prot · H809135 · 2021-06-07 00:00:00 — Tillgång till ett rikt språk är något som den svenska skolan ska ge alla barn. Min inställning är att vi ska använda alla verktyg vi har i verktygslådan för att se till att de här fina orden blir verklighet i varenda del av , på varenda skolgård och för vartenda barn i varenda familj. Det gör vi genom en tydlig läroplan och tydliga lagstiftningstexter. Vi gör det genom att säkerställa att det finns tillgång till en förskola av hög kvalitet i hela vårt land, men vi gör det också genom att se till att det finns en uppsökande verksamhet och kompetensutveckling. De förskollärare och barnskötare som arbetar i de förskolor där väldigt få barn, om ens några, har svenska som talat språk hemma vid köksbordet ska ha en riktigt bra kompetensutveckling och utbildning i hur man lär alla barn ett gott svenskt språk. Jag måste säga att jag markerar väldigt tydligt mot tanken att vi skulle ha olika krav eller olika sorters svenska beroende på vilken ort vi bor i. I talar alla svenska, och i ska alla barn ha rätt till att lära sig svenska i förskolan och i skolan oavsett var man bor, oavsett vilken familj man är född i och oavsett vilken ort man råkar vara uppväxt i. Regeringen kommer att fortsätta sitt arbete för att stärka förskolan och stärka förskolans språkutvecklande arbetssätt. Det är ett väldigt viktigt arbete för alla oss som månar om ett som håller ihop. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:775 om den svenska folkbildningen 71 Utbildningsminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig om regeringen kommer att lägga till ytterligare ett uppdrag för den svenska folkbildningen enligt förslag från henne och om regeringen kommer att garantera att alla kvinnor och flickor som går på folkhögskolor erhåller en utbildning där kvinnors frigörelse och individens frihet inte kränks. Amineh Kakabaveh har även frågat mig om regeringen kommer att garantera att hedersförtryck och hedersnormer inte upprätthålls i svenska skolor. Inledningsvis vill jag tydliggöra att det inte ska finnas någon som helst plats för hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer i samhället. Detta gäller inte minst inom utbildningsväsendet och folkbildningen. Staten formulerar övergripande mål och syften för den verksamhet som finansieras av statsbidraget till folkbildningen. Statens stöd till folkbildningen syftar bland annat till att stärka demokratin, göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation, bidra till att utjämna bildningsklyftor och öka delaktigheten i kulturlivet. beslutar utifrån den statliga styrningen av statsbidraget om närmare villkor för fördelning av bidraget. I dessa villkor anges det bland annat att folkhögskolor och studieförbund ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och för grundläggande demokratiska värderingar. I bidragsvillkoren betonas även arbetet med jämställdhetsfrågor. För folkhögskolor anges det till exempel att skolorna genom sin verksamhet ska bidra till att alla oavsett kön ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Modellen för fördelning av statsbidrag till folkbildningen bygger på en tilltro till folkbildningens aktörer att på egen hand prioritera, genomföra och kontrollera verksamheten. Det är avgörande att såväl som folkhögskolor och studieförbund tar detta ansvar och säkerställer att det statliga stödet används korrekt. Statsbidraget ska uteslutande gå till verksamhet som stärker vår gemensamma demokrati. Flera åtgärder vidtas för att stärka kontrollen av statsbidraget. Regeringen har till exempel beslutat att verksamhet ska återrapportera en fördjupad bedömning av statsbidragets så kallade demokratisyfte. ska även särskilt redovisa hur rådet arbetar för att säkerställa att verksamheten som finansieras med statsbidraget förmedlar och förankrar respekt för de mänskliga rättigheterna och samhällets grundläggande värderingar. ingår vidare i regeringens utvecklingsprogram Jämställdhetsintegrering i myndigheter, . Inom ramen för arbetar bland annat för att stärka det systematiska och integrerade jämställdhetsarbetet hos studieförbund och folkhögskolor. När det gäller frågan om regeringen kommer att garantera att hedersförtryck och hedersnormer inte upprätthålls i svenska skolor vill jag betona att detta är en prioriterad fråga för regeringen. I den sakpolitiska överenskommelsen som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår det att skolans arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck ska öka. Regeringen har därför vidtagit ett flertal åtgärder . Regeringen har gett i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet. Regeringen har även beslutat om nya läroplansskrivningar för bland annat , gymnasieskolan och vuxenutbildningen för att stärka undervisningen i sexualitet, samtycke och relationer. Avslutningsvis, fru talman, kan jag inte nog betona att alla elever, deltagare i folkbildning och andra studerande, oavsett kön och härkomst, har rätt till en trygg och inkluderande utbildning. Alla aktörer som arbetar med utbildningsfrågor har ett ansvar för att säkerställa detta. 72 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, utbildningsministern, för svaret! Det är viktigt och bra att det efter så många års påtryckningar nu finns kontrollmekanismer, men måste vi tyvärr konstatera att det inte alltid går att kontrollera allt i efterhand. Senast var det ett program i om granskningen av förskolor och skolor. Ägare byts ut när de blir påkomna, man byter namn på skolor och hundramiljontals skattekronor betalas ut och går till olika extremistiska och religiösa organisationer. Det är nu sjunde året med den här socialdemokratiska regeringen, och jag har ställt flera interpellationer till olika ministrar om just folkbildningen och de medel som folkbildningen tilldelas. Många inom folkbildningen jobbar, måste jag säga, väldigt bra och för jämställdhet och allas lika värde, men tyvärr finns det också många som inte gör det. Ett exempel är Ibn Rushds skolor i . fick de inte , vilket var ett helt korrekt beslut av det blå laget plus Socialdemokraterna i . Men så är inte fallet för alla verksamheter. Det ska inte behövas grävande journalister och terrorforskare för att skolor som det finns misstanke om ska utredas. eller Skolinspektionen ska involveras, och politiken ska sedan våga fatta egna beslut. Jag tycker att det som utbildningsministern pekar på här om att det finns kontrollmekanismer är bra, men min fråga handlar om betänkandet om demokrativillkor för all verksamhet inom civilsamhället. Har ministern missat att skriva in det, eller är det någonting separat? Jag menar att det här är en del av civilsamhället, och där finns det också fyra väldigt bra syften, men jag är tveksam till ett av dem där man säger att man ska upprätthålla särartskulturen. Är det kultur, svensk kultur eller kurdisk kultur? Varför ska det finnas sådana otydliga formuleringar? De skapar bara flummiga mål, och syftet påverkas på grund av att de gör att det då finns personer som säger att du kan bedriva verksamhet i enlighet med din kultur och religion. Jag tycker att svensk bildning och svensk folkbildning ska bygga på de grundläggande principerna om allas lika värde och människans rättigheter, individens rättigheter, barns rättigheter och inte minst kvinnors rättigheter. Jag har själv mycket kontakt med många vuxna kvinnor som inte vågar vara fria kvinnor i svenska skolor. Det är beklämmande. Därför undrar jag om vi kommer att ha demokrativillkor här eller inte. 73 Utbildningsminister (S): Jag vill tacka Amineh Kakabaveh för interpellationen och för den här viktiga debatten. Jag ska ta upp några av de saker som Amineh Kakabaveh lyfte upp i sitt inlägg. Låt mig börja med det demokrativillkor som Amineh Kakabaveh pekar på. Det är på det sättet; den svenska folkbildningen ska, precis som annan verksamhet som har stöd från staten, förstås bygga på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det är lätt att säga. Men som verkligheten och de många pressklipp som Amineh Kakabaveh radar upp här visar är det inte alltid lika lätt att upprätthålla de fina principerna. Jag är precis som Amineh Kakabaveh övertygad om att dessa principer upprätthålls i verksamheten i den stora majoriteten av våra studieförbund och på våra folkhögskolor. Och det är inte nog med det, fru talman, utan de förstärks. Vår folkbildning, våra studieförbund och våra folkhögskolor har genom historien spelat och spelar fortfarande en mycket stor roll för att vi i inte bara ska ha demokrati på papperet utan också utveckla vårt demokratiska samhälle. Just därför gör det mig upprörd ända in i märgen när våra folkbildningsanslag går till sådant som inte förstärker vår demokrati. Den utredning som Amineh Kakabaveh frågade om handlar om just demokrativillkoren. Vi hade nog allihop hoppats att den skulle kunna vara färdig vid det här laget. Men regeringen har gett den ett förlängt uppdrag och har däri tagit upp en sak som jag tror att Amineh Kakabaveh är väldigt nöjd med: möjligheten att ha ett fördjupat och förstärkt samarbete med till exempel Säkerhetspolisen om hur man ska arbeta för att upprätthålla demokrativillkoret. Den orsaken till förlängningen tror jag att Amineh Kakabaveh är nöjd med. Jag ser på hennes nickningar att så är fallet. Amineh Kakabaveh tar också upp de väldigt upprörande missförhållanden som har avslöjats i en del av våra förskolor, vår pedagogiska omsorg och våra skolor. Det handlar om täta ägarbyten och om ägare som visar att det finns anledning för samhället att ha tuffare bestämmelser. Vi har också skärpt de bestämmelserna, fru talman. Det är tack vare de regelskärpningar som regeringen har föreslagit som vi numera har större möjligheter att stänga skolor och förskolor som drivs av ägare som till exempel inte har rent mjöl i påsen när det gäller tidigare verksamhet. Men precis som Amineh Kakabaveh har jag dragit slutsatsen att det inte räcker. Vi måste ha ännu tydligare regler för vilka som ska få driva skolor och förskolor. Därför har regeringen beställt och fått betänkande från en utredning där man föreslår tydligare regler om pedagogisk omsorg. Vi har också i vårt januariavtal skrivit in åtaganden som innebär att vi kommer att återkomma med förslag om tydligare bestämmelser om vilka som ska få driva skolor och förskolor. Det är inte en mänsklig rättighet att driva en skola i , men det är en mänsklig rättighet att få undervisning som vilar på just de mänskliga rättigheterna. Ett stort arbete pågår för att säkerställa att de vackra orden i skollagen, regeringsformen och de bidragsbestämmelser som finns om vår folkbildning ska bli verklighet. Och jag kommer att fortsätta arbeta för att de pengar som ska gå till folkbildning faktiskt går till bildning och kultur och inte till annat. 74 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack så mycket för svaret, utbildningsminister ! Jag är absolut en av dem som har drivit att vi måste ha de här demokrativillkoren men också att det ska finnas mer kontrollmekanismer. Det handlar om skattebetalarnas goda minne, men vi politiker har också ett stort ansvar för inte minst bildning och utbildning. Det är där man lär sig att forma sitt eget liv och att berika sig med det största kapitalet: utbildning och bildning. Det är oerhört viktigt när det gäller vår vuxenutbildning, till exempel för mig och hundratusentals andra kvinnor som kommer från andra delar av världen och aldrig har fått chansen att gå i skolan, att alla sfi-utbildningarna, folkhögskolorna och andra vuxenutbildningar inte får drivas av privatpersoner som inte har annat syfte än religiös fanatism. Det handlar inte bara om islamistiska fundamentalister. Det finns även kristna folkhögskolor där individens rättigheter kränks, där flickors och homosexuellas rättigheter kränks och där man undervisar att homosexualitet är en sjukdom. Det har förekommit och förekommer. Man kan lyssna på Hederspodden för att höra många unga, svenska barn berätta om den skräck som de gått igenom i sådana skolor. Det är mest gentemot flickor och kvinnor. Vår jämställdhet ska inte bara finnas på papper. Vår jämställdhet måste genomsyra varenda verksamhet inom barnomsorg, utbildning och vuxenutbildning, som den här debatten handlar om. Det finns många som håller med mig. Jag samarbetar med flera folkhögskolor, bland annat Arbetarrörelsens folkhögskolor, där vi driver hederskursen. Där berättar många vuxna kvinnor om hur fruktansvärt det har varit att gå i en annan folkhögskola där man till exempel inte kan klä sig som man vill, umgås med dem man vill eller ens sitta bredvid vem man vill. Man blir kontrollerad, och det finns moralpoliser som rapporterar. Sådana skolor ska inte finnas, menar jag. Det handlar inte bara om att de inte ska få pengar. De ska inte finnas i vårt system. De är skadliga för vår demokrati, för vår jämställdhet, för individens rättigheter och för kvinnans rättigheter. I våra hemländer – i stora delar av världen, ända från till och – har vi lärt oss att vi är ingenting, att vi inte ska höras och inte synas. I svensk skola ska inte hedersnormer, hedersförtryck, upprätthållas. Det leder nämligen också till hedersbrott. Många blir slagna hemma. Det är inte lätt, särskilt för vuxna kvinnor, att berätta för skolan. Det är tabubelagt. Vi vet att det är tabubelagt att berätta om våld. Och det är ännu värre för de hedersutsatta. Därför ska de skolorna inte finnas. De ska inte bara granskas, utan de verksamheter som inte bedrivs på ett sätt som är förenligt med svensk lagstiftning ska inte finnas. Jag vill därför fråga varför utbildningsministern inte håller med mig i fråga om att införa det femte syftet om individens frihet, om att motverka hedersförtryck och om att kvinnans rättigheter ska vara i centrum. 75 Utbildningsminister (S): Jag har beundrat Amineh Kakabavehs kamp för hedersutsatta kvinnor och hennes outtröttliga kamp för att sätta stopp för hedersförtrycket i . När jag hör det här inlägget blir jag också glad över det Amineh Kakabaveh berättar om sitt samarbete med folkhögskolor och arbete med att se till att man inom folkhögskolans värld lever upp till de krav som finns på vår folkbildning: att de ska vara ett verktyg för demokratin och för människors, inte minst kvinnors, rättigheter. I de syften som finns för den svenska folkbildningen är de värdena tydligt och klart framskrivna. Jag utgår också från att det är något som och hennes medarbetare bidrar till att sätta ljuset på. Det gäller även de misshälligheter som finns. Jag håller helt med om att det inte bara ska vara medier som rapporterar om de felaktigheter som Amineh Kakabaveh berättar om. Vi ska ha möjlighet att säkerställa att den typen av felaktigheter också rapporteras inom systemet. Jag utgår från att det också sker när Amineh Kakabaveh får kännedom om felaktigheter. Jag vill passa på och betona hur viktigt det är att vi ser till att den svenska skolan – alltifrån förskola, pedagogisk omsorg ända upp till vuxenutbildning och folkbildning – upprätthåller den värdegrund som den svenska skolan och de värderingar som den svenska folkbildningen ska vila på. Det handlar om människors rättigheter, om kvinnans rättigheter och om att motarbeta förtryck. Amineh Kakabaveh har där ett starkt stöd från min sida. Amineh Kakabaveh ställer också konkreta frågor om ett enskilt studieförbund, nämligen studieförbundet . Hon har gjort det vid ett flertal tillfällen tidigare i interpellationsdebatter här i kammaren. Jag svarar den här gången precis som jag alltid gör: Med de regler som finns om hur vi i styr vår förvaltning är jag förhindrad att uttala mig om vilka studieförbund som bör eller borde få bidrag. Det är en fråga för . Det finns de i som säger att en myndighet borde fördela dessa pengar, och även i detta fall hade jag svarat exakt samma sak. Oavsett vem som fördelar bidragen är jag som statsråd förhindrad att uttala mig om vilka enskilda organisationer som borde eller inte borde få ersättning. Jag är däremot väldigt angelägen om att det arbete som vi gör genom ska slutföras. Jag har goda förhoppningar om att det ska kunna göras inom mandatperioden. Denna fråga, fru talman, ligger inte på mitt bord utan på kulturministerns. Här har vi dock ett stort och viktigt arbete att göra för att se till att demokrativillkoren är klara och tydliga och också efterlevs inom folkbildningen. 76 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack än en gång, ministern, för engagemanget och tydligheten! Om politiken inte är tydlig kan myndigheterna såklart heller inte fatta rätt beslut eller alltid fatta dem i rätt tid. Frågan om bidragsvillkor har jag drivit i tvärpolitiska nätverk, som består av 18 ledamöter från nästan alla partier – sex av åtta partier finns med. Vi framhåller att det finns luddiga formuleringar, till exempel syftet med folkbildningen. Det står att man ska upprätthålla kultursärart. Det kan tolkas så. Det står också i bidragsvillkoren att man ska främja kulturell särart. Det i sig blir problematiskt när det gäller homosexuellas och kvinnors rättigheter. De utgör ingen särart utan är universella. Alla människors lika värde är universellt. Det är inte kul att något annat ens får finnas. Självklart måste myndigheter rätta sig efter det. Jag säger inte att någon minister ska fatta beslut härifrån om vilka organisationer som ska få finnas eller vilka som ska få bidrag. Däremot är det välkommet att man politiskt är tydlig med syfte och mål för detta. Precis som man gör i andra länder ska vi också kunna styra detta. Vi ska vara måna om skattemedlen. De ska gå till samhällsutveckling, jämställdhet och allas lika värde. Dessa människor kommer aldrig att integreras. Barnen kommer alltid att göra revolt. Jag förstår varför de gör det. Om du tar ifrån dem deras rättigheter i det svenska samhället bildar de efteråt en massa andra religiösa föreningar där de kan vara. Då kommer hela syftet med demokrati, jämställdhet, människors lika värde och integration bli tomt på sitt innehåll. 77 Utbildningsminister (S): I den svenska förskolan, skolan och folkbildningen ska människors lika värde stå i centrum. Under den förra mandatperioden genomförde regeringen en förändring av läroplanen för skolan i vilken vi tydligt skrev in att vi inte ska ha könsseparerade grupper i skolan, i alla fall inte utan starka pedagogiska skäl. Detta gjordes som direkt respons på att det hade dykt upp att det förekom könsseparerade grupper av exakt de skäl som Amineh Kakabaveh berättar om. Regeringen arbetar också just nu med ett förslag om att införa ett etableringsstopp för religiösa friskolor, och det görs av liknande skäl som dem som Amineh Kakabaveh redogör för. I vuxenutbildningen är dessa frågor oerhört viktiga. Många som kommer till får sin första bild av det svenska samhället genom sfi-utbildningen. Det är väldigt viktigt att de fina ord som redan finns i våra läroplaner också omsätts till verklighet i studiecirklar, i folkhögskolor och inom vuxenutbildningen. Jag kommer, fru talman, att arbeta hårt för att vi fortsättningsvis har klara och tydliga regleringar och skrivningar men också med det som är svårare än att skriva vackra ord på ett papper, nämligen att se till att dessa principer genomsyrar verksamheten i hela vårt land, från till men också i varenda stadsdel, i vartenda studieförbund och i varenda folkhögskola. Det här är inte lätt, fru talman. Men det är något som vi alla tillsammans måste kämpa för för att se till att vår folkbildning bidrar till ett sammanhållet . Jag kommer inte att låta mig nöjas med mindre än så. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:688 vice talmannen meddelade att statsrådet var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2020/21:688 av (L) om exportkrediter till affärer med . Interpellationen skulle besvaras . § 17 Svar på interpellation 2020/21:763 om åtgärder för att skydda barn från hederskultur 78 Statsrådet (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skydda barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som medför stort lidande för dem som utsätts. Vi kan aldrig acceptera att människor utsätts för förtryck i hederns namn. Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck är en högt prioriterad fråga för regeringen, och 2016 beslutade regeringen om en nationell strategi och ett riktat åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Det pågår just nu ett intensivt arbete med det nya åtgärdsprogram för perioden –2023 som regeringen har aviserat. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck. infördes till exempel ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, som kan ge fängelse i högst samt en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Det infördes även ett utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands för att ingå barnäktenskap eller könsstympas. Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Utredaren ska ta fram förslag till mål för det långsiktiga arbetet att förebygga och bekämpa våld mot barn samt identifiera brister och möjliga åtgärder. En stärkt kompetens och ett välfungerande samarbete mellan ansvariga myndigheter är nödvändigt för att bekämpa och förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och för att de som utsätts ska få det skydd och stöd de har rätt till. Regeringen har därför avsatt för en särskild satsning på att öka kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har beslutat om ett flerårigt myndighetsgemensamt uppdrag för att förebygga och bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor. Regeringen har även beslutat om ett myndighetsgemensamt uppdrag under samordning av Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i att bland annat ta fram en myndighetsgemensam vägledning för personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, skolväsen och polis för att förhindra och förebygga att barn lämnar landet för att giftas bort, könsstympas eller utsättas för olika former av hedersrelaterat våld eller tvång. Vidare har regeringen gett i i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck. För att utveckla arbetet i skolan med att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck har tilldelats för ett uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet, inklusive förskolan, genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skola och förskola. Uppdraget ska redovisas . Vidare har skolans uppdrag när det gäller hedersfrågor förstärkts i och med att regeringen beslutade om läroplansförändringar i det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Förändringarna i läroplanerna ska tillämpas från . FN:s konvention om barnets rättigheter, den så kallade , ställer långtgående krav på konventionsstaterna att skydda barn mot alla former av våld och övergrepp. I artikel 19 i anges att konventionsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda alla barn mot alla former av våld. Rättigheterna i , som gäller som svensk lag, hänger samman och ska tolkas i relation till varandra som en helhet. För regeringen är det prioriterat att stärka barns rättigheter och bekämpa våld mot barn, inklusive alla former av hedersrelaterat våld och förtryck. 79 (M): Stort tack till ministern för svaret! Jag är tacksam för de steg som har tagits här inne i kammaren och hos regeringen för att förhindra hederskulturens grepp om barn. Regeringen har, som ministern säger, ett mycket stort ansvar. Regeringen har haft det ansvaret i två mandatperioder och . Det är svårt att berätta hur är, för det beror på vad man relaterar till. är en jättelång tid i en liten flickas liv.