inte har lyckats hålla ihop det nordiska samarbetet under krisen, och detta visar att vi måste ha en annan modell för samverkan. Jag som svensk Nordenminister har föreslagit just detta, och jag kommer att fortsätta att föreslå det vid nästa möte och vid kommande möten så att vi får det på plats. Vi måste möta kriserna bättre tillsammans i . Frågestunden var härmed avslutad. § 9 (forts. från § 7) Svar på interpellation 2020/21:469 om sjukförsäkringen, samverkansproblem och SGI 120 Statsrådet (S): Vi måste göra det som krävs för att återupprätta tryggheten vid sjukdom och säkerställa att vi gör det vi kan för att socialförsäkringarna ska erbjuda människor den trygghet som de förtjänar i olika stadier av livet. Det är uppenbart att den utveckling som vi har haft sedan förändringarna i sjukförsäkringen 2008 har inneburit att tryggheten för sjuka blivit svagare och sämre, och det får allvarliga socioekonomiska konsekvenser. Det får också allvarliga konsekvenser för vårt samhälle. Därför är det av största vikt att vi gör det som krävs för att ändra regelverket, att vi gör det som krävs vad gäller granskningar och utvärderingar och att vi gör det som krävs vad gäller utvecklingen och styrningen av myndigheten i fråga. Alla dessa processer är igång från regeringens sida. Det som oroar mig, fru talman, är att det fortfarande verkar finnas en föreställning hos ett par partier i denna kammare om att socialförsäkringar är något ont, att socialförsäkringar ska vara inkomstkällor för andra utgifter och att tryggheten för sjuka inte är något som är bra för vårt samhälle. Det råkar vara de partier som parti vill samarbeta med. Detta väcker frågeställningar om vad som händer i en situation där dessa partier får möjlighet att sätta dagordningen för sjukförsäkringen. Kommer vi att gå ytterligare i mer restriktiv riktning i sjukförsäkringen, och vilken trygghet får de långtidssjuka och personer med funktionsnedsättning? Det är inte vackra ord som löser de utmaningar som vi har i sjukförsäkringen, fru talman, utan det är handling. Och handling, i det här fallet, innebär lagändringar. Vad jag vet finns det två partier i denna kammare som , mitt i detta läge när vi har en pandemi, har föreslagit åtstramningar i sjukförsäkringen, alltså en fortsättning och radikalisering av det mycket restriktiva synsättet på försäkringarna i vårt samhälle. Vi måste våga säga detta: Det finns en annan väg, och den vägen är att tro på försäkringsmodellen och tro på att vi har ett gemensamt ansvar i denna kammare för att göra det som krävs för att återupprätta tryggheten för långtidssjuka. Vi måste tro på att de syften som låg bakom skapandet av sjukförsäkringen, som blev allmän 1953, har tjänat detta samhälle väl, att trygghet för långtidssjuka och funktionsnedsatta är något som hela samhället vinner på och att försämringar av trygghetssystemen inte skapar incitament för arbete utan gör samhället mindre tryggt. Det är vad som har hänt . Jag instämmer i ett antal av de frågeställningar som har debatterats här, men den fråga som förblir obesvarad är: Hur ska det göras i en konstellation där två av partierna har målet att steg för steg montera ned sjukförsäkringen och utgår från den märkliga logiken att försämrad trygghet för långtidssjuka och funktionsnedsatta skapar incitament för arbete. Håller med om den föreställningen – om motsättningen mellan socioekonomisk trygghet för funktionsnedsatta och långtidssjuka och arbetsincitamentet i vårt samhälle? 121 (SD): Inställningen att man ska se socialförsäkringen som en kassako att ta pengar från verkar regeringen och Socialdemokraterna ha haft. Det var under flyktingkrisen, tror jag, som finansministern sa att det måste bli vissa neddragningar vad gäller bland annat LSS och sjukförsäkringen. Detta har vi sett konsekvenserna av. Vi håller inte med om den inställningen, utan i vår budget har vi snarare ökat resurserna till sjukförsäkringen. Om människor är långtidssjuka tycker jag inte att hot om utförsäkring är det som hjälper dem att återgå i arbete. Däremot tycker jag att människor inte bara ska lämnas därhän i långa sjukskrivningar. Vi behöver göra mycket mer när det gäller förebyggande insatser, rehabilitering och stöd. Det finns en utredning från om vad som händer efter nekad sjukpenning, och det är alldeles för dåligt stöd till människor . De får inte tillräcklig rehabilitering, och de får inte tillräcklig vård, då vi också har en vård i kris. Det finns mycket mer vi kan göra, men utförsäkring hjälper naturligtvis inte någon att bli friskare. Det är tydligt att vi har den inställningen i all vår sjukförsäkringspolitik, vilket statsrådet kan läsa i vår kommittémotion och vår budget. Nej, vackra ord löser inte sjukförsäkringen. Handling löser den. Jag sa i mitt tidigare inlägg att vi har lagt fram förslag om att regeringen ska gå vidare med de lagändringar som behöver göras och som gäller 365 och angivet arbete. När kan vi se denna proposition på bordet? Jag har inte heller fått svar på om statsrådet kan tänka sig att gå vidare med att utreda att man inte ska kunna bli nollad från sin SGI så som sker , utan att den i stället ska beräknas från ett snitt av den inkomst som man tjänat in under sitt liv och att man inte ska bli utkastad från SGI. Kommer statsrådet verkligen att ta detta på allvar, att man inte ska ramla mellan stolarna? 122 Statsrådet (S): Jag tackar för denna interpellation. Svaret är att vi kommer att agera för att driva igenom de förslag som ligger på regeringens bord, som utredningen om en trygg sjukförsäkring har lagt fram. Det är förslag som handlar om att öka tryggheten för långtidssjuka och öka tryggheten för funktionsnedsatta. Det är uppenbart att arbetstagarorganisationer, patientorganisationer och hela funktionsrättsrörelsen kräver detta för att det är fråga om grundläggande trygghet. Då är det också rimligt att vi driver igenom dessa förslag. Jag är otroligt stolt över att ändringen av regelverket för prövning vid dag 180 träder i kraft . Det är ett väldigt stort steg att vi ökar tryggheten och flexibiliteten i samband med bedömningarna av rätten till sjukpenning dag 181. Det sker så snabbt nu att det träder i kraft . Jag är noga med att understryka att de övriga lagförslag som ligger på regeringens bord, som utredningen om en trygg sjukförsäkring har lagt fram, är nödvändiga justeringar av det regelverk som vi har för sjukförsäkringen. Om vi vill ha ett minimum av trygghet för de långtidssjuka bör dessa förslag drivas igenom, och det är också regeringens inriktning. Vi jobbar just nu med dessa förslag. Det är av högsta prioritet för regeringen att arbeta med dessa regeländringar parallellt med det arbete som vi har vad gäller utvecklingen av styrningen av , där vi har en ny styrelse, och särskilda uppdrag som har fått i frågan om hanteringen av sjukförsäkringsärenden – utredningarna i sjukförsäkringsärenden. Jag är övertygad om att regeländringar i kombination med utvecklingen och styrningen av verksamhet sammantaget kommer att leda till en bättre sjukförsäkring med trygghet för de människor som behöver stöd av denna förmån. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:391 om nationell kunskapsuppföljning under coronapandemin 123 Utbildningsminister (S): har frågat mig hur jag anser att alla elevers kunskapstapp ska synliggöras, och vilka åtgärder som jag ska vidta. Skolan är avgörande för elevernas framtid. Vi vet att skolan är viktig för barns och elevers lärande, trygghet och hälsa. Regeringen arbetar därför kontinuerligt för att stödja skolorna under pandemin och för att kartlägga hur covid-19-pandemin påverkat utbildningen. När det gäller de nationella proven vill jag poängtera att det är som fattar beslut om proven ska genomföras eller inte. beslut att ställa in de nationella proven är inte önskvärt, men nödvändigt. bedömer att det, med anledning av stor frånvaro och smittskyddsaspekter, inte finns tillräckliga förutsättningar att genomföra proven på ett sådant sätt att syftet med dem uppnås. Det är en svår avvägning att besluta om att ställa in viktiga tillfällen för bedömning av elevers kunskapsutveckling. bör man hålla i minnet att syftet med de nationella proven främst är att stödja betygsättningen. De är inte konstruerade för att följa kunskapsutvecklingen . Beslutet att skjuta fram 2021 till 2022 är fattat av , tillsammans med de deltagande Pisaländerna. Många länder har inte haft möjlighet att genomföra den planerade förstudien , och många länder skulle heller inte ha möjlighet att genomföra provet detta år, bland annat på grund av att eleverna inte får undervisning i skolans lokaler. Jag beklagar att inte kan genomföras som planerat, men är det orealistiskt att kräva av lärare och elever att såväl nationella prov som ska genomföras som vanligt i när i princip ingenting annat är som vanligt. Jag är orolig för de konsekvenser som pandemin får för elevernas kunskapsinhämtning. Därför måste undervisningen få stå i fokus. Skolan behöver fokusera på att eleverna får den undervisning de behöver och har rätt till för att kunna nå kunskapskraven i skolan och för att pandemin inte ska påverka deras lärande negativt för . har sett till att skolorna får tillgång till betygsstödjande bedömningsstöd som lärarna kan använda sig av. Liksom nationella prov ska dessa bedömningsstöd stödja läraren att göra en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra stödjande insatser med anledning av pandemin samt följa upp dess konsekvenser och utvärdera de åtgärder som vidtagits. I uppdraget ingår att ta fram specifikt stöd för att underlätta delar av utbildningen som är särskilt svåra att genomföra under pandemin. ska även granska den fjärr- och distansundervisning som bedrivits och bedrivs samt undersöka vilka konsekvenser den undervisningen får för elevernas förutsättningar att nå målen och för deras hälsa. Det bästa hade naturligtvis varit om de nationella kunskapsmätningarna hade kunnat genomföras som vanligt. Men det har inte varit och är inte som vanligt detta läsår. Jag kommer fortsatt att noggrant följa hur pandemin påverkar elevernas kunskapsutveckling. Svenska elever har inte haft samma goda förutsättningar för sitt lärande . De kommer inte att lämnas ensamma att hantera den bördan. Tillsammans får vi göra det bästa av situationen, något som inte minst lärarkåren visar prov på . 124 (M): Jag tackar skolminister för svaret. Redan före pandemin var jag och vi moderater oroliga över situationen i svensk skola. Vi vet hur arbetsmarknaden ser ut i . Man måste ha minst gymnasieexamen och gärna mer för att få ett arbete. Ändå har vi en skola som lämnar över 16 000 elever utan gymnasiebehörighet och utan grundskoleexamen. Sedan pandemin kom har elever och skolor haft en otroligt svår situation med stor frånvaro bland elever och lärare, inställda lektioner och såklart moment som inte kan genomföras. beslutade att skjuta upp årets Pisaundersökning . Det tycker jag är väldigt olyckligt, eftersom provet kunde ha gett kunskap om kunskapstappet i realtid. beslutade också att ställa in årets nationella prov för alla årskurser utom årskurs 3. Det är så allvarligt att nu har kommit till utbildningsutskottet . De vill att vi ska se till att de slipper sätta betyg i alla årskurser, eftersom de inte anser sig ha något underlag på barnens kunskaper. Vi moderater är djupt oroliga över de konsekvenser som denna pandemi får när det kommer till elevernas kunskapsinhämtning och kunskapstapp. Jag har därför i min interpellation frågat utbildningsminister hur hon anser att alla elevers kunskapstapp ska kunna synliggöras och vilka åtgärder ministern vidtar. I svaret berättar skolministern om hur och Skolinspektionen via olika huvudmän följer en del av arbetet. Men det är ingen som följer elevernas kunskapstapp. Jag vill fråga skolminister hur man ska följa varje elevs behov av att få hjälp med sin kunskapsskuld och vilken skuld det har blivit. 125 Utbildningsminister (S): Jag vill börja med att tacka för att hon sätter fingret på en väldigt öm punkt. Det är otroligt viktigt att varje elev som lämnar skolan har med sig de kunskaper som behövs för att klara sig i vidare studier, på arbetsmarknaden och i livet. Därför måste vi satsa hårt på att eleverna får med sig dessa kunskaper i gymnasieskolan. Men, fru talman, för de elever som inte klarar gymnasieskolan i ett enda kliv måste vi ge möjligheter att ta igen det senare med flera steg. Det är skälet till att regeringen har byggt ut och ökat antalet platser i komvux och i folkhögskolan. Jag vill särskilt betona folkhögskolans stora vikt för att se till att de elever som inte har klarat skolan får en chans att se hur det är att lyckas i skolan. Där har folkhögskolan med sin pedagogik och med sin inställning till eleverna visat sig vara en väldigt bra väg för elever som behöver en andra chans och en annan chans. Antalet platser vi har byggt ut folkhögskolan, komvux, och högskolan med är imponerande. Det är väldigt bra i dessa tider, när vi står mitt i en pandemi där så många elever går ut från gymnasieskolan och och kan komma att behöva täppa igen kunskapsluckor framöver. tar också upp behovet av att det finns ett betygsstöd för lärarna, det vill säga ett stöd för att sätta rätt betyg på varje elev. Jag kan väl säga att jag delvis håller med därvidlag – det är viktigt att lärarna får det stödet, och det är viktigt att ser till att det finns betygsstödjande material till lärarna. är en av lärarens kärnarbetsuppgifter att bedöma och betygsätta. Det måste läraren kunna i vanliga fall. Också med nationella prov har ju läraren ytterst på sitt ansvar att sätta rättvisa och likvärdiga betyg. Det görs med stöd av de nationella proven men med den egna yrkesskickligheten som den absolut sista garanten. Jag är medveten om att lärarnas arbete med och uppgift att sätta betyg är extra svår under ett pandemiår, fru talman. Det är mycket som är extra svårt under ett pandemiår. Den enda invändning jag har när det gäller sakuppgifter i det nämner är att skälet till krav på att slippa sätta betyg i vissa årskurser under det här året är, som jag har uppfattat det, att man söker sätt att lätta lärarnas arbetsbörda. Jag har inte hört säga att betygsättningen är för svår för deras medlemmar under detta år. Det är nämligen en kärnuppgift också för och de andra organisationernas medlemmar. Vi har ett besvärligt läge i svensk skola. En av svårigheterna är att sätta betyg när vi inte kan hålla nationella prov, men jag ser inte hur man kan komma åt det problemet utan att lägga på lärarna en mycket stor administrativ börda. Därför blir min slutsats att det bästa vi kan göra är att ge lärarna så mycket tid till undervisning som möjligt – skala bort så mycket vi kan av projekt och utvecklingsarbeten, till exempel de nya kursplanerna, och i stället se till att så mycket som möjligt av lärarnas dyrbara arbetstid under det här pressade året kan gå till undervisning. Det tror jag är det bästa sättet att åstadkomma likvärdiga och rättvisa betyg, fru talman. 126 (M): Det är inte betygen jag tycker är det viktiga. Jag tycker att de är ganska ointressanta i den här pandemin. Det som däremot är viktigt för mig och det jag tycker är så oroande är elevernas kunskapstapp och hur vi ska få reda på varje kunskapslucka som varje barn har. Jag vill inte nu tänka på hur vi sedan ska kunna kompensera skulden genom att hitta lösningar med fler platser på komvux och folkhögskola. Det välkomnar jag självklart också, men det är ju bland barnen som går i nu som vi måste se vad det finns för kunskapsluckor – och hur vi åtgärdar dem så fort som möjligt. Jag har tittat på hur andra länder gör, och det är väldigt imponerande. Jag tycker att man kan få många bra idéer. I andra länder kraftsamlar man verkligen för att minska kunskapsskulden. I till exempel , som har bra resultat, har man – förutom nationella prov och examensprov som genomförs i alla fall – elektroniska diagnostiska test där lärare kan upptäcka varje barns kunskapslucka. Man har dessutom interna utvärderingar på skolorna, och utvecklar man ännu mer e-tester för att kunna mäta kunskapsluckorna hos varje elev. I har man lagt för att anställa pensionerade lärare, anställa speciallärare och utöka lärares arbetstimmar. Man har avsatt ytterligare för att säkerställa kvaliteten i skolan och alla barns möjligheter. I har regeringen tillsatt en expertgrupp precis under regeringen som följer skolornas arbete. Där har man infört en återhämtningspremie för de skolor som har infört någon sorts nationella undervisningsprogram för de mest sårbara eleverna. Man har i dessutom delat ut 1,3 miljoner digitala enheter – datorer, Ipadar och routrar med wifi-uppkoppling – till de barn som inte kan delta i fjärr- och distansundervisning därför att de inte har tillgång till tekniken. I har vi moderater begärt att vi ska följa varje barns kunskapsluckor. borde få i uppdrag att utföra någon form av test så att alla barns behov kan mätas. Vi har föreslagit att skolhuvudmännen ska skanna av vilka barn som inte har tillgång till tekniken, så att vi kan hjälpa till så att alla barn kan vara med på fjärr- och distansundervisning. Vi har också föreslagit att man kan försöka anställa pensionerade lärare, lärarstudenter och andra för att hjälpa till att öka antalet timmar i skolan så att barnen kan ta igen sin undervisning. Allt detta avslår Socialdemokraterna. Jag tycker att vi inte gör det som andra länder verkar göra och som de förstår allvaret i, fru talman och utbildningsministern. Vi måste se till varje barns behov , och till varje barns rätt till skolundervisning. Vi måste försöka fylla luckorna så fort det bara går – inte , när de är i folkhögskole- eller högskoleålder. 127 Utbildningsminister (S): Tänk om jag kom från ett annat land och skulle beskriva vad som gjordes i under pandemiåret! Då skulle jag börja med att berätta om den skolmiljard som regeringen tillsammans med samarbetspartierna har sett till att har kunnat fatta beslut om. Den betalas just nu ut till skolor. Jag hade också kunnat berätta att regeringen har infört möjligheter för till exempel pensionerade lärare och lärare i riskgrupp att utföra undervisning hemifrån om det inte är lämpligt att komma till skolan. Jag hade kunnat berätta att vi behåller nationella prov i årskurs 3 av det enkla skälet att de behövs just för diagnostikens skull och för att vi ska kunna följa elevernas tidiga läs- och skrivutveckling. Proven utgör en pusselbit i den läsa-skriva-räkna-garanti som gäller. Jag hade kunnat berätta att vi har beslutat att hålla distansundervisning men med möjlighet för elever med behov av särskilt stöd att komma in till skolan. Vi ger möjlighet för elever som gör praktik att komma in till skolan och möjlighet för elever som gör prov och prövningar att komma till skolan. Jag hade kunnat berätta om de stora satsningar på en-till-en som har inneburit att en mycket stor andel av gymnasieelever och högstadieelever har tillgång till olika former av enheter. Jag hade också kunnat berätta om den möjlighet som finns för elever utan till exempel bra uppkoppling hemma att komma in till skolan och vara där och plugga på distans. Framför allt, fru talman, hade jag dock berättat att är det land som har hållit öppen under nästan hela pandemin. Vi har gjort det möjligt att stänga skolor och gå över till distansundervisning om det behövs av regionala skäl, av smittskyddsskäl eller för att det är mycket smitta på en skola. Jag hade också berättat att regeringen gjort allt detta med stöd av en speciell lagstiftning, som togs fram i bred enighet och i gott samarbete med .