prot · H809114 · 2021-04-27 00:00:00 — Ju längre godset får stå och vänta på att komma in i hamnarna och skeppas ut, desto attraktivare blir det att ta transporten på lastbil. hinner man då , vilket är ganska långt, medan containern kanske står på ett sidospår och väntar på att få åka in i hamnen. Det finns alltså massor att göra om man bara vill. Jag tänkte också fråga infrastrukturministern vad den nationella samordnaren har kommit fram till. Vad har det kommit för förslag? Jag har tidigare berört satsningen på en transportkedja mellan hamnen i och hamnen i . Det är en ganska kort sträcka. Men visade det sig att det kostade att skicka ett fartyg denna lilla sträcka. Det är ett perfekt samarbete mellan två hamnar, men det är för dyrt. Det är för dyrt att frakta med båt. Jag har också ett gammalt exempel som jag tyckte var lysande, nämligen att Hamn köpte ägarandelar i Hamn. Det samarbetet är inte längre kvar, men det är ett lysande exempel. Då kan man till exempel skicka gods med järnväg eller via fartyg mellan dessa noder. Här handlade det om och . är också strategiskt. Men som sagt var, infrastrukturen till och från hamnarna är superviktig. Jag saknar satsningar. Jag ser ingenting i svaret om detta. Satsningarna på slussar och inre vattenvägar kommer precis i grevens tid. Om man inte gör akuta satsningar måste vi stänga ned våra inre vattenvägar. Det är alltså positivt med satsningar, men när sätter ministern spaden i backen för slussarna? 42 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar engagemanget. Men låt mig ändå vara tydlig med att det väl aldrig har satsats så mycket som på vare sig infrastruktur, järnvägen eller för den delen sjöfarten. I den första nationella planen, som jag lade fram 2018, gjorde vi en tredubbling av satsningarna på sjöfarten – för att inte tala om de kraftiga satsningar vi gör på järnvägen, kombinerat med godstransportstrategin, där vi verkligen talar om hur vi ska få tydliga stråk ned till hamnarna, gärna elektrifierade också, antingen det är med järnväg eller med självkörande fordon. Det kan innebära fantastiska möjligheter till helt fossilfria transporter. tänder också sjöfarten till. Till exempel väljer att investera i utveckling av elektrifierade färjor. Det är klart att det skapar förutsättningar för den omställning som är så viktig för . Problemet för och är att när ni får möjlighet att precisera er, till exempel i er motion om infrastruktur senast, handlar det bara om vägsatsningar. Där fanns inga järnvägssträckor alls. Vill göra mer satsningar på järnväg är ni välkomna, för det behövs. Vi behöver säkerställa att hela godstransportkedjan fungerar väl. Sedan har vi frågan om incitament. Även om det finns en och annan dieseltruck kvar i några hamnar ska man ändå vara medveten om att väldigt många tar ett stort ansvar , först med HVO och sedan med elektrifiering. Vi har hamnar som tydligt har insett detta och vill vara med och ta steget mot ett fossilfritt samhälle. Då är jag inte så imponerad av det förslag som lägger fram, alltså att lägga åtskilliga miljarder på att sänka bensin- och dieselskatten. Vore det inte bättre att använda de resurserna till att förstärka järnvägen eller att säkerställa att elektrifieringen går fortare? Ni håller ju krampaktigt fast vid det gamla fossilsamhället eller för den delen vid populistiska förslag om sänkt bensinskatt i stället för att hjälpa till att skapa verktyg så att hela kan ställa om. Det är ju detta som är utgångspunkten. Vi vet att vi behöver ställa om, men vi måste se till att det är möjligt. Det ska vara möjligt i städer och på landsbygden, för hamnarna, för flyget och för sjöfarten. Det är ju där hela processen med Fossilfritt har funnits. Tillsammans med katalysatorn från regeringen, , och branscherna tar vi fram ambitiösa program för omställning. Var finns i den debatten? Ni har företrädare som ibland öppet är klimatförnekare, och ni lägger i huvudsak resurserna på sänkt bensin- eller dieselskatt. Allvarligt talat, , som jag ändå uppfattar som en person som är engagerad i transportpolitiken och sjöfartspolitiken, kom igen nu! Se till att lägga fram lite ambitiösa förslag även från om att elektrifiera sjöfarten! Se till att vi kan ställa om med mer järnväg och mer sjöfart, så att vi klarar klimatmålen, för det är ju det som behöver! Regeringen lägger nu fram en proposition med till infrastruktur. Vi har aldrig föreslagit så stora resurser. är det upp till att ställa sig bakom, och jag hoppas att det är viktigare än skattesänkningar. Jag hoppas att det också innebär att ger klartecken till fortsatta satsningar på farledsfördjupningar, för de är viktiga, och på väg- och järnvägsinfrastruktur så att vi kan få fungerande kedjor till fantastiska Hamn, på tal om det, och hamnarna i , , eller var vi än är. Det är så ska utvecklas, inte minst tillsammans med den nationella samordnaren för sjöfart, , som gör ett otroligt gott jobb för att öka sjöfartens andel av godstransporterna. 43 (SD): Man kan i alla fall inte förneka att infrastrukturministern är en skicklig debattör. Inte ett enda svar fick jag på vad den nationella samordnaren har gjort för att öka transporterna. Jag fick inte höra ett ljud om infrastrukturen till och från hamnarna, utan det handlade om satsningar på fossilfritt eller inte fossilfritt. Detta måste jag tolka som att ministern inte har någon plan för hamnarna. Jag vet att ministern brinner lite lätt för sjöfarten, och jag ska ta upp det i nästa interpellationsdebatt och tänkte därför inte gå in så mycket på det . När det gäller hörde jag ingenting, men vi måste få igång infrastrukturen till hamnarna för att klara av verksamheten. Jag satt och lyssnade på ett seminarium där jag trodde att jag kunde delta men fick ingen möjlighet att ställa en fråga, vilket kanske var unikt för mig. Företrädare för uttryckte att man bara skulle satsa på corehamnarna. Som ministern vet har vi kanske upp till 100 hamnar med industrihamnar och så, men vi brukar säga att vi har lite över 50 hamnar i . Är det också ministerns tanke att bara satsa på de större hamnarna? Eller ska vi också göra det möjligt för de små att fungera? Corehamnar har rätt att söka EU-medel. Har ministern funderat på om eller Infrastrukturdepartementet skulle kunna bistå hamnarna med kompetens för att söka dessa medel? Det är nämligen ingen helt enkel process. 44 Infrastrukturminister (S): tycker att han inte fick svar, men jag tycker att jag svarade tydligt på frågorna. Men kanske är det jobbigt för att behöva stå till svars för bristen på klimatpolitik, och det kan jag ha respekt för. Men det är synd. Kom igen, alla partier borde kunna bättre. är ett föredöme internationellt, och jag tror att svenska folket är djupt engagerat i att vi ska ligga först när det gäller klimatomställningen. Det kommer att skapa jobb, hopp och framtidstro. Jag får ta åt mig berömmet att jag ”brinner lite lätt” för att citera . Jag tackar för det, för det gör jag verkligen. Jag brinner ordentligt för sjöfarten. Därför har vi tredubblat investeringen i farleder, dubblat forskningsmedlen för sjöfarten, ökat inflaggningen och gjort stora insatser för att inte minst lyfta fram hamnarnas roll i det svenska transportsystemet. ställde en fråga om hamnarna, och det är en intressant fråga. Vi har väl ungefär 54 hamnar, och sedan tillkommer det en del industrihamnar och liknande. En gång i tiden fanns tankar om att centralisera, slå ihop hamnar och kraftigt reducera antalet hamnar i . Det var utan tvekan inriktningen på en del av politiken i under . Jag tror att är förbi. Exportnäringen behöver kanske inte samtliga hamnar. Här är farledsdjup för stora skepp ute i världen en sak. Men inte minst utmärkta jobb med 62-punktshandlingsprogrammet och annat visar vilken fantastisk möjlighet hamnarna skulle kunna vara också för att avlasta vägnätet och järnvägsnätet för våra interna transporter med smart logistik. Det talar snarare för att vi ska upprätthålla och bibehålla funktionaliteten och kanske också se till att automatisera och förenkla hamnverksamheten. Det är här hamnarna kommer in. De har en nyckelposition i det svenska transportsystemet framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:647 om svensk flagg inom sjöfarten 45 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen gör för att öka inflaggningen av fartyg till svensk flagg och i övrigt stärka den svenska sjöfarten. Jag vill inleda med att understryka att antalet svenskflaggade fartyg är en viktig fråga med stor betydelse för varuförsörjningen, sysselsättningen och landets krisberedskap. Därför har regeringen arbetat med att stärka sjöfartens konkurrenskraft genom att öka andelen sjöfart av godstransporter genom överflyttning från väg till sjöfart. Inom ramen för regeringens godstransportstrategi har en nationell samordnare tillsatts med uppdraget att främja svensk sjöfart, och vi har pekat ut fler inre vattenvägar. Vi har dessutom förlängt ekobonusen, och under den rådande pandemin har regeringen beslutat om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd för att sjöfarten ska stå sig stark även efter pandemin. Det är exempel på insatser som stärker svensk sjöfarts konkurrenskraft som det skapar förutsättningar för den gröna återstarten av ekonomin efter krisen. 46 (SD): När jag hörde interpellationssvaret tänkte jag tillbaka på min far när han var stressad. När jag som liten ville höra en godnattsaga fick jag en kortversion: ”Det var en gubbe som skulle hämta salt. Det var allt.” Det är ungefär det jag hör i svaret. Det finns inga förslag. Ekobonusen är en tillfällig bonus för dem som väljer att flytta över gods. Anpassat sjöfartsstöd är jättebra under coronakrisen. Men jag ska utöka historien och förklara för infrastrukturministern vad sjöfarten behöver. Av vad jag har kunnat utröna finns en stark önskan om att ändra stämpelskatten till en stämpelavgift och att nettomodellen återställs – en modell som regeringen skalade av för att införa tonnageskatten. Tonnageskatten är uppskattad, men sjöfarten vill också se en utökad tonnageskatt. Det hade varit lämpligt att inrätta ett sjöfartsråd. finns en nationell samordnare, som jag hoppas tar på sig denna roll. Vi kan se över lotskostnader, farledsavgifter och finansiering. Vi kan utöka inlandssjöfarten och kustsjöfarten. deltog infrastrukturministern och jag när Svensk Sjöfart firade inflaggningen av det hundrade fartyget. Hur många svenska fartyg finns det ? Jo, 100 stycken. Det har inte ökat alls. Att döma av infrastrukturministerns svar ser det inte ljusare ut framöver heller, för man tar inte tag i problemet. Ekobonusen är tillfällig för överflyttning. Jag vet inte om ministern kan svara på hur många svenskflaggade fartyg som har tillkommit efter denna insats. Hur många fartyg har blivit svenskflaggade efter att man har anpassat sjöfartsstödet? Jag vill säga att detta stöd är väldigt viktigt, speciellt nu under pandemin när man tvingas lägga upp fartyg. Varför ser man inte över stämpelskatten och gör om den till en avgift? Om det inte flaggas in några svenska fartyg får vi ju ingen stämpelskatt. Det är alltså mer eller mindre ett nollsummespel. Att återställa nettomodellen medför ingen direkt kostnad. Det är som man får höja. Tonnageskatten har vi haft ett tag. Regeringen lovade att se över den. Sker det , ? Sker det en översyn av tonnageskatten, eller har man glömt av den? Det är några frågor jag vill ha svar på. Sedan när jag ändå håller på: I min tidigare interpellationsdebatt fick jag aldrig reda på om ministern tycker att det är rimligt att en transport med fartyg mellan och ska kosta 100 000. 47 Infrastrukturminister (S): Det är inte jag som sätter priset på transporter mellan och , utan det är en marknad. Däremot är det fascinerande hur , inom loppet av kanske , bränner i väg 30–. Det är ungefär den kostnad som säger att vi glatt ska kunna betala, detta i ett läge där vi lagt på pandemiåtgärder. När transportsystemet har drabbats har vi kunnat göra extra insatser, inte minst sjöfartsstödet, för att upprätthålla och stärka svensk sjöfart under en svår kris. Det kan vara så att och har väldigt mycket mer pengar än alla andra. Så kan det vara, men som regering ska vi prioritera och vara tydliga med vilka insatser som är viktigast. Vi har säkert valt att stödja sjöfarten mer än många andra transportslag när det gäller att utveckla infrastrukturen. Jag redovisade tidigare hur vi i den nationella planen såg till att öka insatserna för farledsfördjupningar, hur vi reformerade tonnageskatten och hur vi på många andra olika sätt har stärkt sjöfarten, inte minst med den nationella samordnaren. Och var så säker – regeringen planerar och kommer att göra fler insatser för sjöfarten! Vi kommer däremot inte att utan tydlig prioritering och kostnadsstyrning säga ja till åtgärder som kostar 30–. är ett exportberoende industriland. Vi är väldigt angelägna om att vi ska bibehålla konkurrenskraften. Vi måste, precis som när det gäller industrin och de fantastiska godsmöjligheterna, stärka konkurrenskraften för svensk sjöfart. Det kan vara tufft ibland, eftersom många länder subventionerar sin sjöfart. Vår konkurrenskraft ska inte ligga i att försämra villkoren för dem som arbetar inom sjöfarten, dumpa priserna eller strunta i klimatkraven, utan vi ska vara lite bättre och lite vassare på logistik, på intermodalitet och ny teknik. Det förstår , det förstår och det förstår många progressiva hamnar. Jag tror att detta måste vara utgångspunkten när vi stärker och utvecklar svensk sjöfart. För att återknyta till den förra interpellationsdebatt som jag hade med blir det ett bekymmer att svar på detta är att sänka bensinskatten och dieselskatten och se till att det blir ännu billigare att ta andra alternativ än sjöfarten. Där lägger ni era miljarder, . Ni finansierar inte förslag på sjöfartens område i era budgetförslag, enligt vad jag har läst , utan ni väljer att lägga det mesta av pengarna på sänkt bensinskatt. På vilket sätt kommer sänkt bensinskatt att stärka svensk sjöfart, ? 48 (SD): Återigen ser man att när inte har några svar går han på sänkt bensinskatt. 30–40 miljarder, slänger han ur sig. Det gäller att prioritera, säger han. 150 miljarder skänktes ganska till EU. Det är en prioritering. Detta sa vi nej till. Dessa pengar hade vi lätt kunnat satsa på till exempel infrastruktur och sjöfart. Jag ska inte gå in på detta , men det handlar om prioriteringar. Jag är inte lika säker som infrastrukturministern på att de åtgärder som jag läste upp når upp till dessa summor. Där har vi olika syn. Att se över lotsplikten och kostnaderna behöver inte vara jättedyrt. Vi kan till exempel se att lots blir ett bristyrke . Väldigt många fartyg tvingas vänta på lots, och det är inte hållbart. Där är det väldigt viktigt med distanslots. När det gäller farledsavgifterna är det, om vi vill ha igång en sjöfart på riktigt, viktigt att vi kan använda kustsjöfarten, där man åker från hamn till hamn utan att ålägga en massa kostnader. Om ett fartyg inte går in till en hamn hämtar det heller inte containrar eller annat gods. Jag fick en liknelse om en buss, och det är som med ett fartyg. Om man åker i en buss och ser att det är tre passagerare och man inte tjänar tillräckligt med pengar på dessa tre passagerare åker man vidare. Vilken ilska detta väcker hos de stackare som står i ur och skur och väntar på bussen. Ungefär så är det med sjöfarten. Vi måste in och hämta godset i stället för att åka förbi. Som sagt, återigen: Vad gör vi för inflaggningen? Ekobonus hjälper inte. Sjöfartsstödet hjälper inte. Stämpelskatten kommer att hjälpa. Att återställa nettomodellen kommer att hjälpa. Att utöka tonnageskatten kommer att hjälpa. Inget av detta har jag sett att infrastrukturministern har berört. Sedan finns det naturligtvis en hel del andra åtgärder. Vi kan snacka om sjöfart och klimat. Då måste det vara väldigt bra om vi har svenska fartyg där vi kan ha svensk utbildning och där vi kan styra de svenska fartygen till att använda bra drivmedel. Det anser i alla fall jag. 49 Infrastrukturminister (S): När det gäller det sistnämnda, att utveckla svensk sjöfart, gjorde vi en ordentlig satsning på forskning om sjöfarten. Man kan konstatera att den , när vi har skjutit till medel från statens sida, har inneburit att vi har en del riktigt spännande projekt där vi hjälper sjöfarten att ta del av forskningsmedel och forskningsprogram för att kunna ställa om och kanske utveckla elektrifierat flyg. Jag tror att har elmodeller där man dessutom vill använda segel. Det är så vi ska arbeta i . Vi ska skjuta till resurser så att vi utvecklar det som stärker konkurrenskraften och som klarar klimatomställningen. Där finns inte med på kartan. Det är därför jag lyfter upp frågan om bensinskatt. Jag förstår att detta är väldigt jobbigt för och . Ni har kvar förslag som bara handlar om att titta tillbaka på det gamla och leva populistiskt på människors missnöje i stället för att vara med och utveckla det som bygger starkt och skapar nya jobb. Att vi ihop från politiken, forskningen och näringslivet tittar på hur vi ska utveckla framöver är det som gör starkt som industrination. Jag ska göra en liten utvikning om detta. Titta på investeringarna i norra – Hybrit, stål utan kol, Northvolt, och ! Det är nästan 1 000–1 500 miljarder i investeringar i hållbar teknik. Jag har inte hört vara drivande i att vi ska utveckla den typen av teknik. Det är vi som regering som har sagt att vi måste säkerställa att blir ett land som har förnybar energi och som kan konkurrera med omställning och ligga längst framme. Och visar det sig att världens fordonsproducenter vill ha stål utan kol. Man vill ha en ökad batterikapacitet därför att man tror på elektrifieringen. Det kanske visar sig att investeringarna gör att inte bara nyindustrialiseras utan också växer, med jobb och sysselsättning, och hjälper världen att klara klimatomställningen. Det är därför jag tar upp klimatfrågan. Den är viktig, och där har sjöfarten stor betydelse. Återigen: Vi utvecklar sjöfarten. Vi satsar stora resurser på att förstärka den. Jag inser att det är en utmaning för att redovisa vad vill. Jag kan möjligtvis, inför de avslutande anförandena, ställa en fråga. och vill ha en moderatledd regering. Ni har varit tydliga med detta. Innebär det att ni kommer att ställa krav på en moderatledd regering när det gäller tonnageskatten, stämpelskatten eller andra förslag som har redovisat här? Ställer ni sådana krav, eller är det bara ord som vi hör i talarstolen? Kommer ni att ha en lista på detta område där ni ställer krav på den som ni tycker ska styra landet? från är ju er statsministerkandidat; det har ni tydligt uttalat. Vi är en regering som har bidragit till att stärka svensk sjöfart, och vi gör omfattande investeringar. Men ni vill något annat, och det är naturligtvis upp till varje parti att bestämma. Kommer ni att ställa krav? Har ni någon lista till den regering som ni kommer att stödja framöver, eller är det bara ord? 50 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna ministern om att vi pratar genom talmannen och inte använder ”ni” och ”du”. 51 (SD): Vad ska man säga? Det pratas om allt annat än sjöfart. Det innebär någonstans att det inte finns någon tanke och att det inte finns någon drivkraft för att få in mer svenska fartyg. Om vi har mer svenska fartyg har vi möjlighet att göra precis det som eftersträvar med forskning, teknikutveckling och nya sköna drivmedel på fartygen. Det blir enklare att utbilda och fixa praktikplatser för våra kommande sjömän med rätt tankar på miljötänk. Det ser jag som en förutsättning. Vi har också större möjligheter att ställa krav på svenska fartyg. Vi kan också ställa högre krav vad gäller till exempel säkerhet och arbetsvillkor, som jag antar att ministern brinner för också. Det är en jätteviktig fråga. Naturligtvis kommer vi att göra allt i vår makt för att främja våra viktiga frågor. Mig veterligen har jag ingen tanke på att föregripa några förhandlingar över huvud taget. Självklart kommer jag att driva de frågor som jag brinner för, ungefär som jag gör med infrastrukturminister när jag ställer frågor för att försöka få till en bättre politik. Jag har en sista fråga till . Varför har det inte blivit mer fartyg än när vi invigde det hundrade fartyget, ? 52 Infrastrukturminister (S): Tack, , för denna interpellation och sammantaget två interpellationer som handlar om sjöfarten. Det är två interpellationer som handlar om hamnarnas utveckling och hur vi kan se till att lägga över mer gods på sjöfart och det som är klimatsmarta alternativ. Det är faktiskt det som det innebär. Jag redovisar väldigt tydligt här att vi gör rekordstora satsningar från regeringens sida. Det handlar både om en infrastrukturproposition som omfattar och om en nationell plan som pekar ut sjöfarten i en utsträckning som vi inte har varit med om . Det handlar också om ett engagemang i hamnarnas utveckling som vi inte heller har varit med om tidigare med en utveckling av hamnarnas betydelse i godstransportsystemet. Det är också fråga om ett ökat ekonomiskt stöd för sjöfarten. Men det finns naturligtvis alltid mer att göra. Jag tycker att utvecklingen när det gäller tonnageskatten, som det var vi som genomförde, också visar på utmaningen i en konkurrensutsatt värld där antalet pendlar. Låt oss arbeta gemensamt i för att fortsatt stärka svensk sjöfart. Det är viktigt. Men då måste konkurrensvillkoren vara rimliga. Då måste också konkurrensförmågan finnas där hos sjöfartens aktörer, inte minst gentemot väg- och landtransporter. Jag noterar att har en del bekymmer när det gäller hur man kan förändra den konkurrenssituationen. Jag och regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att stärka svensk sjöfart. Den är otroligt viktig för . Inte minst gläds jag nu åt farledsfördjupningarna i Malmporten i och i i där vi nu med regional medfinansiering får fantastiskt stora möjligheter att utveckla sjöfartens potential. Det är bra för svensk sjöfart, det är bra för som exportnation, men det är också bra för oss som vill att ska bli världens första fossilfria välfärdsland, för sjöfarten är klimatsmart. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:659 om exportstrategi och flyget 53 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att stimulera till fler direkta flyglinjer till och från . Tillgången till internationella flygförbindelser är viktig för både enskilda människor och näringslivet. Regeringen verkar därför för att förbättra bilaterala luftfartsavtal med tredje länder samt i förhandlingar på EU-nivå. Inom ramen för exportstrategin lyfts angelägenheten i att stärka tillgängligheten. Det är en viktig faktor för investeringar men också för turism. Det är viktigt att påpeka att flygbranschen står inför en stor förändring. Sedan pandemin började har transporter med flyg minskat dramatiskt, och luftfarten är en av de enskilda branscher som har drabbats hårdast. Arbetet för många aktörer inom branschen är nu fokuserat på att hantera effekterna av den pågående pandemin, och regeringen har vidtagit en rad stödåtgärder för flygbranschen för att mildra konsekvenserna för både jobb och företag. Avslutningsvis vill jag understryka att återstarten av flyget måste vara grön för att vi ska klara målsättning om att begränsa uppvärmningen till . Flygets stora klimatpåverkan ska minska, och flyget behöver i högre grad stå för kostnaderna för sin klimatpåverkan. Det är mot bakgrund av det som regeringen tar ledartröjan för flygets klimatomställning genom att bland annat införa en obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle och miljöstyrande start- och landningsavgifter. Det är bråttom, och vi behöver nu gå samman för att vi ska kunna leva upp till . 54 (M): Jag ska börja med att tacka infrastrukturministern för svaret. Pandemin har, som infrastrukturministern sa, slagit hårt mot flyget. Men det innebär inte att flyget är nere för räkning och att vi inte kommer att flyga igen.