prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — Detta har M, KD och SD olyckligtvis avslagit, och 100 miljoner till 2022 försvann i ett slag. Vidare vänder sig Socialdemokraterna emot att den konservativa trion har beslutat att ändra ändamålen för två av anslagen. Enligt vår uppfattning skickar det en politisk signal som inte gynnar svensk klimatpolitik om att öka tillförseln och användningen av förnybar energi. M, KD och SD flyttar därtill stora delar av anslagen inom utgiftsområdet vilket drabbar anslagen för infrastruktur och elektrifierade transporter, som minskas med 600 miljoner. Den konservativa trion minskar därtill anslaget till energiteknik med en halv miljard. Det är pengar som skulle ha gått till att bygga ut laddinfrastruktur och stöd till biogas. Mycket handlar dock om en ren överflyttning av pengar till andra anslag. Möjligen kommer det under debatten att framgå vad pengarna i stället kommer att läggas på och vad de kommer att användas till. Avslutningsvis vill jag säga att energipolitik är stark trots att M, KD och SD har varit inne och petat i budgeten. Men det är ett frågetecken om borttagandet av investeringsstödet för energieffektiviseringen liksom sänkningen av bränsleskatten är rätt väg att gå när vi befinner oss i en brinnande klimatkris. Jag ställer mig bakom budgeten förutom de förflyttningar av anslag som M, KD och SD har gjort. I stället hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. 259 (C) replik: Det var en del tal om tillkommande kraft från men inte en enda stavelse om den kraft som riskeras. De prövningar vi nu har av den befintliga vattenkraften är nästa Cementakris. Skillnaden är att det kommer att pågå långsamt . I vattenmyndigheternas åtgärdsplaner har vi noll kraftigt modifierade vatten. När det gäller jordbruket noll, när det gäller kulturmiljön noll och när det gäller vattenkraften ett par dussin – och vi har närmare 2 000 vattenkraftverk i . Det ska spillas vattenkraft för att få till bra miljöåtgärder säger den nationella planens riktvärden. Vattenmyndigheternas åtgärdsplaner säger . Nyttan som skapas är en åttiondel av vad det kostar att skapa dessa värden. Medlemsstaterna har enligt EU:s vattendirektiv möjlighet att definiera vad som är och motivera mindre stränga krav av kraftigt modifierade vatten när det handlar om sådant som är tekniskt omöjligt att genomföra eller orimligt dyrt. Begreppet ”orimligt dyrt” kan ju tolkas som att kostnaderna är för höga i jämförelse med den uppnådda nyttan i en samhällsekonomisk kalkyl. För mig är åttio gånger kostnaderna helt orimligt. Tycker regeringen att detta är i linje med den politiska vilja som uttrycks i propositionen när det gäller vattenmiljö och vattenkraft? Alla undantag ska användas. Kommer regeringen att agera i detta ärende? 260 (S) replik: ställer frågor om vattenkraften. Den är ju en oerhört viktig del av vår energimix och är kanske den kraft som ändå går att reglera på mest effektiva sätt så att vi klarar landets energibehov. nämndes som exempel, och vi har ju väldigt många småskaliga vattenkraftverk i landet, inte minst i . De utgör en mycket stor del i den balans av vårt energisystem som vi behöver. Därför är det viktigt att vi följer utvecklingen i dessa frågor, bejakar den och ser om det behövs ytterligare åtgärder. Frågan om hur regeringen resonerar bör också ställas till regeringsföreträdare, men som ledamot av ser jag det som mycket värdefullt att följa utvecklingen och frågan så att vi har en stabil, planerbar energi där vattenkraften utgör en stor och viktig del. 261 (C) replik: Ja, vattenkraften är oerhört viktig, och faktiskt skrev Socialdemokraterna själva att den är fundamental för energisystemet. Problemet är att säger att han ska bevaka och följa detta. Dessa ärenden börjar . Tycker Socialdemokraterna och riksdagsledamoten att åtgärdsplanerna från vattenmyndigheterna är väl avvägda? Tycker att det ska pekas ut fler kraftigt modifierade vatten? Tycker att riktvärdet på och ska hållas? Det görs inte , och det görs inte i vattenmyndigheternas åtgärdsplaner. Är beredd att komma överens här i och se till att lagstiftningen efterlevs? Det är mina frågor till Socialdemokraterna, och dem har jag inte fått svar på. 262 (S) replik: Min principiella hållning är att lagstiftningen självfallet ska hållas. I mitt tidigare inlägg sa jag att vi både behöver följa upp att lagstiftningen hålls och se till att vi inte får en utveckling där vi fördärvar möjligheterna för den småskaliga vattenkraften, som i , för den har en stor betydelse för svensk elförsörjning, inte minst för balansen i vårt system. Detta följer jag som riksdagsledamot noga, och jag är övertygad om att även regeringen gör det. 263 (M) replik: Energiproduktionen i ska fördubblas, men jag hör inte nämna något annat än vattenkraft och vindkraft. Men går det att balansera dagens system med enbart befintlig vattenkraft? Eller ska vi effektivisera den eller bygga ny? Ekvationen går inte ihop. Ledamoten nämner också att vi ska använda vätgas, men man tappar enormt mycket effekt när man använder vätgas. Än så länge har vi inte tillräcklig kapacitet för att kunna balansera systemen. Vidare säger ledamoten att det ska vara affärsmässigt. Varför ska vi då subventionera just den havsbaserade vindkraften så mycket som vi kommer att behöva göra om vi ska betala alla nya ledningar som behöver byggas? Vi ska väl inte göra oss beroende av rysk naturgas, som till exempel har gjort. Det är ett sätt att balansera upp systemet om man inte vill använda olja. När vår egen balanseringskraft inte räcker till används den dyra ryska naturgasen, och eftersom vi är integrerade med får vi också vara med och betala för den när vi inte kan producera eget. För mig går ekvationen inte ihop. Jag förstår inte hur vi ska klara den politiska visionen om en fossilfri energiförsörjning i . Det går ju inte att balansera detta system. Jag vill ha en förklaring. 264 (S) replik: Jag tackar för ganska många frågor. Min bild är att den havsbaserade vindkraften inte längre har stora behov av subventioner, utan den bär sina egna kostnader. Det är sant att lagring av vätgas sker i tester, inte minst kopplat till Hybrit, och vi har stora möjligheter att bygga ut detta kopplat till vindkraften. När det blåser mindre tas elen från vätgasen. Det blir en förlust, men fördelen är att när det blåser driver vinden detta. Därför har denna förlust inte så stor betydelse, utan vätgas skapas med vind. Låt mig ställa en fråga tillbaka. Om det inte finns en förståelse för hur ekvationen går ihop förstår inte jag hur ekvation går ihop. medverkar ju till att säga nej till olika vindkraftsparker runt våra kuster, som i , i och i , utan att ha några alternativ förutom det vi hör från talarstolen gång på gång om kärnkraft. Kärnkraft i all ära, men vem ska betala den? Här är svaret skyldiga. Vi har en möjlighet med havsvindkraft som kan bära sina egna kostnader. Så sent som kom det en utredning som talar om att vi kan klara det ökade energibehovet med havsvindkraft . kan havsvindkraft producera nästan . Kopplar man det med vätgas för att få balans i systemet har vi en väldigt intressant teknik framför oss, och den tycker jag att vi ska bejaka. Låt oss se till att få politisk enighet så att vi vågar göra dessa investeringar. 265 (M) replik: Ingen skulle bli gladare än jag om vi kunde leva helt på vind, men havsbaserad vindkraft i kan inte transporteras upp till Hybrit. Man tänker att vätgasen ska användas i industriprojekt, men vi har inte infrastruktur för detta. har ingen gasinfrastruktur, och vi har levt på de stora pipelinerna från till och från våra kärnkraftsorter till övriga landet. Vi vill inte köra över kommunerna. Vi tycker att det är enormt viktigt att människor själva har acceptans för vindkraft, kärnkraft och andra saker. Det kommunala självstyret tycker vi är enormt viktigt. Någonstans måste man jobba för en ökad folklig acceptans för detta. Annars ser jag jätteproblem. 266 (S) replik: I det tidigare inlägget var det en frågeställning om vi ska vara beroende av rysk gas. Svaret på den frågan är nej. Vi ser vad som händer i . Det är brist på el, och gasen skruvas åt. Priserna stiger, och det smittar av sig på den svenska marknaden. Vi måste hitta andra lösningar i , och ska vi inte luta oss mot rysk gas. När det gäller frågeställningar om tillstånd och att man säger nej är den fråga som bör ställas tillbaka: Om det är svårt att få havsvindkraft ute vid horisonten, hur ska man då få tillstånd och acceptans för att bygga ut kärnkraften med flera reaktorer runt om i vårt land? Det tror jag är en större utmaning än havsvindsnurror, som klarar av vår elförsörjning , enligt de prognoser som finns just . 267 (SD) replik: Tack, , för inlägget! Du lyfte upp att kan klara omställningen med förnybar energi, vilket sedan repeterades med målen för den svenska energipolitiken, att det skulle kunna göras med en hög leveranssäkerhet och att det skulle kunna vara prisvärt i sammanhanget. ser vi konsekvenserna av den politik som regeringen har fört och som har byggt på den typen av naiva inställningar, där vi har återkommande problem med höga elpriser. Det är volatilt, och vi har problem med överföringskapaciteten. Man har lagt ned planerbar kraftproduktion som har en hög kapacitetsfaktor, vilket radikalt har ökat behovet av överföringskapacitet. Där har vi nu problem med systemstödtjänster och effektproblematik även . Att i skenet av detta vilja utesluta kärnkraften och som i anförandet säga att det blir billigare om man gör det och inte har med den i det framtida kraftsystemet gör det lite intressant vad man baserar den uppfattningen på. Alla data visar ju att det krävs en mix mellan planerbar och väderberoende kraftproduktion. tittade på detta i sitt projekt , och det visade sig att ett kraftsystem som har med kärnkraften är billigare än ett helt förnybart system. Då handlar det ändå om en branschorganisation som är tämligen intresserad av att ha så låga priser ur ett systemperspektiv som möjligt. Det handlar inte bara om själva elproduktionen, utan det handlar om den sammantagna kostnaden, även inkluderat transmission. Då är det intressant att veta på vad Socialdemokraterna baserar uppfattningen att det blir ett billigare kraftsystem om man utesluter kärnkraften. 268 (S) replik: Jag tackar för frågan. I mitt tidigare inlägg sa jag att det är en målsättning men inget stoppdatum. Det är ingen som har uttryckt att det är förbud mot att bygga ny kärnkraft. är det ingen som har kunnat redovisa vem som tar och säkrar de kostnader det medför, i alla fall inte för mig. Där tycker jag att även är svaret skyldig, i denna debatt. Nej, det är inte en naiv inställning, utan vi kan se exempel runt om i . Ta till exempel , där man bygger ny kärnkraft och det är både staten, det privata och kineser som bygger. Det är förseningar och fördyringar, och näringslivet ångrar nog bittert att de gick in med garantier för de kostnadsökningar som har skapats. Om man plockar fram pengar och garanterar finns det säkert möjligheter, men jag har inte sett det på kartan. I havsvindkraften, som är billig och där lagring av vätgas kan kopplas på, har vi däremot en framtid som jag tror är både intressant och möjlig och som skapar en stabilitet i vår elförsörjning i . Nej, det är som sagt inte naivt. Vi har, förutom , haft väldigt låga och konkurrenskraftiga elpriser i . Det är därför man kan investera som man gör nu i Hybrit, i Northvolt och i serviceanläggningar i norr – för att vi har överskott på el och låga priser på el. Vi exporterar el, motsvarande . Det motsvarar behovet för hela , och . Men vi har problem med överföringen, och vi behöver förstärka elproduktionen i . Jag tycker att vi tillsammans i partierna i ska ta oss an den utmaningen och möta den. Och är det kärnkraft får man visa vilka pengar som ska till. 269 (SD) replik: Man säger att man inte subventionerar, men blir staten tvungen att gå in och bygga ut ett stamnät till havs, trots att vi inte har några regionnät som är anslutna dit över huvud taget. När man attackerar kärnkraften är det två reaktorer man lyfter upp. Jag skulle vilja se ledamoten lyfta fram någon annan reaktor än Hinkley Point och Olkiluoto 3 som exempel. Det finns mängder med lyckade exempel med låga kostnader, och man kan bygga . Problemet är att man inte satsar i , att det inte varit tillåtet med forskning här och att det i praktiken har varit ett förbud i frågan. När det gäller till exempel vindkraften vill regeringen och Socialdemokraterna ta bort det kommunala vetot för att kommunpolitiker inte ska få bestämma. Men när det gäller kärnkraften är det i stället förbjudet i lag i 287 av 290 kommuner. Om nu Socialdemokraterna är så övertygade om att det inte finns något intresse av eller någon vilja att bygga kärnkraft, är man då öppen för att göra det möjligt och tillåtet i landets alla kommuner? 270 (S) replik: Tack för frågan, ! När det gäller det som sas om att attackera kärnkraften skulle jag vilja påstå att det är precis tvärtom, vilket man ser om man tittar tillbaka. Vi har plockat bort effektskatten på kärnkraften, och vi har också ändrat avsättningsfonden för kärnavfall så att det blir mer lönsamt för kärnkraften. Men kärnkraften har inte hållit i konkurrensen per producerad terawattimme jämfört med förnybar energi. Jag noterar att jag inte fick något svar om varifrån pengarna för ny kärnkraft ska komma. Det är ändå en grundläggande fråga hur de investeringarna ska . är det ingen som har kunnat ge svar. Om vi inte kan få svar blir det svårt att gå den vägen, och då bör man titta på förnybar energi med de nya tekniker som växer fram och bejaka dessa och försöka få dem på plats så att vi kan ha låga, konkurrenskraftiga elpriser i också framöver. 271 (L) replik: Jag tackar ledamoten för anförandet. Det var bra att ledamoten lyfte upp elpriserna. Jag kan hålla med om att resonemangen stämmer till viss del. Det är kopplat till råvarupriser, väder och dessutom valutor, men det är inte hela sanningen. Man kan också se att de höga elpriserna i beror på att de södra delarna av landet sedan stängningen av är kopplade till kontinentens priser. Det är mycket tydligt att det var just när stängdes som priserna mellan norr och söder separerades. Jag kan tycka att det är Socialdemokraternas politik som har fört oss dit. Man har inte värnat den svenska energimixen med både vattenkraft, förnybart och kärnkraft. Om man hade gjort det hade vi inte hamnat i den här situationen, och då hade vi haft exempelvis kärnkraftsel i som hade kunnat levereras till kunderna i söder. Vi hade dessutom haft möjlighet att trycka bort det fossilberoende som finns på kontinenten. Detta hade varit ekonomiskt för svenska elkunder och gett klimatnytta. Min fråga till ledamoten är: Varför vill man inte värna den svenska energimixen – vad är problemet? Jag hör om det förnybara, men vi behöver ha både det förnybara och det planerbara för att ha ett system som fungerar. 272 (S) replik: Tack, ledamoten, för frågorna! Vad gäller kärnkraften först och om vi har produktion eller stängt vissa reaktorer är sanningen den att vi har högre energi från våra kärnkraftverk än vad vi hade . När det gäller det stora problemet med de höga elpriser som vi ser just nu råder det inget tvivel om att det är ett antal faktorer som styr, bland annat pandemin och gasen från som skruvas åt. har och har haft högre elpriser än , och det smittar av sig på den svenska marknaden, framför allt området i . Då får det den effekten, som det är ovanligt kallt. Men det var inte så länge sedan som vi hade negativa elpriser. Det var , och vi hade inslag av det också. Vi har haft, och jag ser framför mig att vi kommer att ha, konkurrenskraftiga elpriser. Men jag är absolut inte nöjd med de höga elpriser som vi har . Det är därför som jag föreslog i näringsutskottet att vi skulle bjuda in , och för att få svar på om det finns åtgärder som vi här och kan vidta för att få bukt med de höga elpriserna och få en bättre bild av hur situationen ser ut. Här behöver vi nog tillsammans kraftsamla för att se vilka nycklar som finns. Men de långsiktiga frågorna som återigen tenderar att komma upp även från ledamoten från Liberalerna handlar om kärnkraften. Det är indirekt detta som sägs. Det finns inga svar där heller om var pengarna ska tas och hur den investeringen ska se ut. Det är bra med kärnkraftsutbyggnad kombinerat med förnybart – ja. Men om det inte är möjligt och om ingen vill betala för det har vi bara kvar det förnybara. Jag vill ställa en fråga tillbaka. Hur löser Liberalerna frågan om att få till nybyggd kärnkraft för att klara det som de själva argumenterar för? 273 (L) replik: Jag tackar för svaret. Det är fortfarande så att råvarupriser, väder och valutor är en del av svaret på de höga elpriserna. En annan del är att vi inte har kärnkraftskapacitet i . Det är väldigt tydligt. Sedan kan vi ha olika åsikter om vilken betydelse detta har haft när det gäller elpriserna. Men det är tydligt att det i alla fall har påverkat elpriserna. Kärnkraftsfrågan är ganska intressant. Vi har ett energipolitiskt mål där det talas om förnybart. Om någon till exempel vill bygga ett hus på ett ställe men vet att det ska vara ett grönområde där är det ingen som vill investera i ett hus. Därför tycker jag att Socialdemokraterna är svaret skyldiga om varför vi har de energipolitiska målen och varför de inte värnar den svenska energimixen. 274 (S) replik: Jag vill definitivt säga att vi värnar energimixen. Vi behöver ett stabilt, robust och konkurrenskraftigt pris på vår elproduktion. Självfallet värnar vi den. Jag tycker att det är något märkligt när vi hör Liberalerna i talarstolen tala om att vi inte skulle göra det. När vi hade en energiöverenskommelse orkade inte Liberalerna vara med hela vägen utan hoppade av. Jag tycker att det är beklagligt. Hade de visat att de var intresserade av frågorna hela vägen och kommit med inspel så att vi tillsammans hade kunnat skapa en förutsägbarhet för dem som vill göra investeringar i utökad energi i vårt land hade det varit bra om vi fått en bred politisk överenskommelse om det. Men jag noterar att Liberalerna inte klarade av det när vi slöt energiöverenskommelsen. Jag vill tillägga en annan del när det gäller de höga elpriserna. Det som vi såg hända senast var att , som har elbrist, bad om produktionsstöd. 275 (KD) replik: Om vi politiker på riktigt ska ta ansvar för helheten gällande energisystemet ser jag som kristdemokrat ett behov av vår baskraft som en grundplatta, det vill säga vattenkraften och kärnkraften. Ska vi fördubbla vår elproduktion behövs alla fossilfria energislag. Vi har också fått redovisningar av vad som är mest kostnadseffektivt. Det är lika delar kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. När vi ser förslag från Socialdemokraterna om slopad anslutningsavgift för vindkraft till havs och de inte ser detta som en subvention håller jag inte riktigt med om det. Detta är nämligen någonting som snedvrider konkurrensen på riktigt. Det hänvisas ofta till att det är marknaden själv som ska ta hand om detta och att vi politiker inte ska gå in och snedvrida detta. Det tycker jag absolut att man gör. Ledamoten sa tidigare att kärnkraften ska vara kvar. Det blir väldigt svårtolkat när man har ett energimål om att det 2040 ska vara ett helt förnybart system. Kärnkraften ska få vara kvar, men man kallar den inte för förnybar. Lägger man ihop alla dessa olika delar för att vi ska ha ett helhetssystem där vi ska kunna lita på att el finns där – dygnets alla timmar, och året om – undrar jag vem som står för dessa systemstödstjänster i nätet. Det är vår baskraft. Ser Socialdemokraterna ett behov av en reformering på elmarknaden, där vindkraften får stå för sina kostnader? 276 (S) replik: Jag tackar för frågan. Ledamoten får gärna utveckla frågeställningen i nästa replik och förtydliga något. När det gäller anslutningsavgiften vill vi ta bort den. Om vi plockar bort den och vindkraften till havs bär sina egna kostnader och priserna sjunker är det konkurrenskraftig el som produceras. Det är ny teknik som skapar balans i systemet och som håller på att plockas fram. Det är väldigt intressant. Ska vi gå mot det som vurmar mycket för, nämligen att bygga ny kärnkraft, skapar det också stora utrymmen rent ekonomiskt när det gäller olika typer av subventioner eller garantier. Där är också svaret skyldiga om hur det ska lösas. Jag ser att framgången är en lösning med förnybar energi. Som jag sa i tidigare replikskifte fick vi en rapport om att det handlar om i bara vindkraft. Det är en enormt spännande utveckling. som vi ser ett ökat energibehov konstaterar jag att man i den budget som klubbades igenom, som står bakom och som det gjordes förändringar i, rycker undan energieffektiviseringarna. Man kan kapa i ena änden och lägga till i andra änden. Men den utvecklingen ville man uppenbarligen inte se när man rycker bort ur budgeten. När det gäller de elektrifierade transporterna rycker man bort . Och när det gäller energiteknik, som kan vara en del av lösningen för framtiden, rycker man bort . Jag tycker därför att det finns något mer att göra från vissa partier i riksdag innan de ifrågasätter borttagandet av en anslutningsavgift. 277 (KD) replik: Jag tackar för svaret på min fråga, som inte var fullständig. Om vi ska ha ett system som håller hela vägen, och om vi politiker ska kunna hålla det som vi lovar och vara tydliga, vet vi att det också finns företag som faktiskt är beredda att investera. Men då måste det politiska modet finnas att berätta vad som gäller . Då ställer jag frågan: Ser Socialdemokraterna ett behov av en reformering på elmarknaden där exempelvis vindkraften får stå för de kostnader som den inte står för ? Vi ser nämligen att det kommer att bli ett stort problem om förnybart ska vara billigare än kärnkraften. Jag tror inte på det. 278 (S) replik: Detta var väldigt intressant. säger att näringslivet står bakom att stötta upp för byggande av kärnkraft. Jag har hört en från näringslivet som uttrycker detta, och det var som gjorde det i en intervju . Jag tycker att det är väldigt intressant. Om det kommer fler från näringslivet som vill göra det skulle det vara väldigt intressant att sätta sig ned och diskutera detta. Men vi pratar om ett slopande av en anslutningsavgift för vindkraft till havs. Jag får inte något svar från , om hur finansieringslösningen för kärnkraften ska se ut. Däremot har vi en havsbaserad och landbaserad vindkraft som bär sina egna kostnader . Där är det ganska stor skillnad. 279 (C): Energifrågan är kanske den allra viktigaste klimatfrågan. Ska elektrifieras i den utsträckning som krävs för att klara klimatomställningen, ja, då kommer elbehovet att öka radikalt . Det ställer stora krav på utbyggd produktionskapacitet som en hel del av dagens elproduktion kommer att ha nått sin förväntade livslängd . Förutom att bygga ut produktionen måste vi koppla samman EU:s elnät. Vi behöver ha marknadsmekanismer för att kapa efterfrågetoppar, och vi behöver effektivisera elanvändningen. Dagens elpriser är inget att skämta om. De ställer investeringar på ända och gör att omställningen ifrågasätts. Det som hänt är faktiskt något av en perfekt storm. Utsläppspriserna ökar som skruvar åt gaskranen. Till det kommer isläggning på våra älvar, låg andel vindkraft och obefintlig solelsproduktion i systemet som hade kunnat täcka upp delar, såklart sammankopplat med låga temperaturer. Ovanpå det har vi ett elnätskrig mellan och som tillåts fortsätta. Dessutom finns det en risk att reaktorer måste stängas på grund av skador på bränsleelement. Så här kan vi såklart inte ha det. Men vet ni vad? Det finns ett alternativ. har lagt fram en egen budget som har förslag som löser saker på kort sikt. Vi hanterar problemet, sänker elräkningen och frigör kapacitet i systemet på både kort och lång sikt. Vi har förslag på lösningar som andra partier saknar, inte minst kortsiktigt.