prot · H90946 · 2021-12-15 00:00:00 — Jag har läst det gemensamma M-KD-SD-budgetförslaget, och jag hittar faktiskt inte några mer pengar till vuxenutbildning eller arbetsmarknadsutbildning. Tvärtom står det uttryckligen i betänkandet på vårt område att man minskar regeringens ökade satsning på arbetsmarknadsutbildning och tar bort extratjänster. Till följd av det – och det här blir min andra fråga – ökar man anslaget till arbetslöshetsersättning och etableringsersättning eftersom man räknar med att fler personer kommer att vara i öppen arbetslöshet med er budget än med regeringens budget. Jag skulle gärna vilja ha en förklaring till detta. Tycker att det är en bra ordning att människor är passivt arbetslösa snarare än i aktiva åtgärder? Jag har ytterligare en fråga, som handlar om de av så omhuldade nystartsjobben. Vi pratade tidigare här , och även i en del andra sammanhang, om hur problematiskt det är att Arbetsförmedlingen inte bedömer kvinnor och män lika och att kvinnor i mindre utsträckning än män får del av arbetsnära insatser. var nystartsjobben 31 772 till antalet. Av dessa var det 9 368 kvinnor och 22 403 män som fick del av insatsen. Det var alltså mer än dubbelt så många män som kvinnor i insatsen både 2019, 2020 och 2021, medan extratjänsterna har en jämn könsfördelning med en liten övervikt kvinnor. Varför, , vill satsa mer på män än på kvinnor? 35 (M) replik: Då vet jag inte riktigt hur Socialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet läser budgeten. Men jag förstår ju att det är en sak att läsa något och en helt annan att förstå vad det är man läser. Vi vill satsa totalt på arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning. Ni föreslår satsningar på . Precis som i förra debatten ska jag försöka att inte plåga med alltför mycket faktakunskaper, men man måste ändå ha respekt för att fakta är fakta. När det gäller extratjänster är detta alltså en insats som är unik i sin ineffektivitet och unik för att den är så pass dyr. Man har satsat 12 miljarder och vill satsa ytterligare 9 miljarder på denna ineffektiva insats, där kommer i jobb. – det innebär att varje jobb som man får kostar skattebetalarna ! När det gäller nystartsjobben å andra sidan får fem gånger så många personer jobb som med extratjänster. Extratjänsterna är dessutom dubbelt så dyra som nystartsjobben. Under den här regeringen har också antalet nystartsjobb halverats. Regeringen konstaterar själv – och där tycker jag också att ni ska fortsätta att läsa budgeten – i sitt eget budgetförslag, fru talman, att nystartsjobben är den absolut mest effektiva åtgärden för att få ut i synnerhet långtidsarbetslösa i arbete. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen När står här och påstår att extratjänsterna är väldigt effektiva för att få utlandsfödda kvinnor i arbete är det direkt fel. Det är betydligt fler utlandsfödda kvinnor som får ett riktigt, osubventionerat, varaktigt jobb med nystartsjobb än med extratjänster. Läs vad er egen regering skriver i sitt förslag! 36 (S) replik: Det är möjligt att vi utgår från olika texter. Vi kan förmodligen reda ut det efter debatten. Jag noterar att inte alls svarar på frågan om varför han tycker att det är rimligt att satsa på en åtgärd som mer än dubbelt så många män som kvinnor får ta del av. Vi kanske får svar i nästa replik; vi vet inte. Jag skulle vilja ställa en fråga till , som ofta framhåller att så här dåligt har det minsann aldrig varit och att så uselt som det är i är det typ ingen annanstans. Det skulle vara jätteintressant att få höra honom svara på var någonstans, till exempel i EU eller någon annanstans i världen, det finns en mer välfungerande arbetsmarknad där exempelvis fler utrikes födda får jobb. Och var någonstans är långtidsarbetslösheten en lägre andel av den totala arbetslösheten? i svensk historia var det bättre? Var det när moderater senast hade regeringsmakten? Var det bättre då på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor när det gäller långtidsarbetslöshet? Finns det någon role model som vi kan titta på, ? 37 (M) replik: Frågan är lite fel ställd. Vilka länder är sämre än Socialdemokraternas ? Det är , och . Sedan ligger alla andra länder bättre till än vad gör. När Socialdemokraterna pratar om sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande har jag lite svårt att se att detta skulle vara svaret. Om det handlar om sysselsättningsgrad har under Socialdemokraternas regeringstid tappat sin första position. Den är nu väck på jag vet inte hur många decennier. Om det handlar om arbetskraftsdeltagande undrar jag om det är ert svar till arbetslösa att de ändå ska vara nöjda med att de räknas in i arbetslöshetsstatistiken. Är detta det enda svar ni har att ge dem? De få åtgärder ni har föreslagit innebär ju egentligen inte någon förbättring för dem över huvud taget. När det gäller extratjänsterna handlar det bara om att få bort arbetslösa utlandsfödda kvinnor ur statistiken. 38 (SD): Vi ska här debattera AU2, Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, samt AU6, Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen, med motioner från allmänna motionstiden. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i AU2 och bifall till reservation 21 i AU6. Givetvis står vi bakom samtliga våra förslag, men vi förklarar i särskilda yttranden våra ställningstaganden i det som berörs av den gemensamma budgeten, som förhandlats fram mellan SD, M och . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Den gemensamma budgeten pekar på en tydlig inriktning av arbetsmarknadspolitiken med skarpare skrivningar och tydligare satsningar på skapandet av riktiga jobb i stället för de arbetsmarknadspolitiska åtgärder regeringen envist håller fast vid trots urusla resultat, vilket vi har kunnat höra om tidigare i debatten. behåller vi tryggheten med en bibehållen stark a-kassa och ökade satsningar på och dess arbete samt utökade bidrag till forskning om arbetsmiljöproblem. Det är en budget som klart visar på arbetslinjen och trygghet för löntagarna i kontrast mot regeringens bidragslinje, där man helt saknar löntagarperspektiv, förutom att man i vanlig ordning ökar skattetrycket. behöver en ny kurs. har ställt sig bakom det som finansutskottet anför om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De riktlinjerna gäller också som utgångspunkt för utskottets ställningstagande i detta betänkande. Trots det positiva konjunkturläget släpar arbetslösheten efter och riskerar att bita sig fast. Utvecklingen är avsevärt sämre än i andra länder, som också har drabbats av coronakrisen. Regeringen lovade EU:s lägsta arbetslöshet, men fick i stället EU:s fjärde högsta. Det är ett monumentalt misslyckande. Jämfört med andra liknande länder är kontrasten påtaglig. Arbetslösheten i är till exempel dubbelt så hög som i , och . Att har utvecklats sämre än andra länder beror framför allt på att regeringen har misslyckats med jobben, inte på coronakrisen eller på att arbetskraftsdeltagandet har ökat. Just arbetskraftsdeltagandet är för övrigt ett mått man använder för att vilseleda väljarna och få det att framstå som regeringen gjort något bra i stället för att erkänna sitt misslyckande. För framstår den rekordhöga långtidsarbetslösheten som särskilt problematisk. Nästan 200 000 personer är långtidsarbetslösa, det vill säga nästan hälften av alla arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har ökat och , till en stor kostnad för både enskilda och samhälle. Trots en bättre konjunktur väntas inte regeringen kunna få ned antalet långtidsarbetslösa under 170 000 personer de närmaste kvartalen. Det är Arbetsförmedlingens egen bedömning. Ju en person befinner sig i arbetslöshet, desto svårare blir det att komma tillbaka till arbetsmarknaden och skaffa reguljär sysselsättning. anser att den politiska inriktningen på arbetsmarknadspolitiken måste vara att ska ha full sysselsättning, vilket innebär att alla som kan och vill arbeta också ska ha ett arbete att gå till. Det är viktigt för den enskildes ekonomi och för samhällsekonomin, men det ligger också ett värde i att alla får möjlighet att tillhöra en arbetsgemenskap, och ska fokus ligga på skapandet av reguljära anställningar. De problem som står i vägen för att vi ska nå full sysselsättning skiljer sig . Under det tidiga var den viktigaste uppgiften att bryta det breda utanförskap som drabbade människor som förtidspensionerades. har utmaningen skiftat, och är det främst utomeuropeiskt födda och personer med lägre utbildning som hamnar utanför. Det är dyrbara konsekvenser av den havererade invandringspolitik som pågått alltför länge i det här landet. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen För att få fler i arbete måste det bli mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Den som kan jobba ska jobba – inte alltid av heltid men av sin egen förmåga. kan den sammantagna nivån på bidrag och ersättningar innebära att det inte lönar sig tillräckligt att börja jobba i stället för att leva på bidrag. Det är bestämda uppfattning att det är nödvändigt att genomföra reformer för att förhindra att människor hamnar i långvarigt bidragsberoende och för att underlätta för dem som befinner sig i det att ta sig ur. Vad det handlar om är sänkt skatt på arbete och sänkta kostnader för företag som anställer långtidsarbetslösa. Det handlar också om skärpta krav på den som invandrat att lära sig svenska, göra sig anställbar och vilja bli en del av samhället. Det handlar om bidragssystem som uppmuntrar till arbete och om en tillväxtpolitik som gör att företag kan växa och vågar anställa. Men det handlar också om att kraftigt minska invandringen till och kraftigt strama upp arbetskraftsinvandringen. finns det personer som kan ta de jobb som finns. Vi måste kunna ge dem som står långt från arbetsmarknaden en rimlig chans att få ett jobb och bidra till samhället. Dagens politik har försatt personer i ett utanförskap och inte gett dem en chans att bli en del av samhället. Detta är något som satt djupa spår i hela välfärden inom vård, omsorg och skola. Det har lett till ökat våld och ökad kriminalitet i samhället. Här är Socialdemokraterna och tidigare regeringar svaret skyldiga. 39 ALIREZA AKHONDI (C): Vi tar lite formalia först. deltar inte i utskottsbehandlingen givet den arbetsordning som finns. Vi har utvecklat våra ställningstaganden i ett särskilt yttrande. I motionsbetänkandet AU6 står vi givetvis bakom alla våra yrkanden, men här yrkar jag bifall endast till reservation 2. När man lyssnar till den här debatten, i synnerhet när dogmatiska sverigedemokrater och även moderater tar till orda, får man uppfattningen att världen håller på att gå under. Ändå är tonen här relativt sansad, i alla fall om man jämför med alla tyckare som härjar på sociala medier. Roten till allt elände stavas dock migration, enligt de blåbruna, oavsett plattform – i alla fall det elände som med en stor portion kreativitet kan kopplas till invandring, vilket i princip är allt numera: alltifrån brist på sylt på ålderdomshemmen till vänsterdominansen bland journalisterna. Ni hör själva hur absurt det har blivit. Cirka 600 000 utrikesfödda är inte egenförsörjda, säger man. Det är en ganska dåligt underbyggd siffra från en rapport som Entreprenörskapsforum tagit fram och som dominerar den offentliga debatten. Den används dessutom för att tillsammans med andra lösryckta siffror stadfästa den sverigedemokratiska hittepåvärlden. Jag är en vän av ordning och fakta. Man ska kalla en spade för en spade. Problem ska inte sopas under mattan. Men man ska inte hitta på en egen verklighet med lösryckta siffror som inte säger så mycket var för sig. Man ska ha med sig något viktigt, nämligen perspektiv. Låt mig ge några exempel. Antalet biståndsmottagare och biståndshushåll minskade . Drygt 198 000 hushåll eller 374 000 personer, för övrigt inklusive barn, fick ekonomiskt bistånd , vilket motsvarar ungefär vart tjugonde hushåll i . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Lösryckt låter detta som extrema siffror. Jag kan ärligt hålla med om att det är väldigt många. Men jämför man med 1996, då 721 040 personer fick ekonomiskt bistånd, hamnar siffran i ett annat ljus. Det var för övrigt femte året i följd som antalet biståndshushåll minskade. Det är bra att ha detta med sig. Antalet helårspersoner som försörjdes med sociala ersättningar och bidrag 2019 var 741 979 personer, vilket motsvarar av befolkningen i arbetsför ålder. Det är en siffra som får en att bli både fundersam och orolig. Men det är en minskning jämfört med året innan, eller jämfört med mitten av , då närmare 1,2 miljoner människor försörjdes av sociala ersättningar och bidrag. Och kom ihåg att befolkning har ökat med närmare 1,8 miljoner människor ! hade , eller 3,4 miljoner människor i , utländsk bakgrund. Av dessa är lejonparten skötsamma och arbetsamma människor, som vaknar och som går till jobbet eller skolan och gör sitt bästa och bidrar till det gemensamma. De är städare, lärare, taxiförare, sjuksköterskor, ingenjörer, läkare, ekonomer, journalister, företagare och så vidare. Några är sjukskrivna eller arbetslösa. Ytterst få är kriminella och förstör för alla andra. Tänk om fler kunde förstå innebörden av dessa tio bokstäver och sluta svartmåla vårt samhälle jämt och ständigt. Visst finns det problem i vårt älskade . Det är vi alla överens om, oavsett kulör på politiken. Det finns ett stort utanförskap som klyver oss. Och det finns uppenbart problem med gängbrottsligheten. Det finns en tydlig missmatchning på svensk arbetsmarknad. Det finns över 118 000 lediga jobb anmälda i Platsbanken, men företagen menar att de inte kan hitta arbetskraft som är tillräckligt kvalificerad. Det är alarmerande. Problemet med dagens debatt är dock att den är så fragmenterad. Inget läggs i en kontext och analyseras på djupet. Förslag till lösningar är svårare att detektera än enhörningar. Och det värsta är att när det finns konkreta förslag, till exempel , tar oheliga allianser vid för att sabotera i stället för att bidra. 369 762 personer, eller av arbetskraften, var inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen . Motsvarande siffra föregående år var 450 820. Utvecklingen går alltså åt rätt håll, och vi är nästan på samma nivåer som innan pandemin slog till. Men på en punkt går det åt fel håll. Vi har nämligen 30 000 fler långtidsarbetslösa, och vi närmar oss 200 000 människor som har varit utan ett arbete . Långtidsarbetslöshet är med andra ord ett stort och växande problem på svensk arbetsmarknad. Andelen arbetslösa med långa inskrivningstider på Arbetsförmedlingen har trendmässigt ökat . Det är en utveckling som förstärkts under pandemin. För den enskilde innebär utan arbete ofta försämrade möjligheter att få ett arbete. Ens utbildning, erfarenheter och professionella nätverk tappar ju i värde. Dessutom kan en utdragen period av arbetslöshet minska motivationen att söka arbete. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Det var hög sysselsättningsgrad och högt arbetskraftsdeltagande i före , jämfört med andra länder i , inte minst bland kvinnor och äldre. Arbetsmarknaden var dock redan då allvarligt tudelad, och tudelningen ökar nu ytterligare i samband med effekterna av pandemin. Om inte tudelningen bryts riskerar arbetslösheten att permanentas på oacceptabelt höga nivåer. behöver ett antal konkreta och ansvarsfulla reformer för att åstadkomma lägre trösklar till arbetsmarknaden, fler jobb utan utbildningskrav och en effektivare matchning. Den omfattande regleringen av arbetsmarknaden har försvårat omställningen på arbetsmarknaden, där förändringstakten ökat i och med digitaliseringen och accelererats ytterligare till följd av spridningen av covid-19. Historiska reformer för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden vad gäller bland annat arbetsrätt, ingångslöner, arbetsförmedling, arbetslöshetsförsäkring, integration av nyanlända och skattekilar på arbete inleddes som en del i samarbetet mellan , Liberalerna och regeringen utifrån januariavtalet. Dessa reformer är också nödvändiga för att åstadkomma en bättre återhämtning av arbetsmarknaden efter pandemin. Det är därför centralt att det arbete som påbörjats fortsätter i samma riktning som enligt januariavtalet och att den historiska transformering av arbetsmarknaden som presenterades , med bakgrund i januariavtalet och i enlighet med parternas överenskommelse, genomförs. Arbetstillfällen för många tusentals arbetslösa är direkt beroende av att vi löser dessa grundläggande problem på arbetsmarknaden. Det är också lösningen för att bryta utanförskapet. Låt oss sluta käbbla! Låt oss kavla upp ärmarna och lösa problemen utan att svartmåla! 40 (SD) replik: Jag vill börja med att säga att jag tycker att Alireza Akhondi är en bra person och en duktig politiker. Jag tycker därför inte att han behöver sänka sig till denna nivå och klistra färger och färgkoder på andra politiker. Jag tycker helt enkelt att han är en för bra människa för att göra det. Han vinner inga pluspoäng på det. Jag har tittat en del på budgetförslag, och jag skulle vilja ställa ett par frågor till Alireza Akhondi om hur man tänker och resonerar. När det gäller Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader sänker man anslaget med 6 780 miljoner, och man lämnar kvar 1,2 miljarder. Hur motiverar man det? Arbetsförmedlingen ska vara en granskningsmyndighet och ha huvudansvaret för reformeringen och dylikt. Hur tänker att man ens ska kunna genomföra sitt arbete med en sådan stor sänkning? Hur ser på det fortsatta viktiga arbetsmiljöarbetet på våra svenska arbetsplatser? Man sänker anslaget till väldigt kraftigt. Det är ett verk som fyller en viktig funktion när det gäller att granska fusket och arbetslivskriminaliteten på våra arbetsplatser. Hur ser på det? 41 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Tack, , för frågorna! Jag tror tyvärr att har läst siffrorna lite fel. Det är helt okej. Vi sänker dock inte alls förvaltningsanslaget till Arbetsförmedlingen så mycket som vill göra gällande. Arbetsförmedlingens uppdrag har förändrats och kommer att förändras. Det föranleder en liten minskning av förvaltningsanslaget för att det ska vara i nivå med det uppdrag som myndigheten har. När det gäller sänker inte heller anslagen. Vi ligger lite lägre än den budget som har gått igenom. Men den ambitionshöjning som M, KD och SD har presenterat i sin budget finansieras ju med neddragningar på andra anslagsposter som vi har valt att inte göra. Det är skälet till att det ser lite olika ut. 42 (SD) replik: Men ni sänker anslaget ganska ordentligt för , och då minskar per automatik deras möjligheter att göra inspektioner på arbetsplatserna. Hur vill få till ett bättre arbetsmiljöarbete? Hur vill ni i få bättre ordning och reda på svensk arbetsmarknad när ni sänker anslagen till de myndigheter som har huvudansvaret? 43 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Återigen: Vi sänker inte anslaget för – det är inte annat än den uppräkning av siffrorna som sker årsvis. Det är det som är skillnaden. Sedan finns det en ambitionshöjning i budgeten från M, KD och SD, och den sker på bekostnad av andra anslagsposter. Vi har valt att prioritera annorlunda. Det är så det ser ut. Arbetsmiljöarbetet är viktigt, och det är klart att inspektioner för att säkerställa att de problem som finns åtgärdas är viktiga. Det håller även med om. 44 (V) replik: Jag har några funderingar angående Arbetsförmedlingen, som det har varit viktigt för att nedmontera och privatisera. pågår den utvecklingen. I den senaste vändan har de förslag som lagts fram av regeringen remitterats, och jag ska göra några nedslag i remisserna. IFAU, utvärdering, konstaterar att det saknas evidens för att privata utförare når bättre resultat än offentliga. Om något verkar det bli högre kostnader för arbetsmarknadspolitiken. Ett antal kommuner har inkommit med synpunkter. Där kan man läsa saker som att det inte finns någon anledning över huvud taget att behålla kursriktningen och att det hade varit mer begripligt att göra ett ordentligt omtag. Man pratar om att personer som står långt ifrån arbetsmarknaden inte kommer att vara en tillräckligt intressant och lönsam grupp för leverantörerna att jobba med utifrån nuvarande upplägg. Man kan titta på vad de fackliga organisationerna säger. En så samhällsviktig funktion måste reformeras med gediget forskningsstöd, säger , som konstaterar att dessa krav inte uppfylls och avstyrker förslaget i dess helhet. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Jag undrar hur Alireza Akhondi tycker att det går. ser vi effekterna av den så kallade reformeringen – det som i princip alla varnade för skulle uppstå. verkar fast beslutna att fortsätta med denna utveckling i precis samma riktning, gärna snabbare och hårdare. Jag undrar: Varför? 45 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Tack, , för frågorna! Det synd att jag bara har på mig att svara på detta. Normalt brukar jag hålla en föreläsning om reformeringen av Arbetsförmedlingen. Jag lovar att skicka en inbjudan till och nästa gång jag ska hålla ett sådant föredrag. Vi har inte haft för avsikt att lägga ned Arbetsförmedlingen, någonsin, utan reformeringen av Arbetsförmedlingen har i mångt och mycket handlat om att tydliggöra uppdraget för myndigheten. Det är en jätteviktig myndighet som handhar av våra skattepengar. Det är ingenting som ska privatiseras eller nedmonteras. Jag brukar jämföra med att man går till en läkare när man går till en arbetsförmedlare: beskriver sina symtom och får ett recept. Var detta recept expedieras – Kronans Apotek eller Apotek Hjärtat – är egentligen egalt, men om man får hjärtmedicin när man har ont i ryggen, vilket så att säga är fallet , blir det fel i hela systemet. Många utredningar har gjorts , däribland den stora arbetsmarknadsutredning som gjordes 2009 och som lämnades över till . Den visade på bristerna i den statliga arbetsmarknadspolitiken. Jag ser att tiden tickar i väg, men för oss är detta viktigt. Om den oheliga alliansen inte hade fällt regeringen hade arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen fortsatt. är den delen inte en del av överenskommelsen om att vi skulle släppa fram , och därmed har vår insyn i detta arbete stannat av. 46 (V) replik: tror jag nog i och för sig att jag har hört centerpartister prata betydligt mer än om denna process, men jag kan inte påstå att det har haft någon lugnande effekt på mig. I praktiken har utvecklingen fortsatt i en mycket problematisk riktning. Och jag tror inte att någon blir gladare av jämförelsen med apoteken, om jag ska vara helt ärlig. Jag tror att man får fundera över om det viktiga med arbetsmarknadspolitiken är att den ska vara ett slags inkomstkälla för kommersiella aktörer eller om det viktiga är att vi ska rusta fler människor för den arbetsmarknad som finns och utvecklas. Om man har det förstnämnda målet kan man tycka att den så kallade reformeringen är mycket lyckosam. Men jag har mer det andra målet, och det tror jag också är vad svenska folket vill se Arbetsförmedlingen göra. Då är nog politik ett stort problem snarare än en lösning. 47 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Det känns tråkigt att och gång på gång medvetet missförstår och vill sälja en bild av reformeringen av Arbetsförmedlingen som inte alls överensstämmer med verkligheten. Det finns inget som säger att man per automatik skulle uppnå bättre resultat bara för att det är privata aktörer som sköter förmedlandet. Detta har vi heller inte påstått. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbets-marknadspolitik och arbetslöshetsförsäk-ringen Om lägger manken till och läser sig till vad vi faktiskt försöker göra kommer han att se att reformeringen av Arbetsförmedlingen handlar om det breda, stora ansvaret.