prot · H809121 · 2021-05-07 00:00:00 — Och tyvärr blir det alltid olika beroende på vilken sida av gränsen man hamnar på. 33 (M): Tack, näringsministern, för svaret! Det är glädjande att höra att statsrådet säger sig vilja samverka kring detta eftersom vi ju befinner oss i en pandemi. Det är väldigt viktigt, och vi har en gemensam uppgift för landet och dess fortsättning. Därför blev jag lite beklämd när det i det skriftliga svaret jag fick inte står någonting om att vi samverkar kring stöden. Det sker först när jag tog upp att andra partier, bland annat mitt parti , har varit delaktiga för att få stöd på plats när regeringen inte har kommit med några förslag. Det hade varit ödmjukt av statsrådet om han tagit upp denna del för att inkludera andra partier i stället för att exkludera dem. Låt mig återgå till det som min fråga handlade om och inte finanskrisen då det ju rådde andra förutsättningar. Statsrådet vill visst göra gällande att de är desamma under pandemin. Det som händer sker här och , och det är under pandemin som företagsstöden behövs. Det är inte bara jag som har sett problematiken med gränsen vid omsättningsstödet för handelsbolagen. Företagarna har kontaktat och fått beskedet att det finns problem här. Företagen vill nu söka stöd som enskild firma eftersom regeringen har konstruerat ett stöd som är en återvändsgränd. De kan inte söka det. Då kvittar det om stödet förlängs till juni, för om man inte kan söka det nu kan man inte söka det sedan. Statsrådet säger här att detta inte är enkelt och att beslutet har fattats mitt i ett språng. Det har jag full förståelse för, och det har nog hela . Men det kommer ju ljussignaler – hallå, hallå, hallå – om att det här inte fungerar. svarar företagen att det har blivit något konstigt med det hela och att de fått en kö för dem som vill ansöka om att bli enskild firma. säger att man inom regeringen har gjort en tankevurpa. Så här bör det inte fungera. Om man skulle följa det som regeringen säger sig vilja göra innebär det svårigheter för . Om företagen ska ha 200 000 i omsättning måste man ta det gånger fyra. Då ska de också få pengarna gånger fyra, om de är fyra i ett bolag. Jag har försökt att tala om att ett handelsbolag inte fungerar på detta sätt så som konstruktionen ser ut. Man kan tänka sig ett it-företag som startas av fyra personer där en är aktiv och de tre övriga har andra arbeten för att komma igång med företaget och driva det. En av dem har alltså sin utkomst av det. Det vore väldigt lätt för att titta på det här. Det står på de tre passiva. Alltså ska de inte räknas in. Det är den som är aktiv som ska ha stödet. Det är den som behöver det här och för att inte behöva ställa sig i kö till arbetsmarknadens förfogande, med risk för att andra som blir anställda mister jobbet. Det finns ju också en massa företag som är beroende av varandra. Om det finns en person mindre i den kön och vi har bolag som fungerar väl vore det lycka för landet när vi väl kommer över kanten på pandemin. Lyssnar statsrådet och hans medarbetare på på de signaler som kommer? Det är en sak att något sådant händer, men det är en annan sak att säga: ”Vi hör och ser och har förstått att någonting har hänt som inte borde ha hänt. Och vi är villiga att gå tillbaka och skriva om förslaget.” skulle kunna få ett utökat uppdrag så att de kan samverka med . Säg inte att det är svårt! Det är det inte. Det handlar om att vilja. Man kan göra väldigt mycket om man vill. Återigen, statsrådet: det en vilja att ändra och skruva i systemet? 34 Näringsminister (S): Eftersom detta ändå är en formell debatt i riksdag vill jag bara korrigera en uppgift så att det inte blir fel. har sagt att gränsen är för både omsättningsstöd och omsättningsstöd till handelsbolag med minst en fysisk ägare. Men, fru talman, gränsen är 180 000 för dessa 2021. var gränsen 200 000, precis som säger, men den sänkte vi just på grund av den diskussion som pågick inom inte minst kultursfären där väldigt många ligger på en lägre nivå. Låt mig återgå till interpellationen. Jag försökte vara tydlig, fru talman, men får jag kritik för att jag inte skrev allt i svaret. Det är dock trots allt det talade ordet som gäller, också i interpellationsdebatter. Min bild är att alla försökte hjälpas åt när vi initialt gick in i denna mycket djupa och breda kris . Regeringen och utskott hade ett gott samarbete. Men för var och en som har följt debatten , vintern och våren är det uppenbart att har försökt skapa en viss bild för att vinna partipolitiska poäng. De hävdar att alla dessa stöd har tillkommit på grund av . Av detta skäl tog jag upp det här. När regerade under en djup kris, det vill säga finanskrisen, fanns inte något av dessa stöd. Det är lätt, fru talman, att i opposition säga att man gör allt här i världen och att allt gott kommer från en själv och allt ont kommer från regeringen. Sanningen är, och det kan man vara ödmjuk och säga, att när vi gick in i den här krisen fick vi och med stor hastighet ta fram ett stort antal av dessa stöd för att hjälpa företag och företagare att överbrygga krisen. Det gjorde vi för att rädda friska svenska företag men också för att rädda svenska jobb. Det har varit väldigt effektivt, . Sedan vet vi inte hur framtiden blir. Vi alla sätter stort hopp till att verksamheterna och ekonomin kommer igång nu med hjälp av vaccineringen, men vi är tyvärr inte riktigt där . har, som jag har sagt tidigare, ett direkt stöd på närmare 100 miljarder utgått under väldigt tuffa omständigheter. Det är precis som det ska vara under riktigt djupa kriser. Vi hjälps åt. När det gäller de specifika frågorna om omsättningsstödet och omsättningsstödet för handelsbolag med minst en fysisk delägare måste man sätta gränsen någonstans. Det var det jag försökte säga förut. Det finns även en annan diskussion som handlar om företagare som har startat sin verksamhet under pandemin och att de inte har någon jämförelsemånad. Även där blir det diskussion om gränser. Vi har under hela pandemin försökt att ha en tät dialog med , branschorganisationer och fackföreningar för att försöka skruva på och förbättra systemen så att de träffar rätt men inte är öppna för oseriösa eller för organiserad brottslighet. Jag ska ärligt säga att det är en balansakt. Varje gång man gör en förändring eller påför kontroller som dem som talar om blir det en fördröjning. Det är trots allt över hundra tusen företag som har sökt stöd. 35 (M): Tack, statsrådet, för svaren! har statsrådet ägnat tid åt att berätta om finanskrisen i stället för pandemin. Det hade varit bättre att få höra om företagens situation än att han förvanskade mina ord om att har varit delaktiga och drivit på för att få igenom stöd som regeringen inte var villig att ta fram. I de avslutande raderna i statsrådets skriftliga svar står det på följande sätt: ”Avslutningsvis följer jag och regeringen noggrant de ekonomiska effekterna för företagen och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.” Det är för ett av dessa stöds skull som jag står här . Det finns säkert många fler exempel på andra områden. Men när man inrättar ett stöd och ser att det uppenbart inte får den effekt som man tänkt, är man då villig att skruva i systemet eller är man nöjd med att bara ha ett papper med en lista över stöd? Utifrån det kan någon säga att detta stöd kan den här gruppen inte söka. Helt plötsligt har man inte koll på att handelsbolag, ofta mindre, med passiva ägare och en aktiv ägare – det är så man startar dessa bolag – bedöms i klump. Folk som inte får sin utkomst från detta hamnar i situationen att de ska räknas med för att bolaget ska få ett stöd. Följden blir som om man sa: ”Sök gärna våra stöd. Du kan inte få det.” kan inte kontrollera detta, och de kan inte bedöma de passiva delägarna. Min fråga kvarstår: Är regeringen villig att gå hem och skruva i systemet så att det är möjligt att få det här stödet? Vi talar ju om viktiga saker. Dessa personer är aktiva. Ett handelsbolag med dessa förutsättningar jobbar så här. Det är så det fungerar i verkligheten. Kommer alltså statsrådet och att ge ett uppdrag till och ? Jag vet ju att man inom departementet har diskuterat frågan men kommit fram till att det hela är svårt. 36 Näringsminister (S): Jag kan försäkra ledamoten att detta har dominerat såväl mitt som regeringens och departementets arbete då vi gick in i krisen. Vi har försökt få fram erforderliga åtgärder för att vi ska kunna övervintra under den här eländiga pandemin. Vi kommer att fortsätta med det. Även om vi naturligtvis känner stort hopp nu när vaccineringen är igång på bredden och en stor andel av våra pensionärer är vaccinerade kan vi ändå inte blåsa faran över, för det kan ju komma en backlash. Då måste man, precis som jag sa i mitt interpellationssvar, fortsatt följa frågan närmare och vara beredd att vidta de åtgärder som krävs för att se till att vi kan hjälpas åt även på upploppet, vilket vi alla hoppas att det är. När det gäller frågorna om stöden vill jag bara påpeka för att såväl handelsbolag som enskilda näringsidkare och aktiebolag kan söka inte bara ett av dessa stöd. Man kan ju söka ett flertal av dessa stöd, och många gör det också. Det är därför det har gjorts närmare 100 miljarder i utbetalningar av olika typer av stöd till våra företag. Det som hitintills är glädjande är att stöden tycks ha varit effektiva, naturligtvis i kombination med den stora ansträngning som många av företagarna har gjort själva för att försöka hitta lösningar. Som sagt kommer vi att fortsätta följa detta. Om man behöver skruva på saker och ting för att se till att de här stöden får den effekt vi önskar är det klart att jag är beredd att göra det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:590 om återinförda skatter 37 Finansminister (S): har frågat mig om jag med anledning av betänkande har för avsikt att införa någon form av gåvoskatt, arvsskatt eller fastighetsskatt samt om jag har för avsikt att höja kapitalskatterna eller har någon ambition att avveckla rotavdraget. Vägledande för skattepolitiken är att skattebetalarna ska ha ett högt förtroende för skattesystemet och att skatter tas ut på ett rättssäkert sätt. Det är viktigt att upprätthålla stabila och förutsägbara regler. Det är också önskvärt att reglerna bygger på breda politiska överenskommelser. Skälet är att förändrade skatteregler kan ha en betydande påverkan både på individernas enskilda ekonomiska förutsättningar och finansiella position och på den sammanlagda efterfrågan i ekonomin. lämnade sitt betänkande till regeringen. Som jag tidigare svarat har betänkandet remitterats, och sista svarsdag var . Remissvaren bereds nu i . Betänkandet innehöll emellertid inga lagförslag på skatteområdet. 38 (M): Jag tackar finansministern för svaret. har högst skattetryck i världen. Det är inget nytt. Det vet alla om. Statens totala skatteintäkter är 2 100 miljarder . Många av våra invånare betalar av sin inkomst i skatt – i kommunalskatt, i statlig skatt över brytpunkten samt moms och punktskatter. Staten är vinnare i alla lägen på framgångsrika och driftiga människor. Varje felanvänd skattekrona är en stöld från folket, sa den socialdemokratiska ingenjören en gång i världen. Vad har staten för legitimitet att ta ut så höga skatter? Svaret är ganska enkelt. Det är socialism och en övertro på att staten ska sköta det mesta i samhället som kan göras effektivare och bättre i den privata sektorn. Syftet är att fördela om pengar enligt den socialistiska ideologin, till delar godtyckligt. Skatterna borde sänkas i större omfattning. Då kommer mer kapital ut på marknaden. Det skapar högre skatteintäkter för staten. Det är också förmögenhetsbildande för enskilda människor och kommer att driva fram nya jobb. Fastighetsskatten är en omstridd skatt som till stor del förtjänstfullt avskaffades under regeringen . Då var den av taxeringsvärdet. Den är oerhört skadlig både för privatpersoner och för den totala ekonomin. Dessutom är den konfiskatorisk, då den betalas med redan skattade pengar, vilket gör att den kraftigt minskar folks förmögenhet. Flera statliga utredningar, bland annat utredning åt , föreslår att fastighetsskatten återinförs. föreslår återinförande av förmögenhetsskatt, fastighetsskatt, arvsskatt och gåvoskatt. Det är rent kommunistiska förslag. Men även Socialdemokraternas tre största distrikt i landet, med i spetsen, och har på sina stämmor beslutat att fastighetsskatten ska återinföras. Självklart sluter och upp i kören om återinförd fastighetsskatt, då de i alla lägen vill stärka staten och förminska enskilda människor. Min fråga till finansministern är: Kommer finansministern att återinföra den konfiskatoriska fastighetsskatten? Om så är fallet kommer den att drabba väldigt hårt. Vanligt hederligt folk som byggjobbare, sjuksköterskor, lärare, poliser, brandmän och företagare kommer att få betala 30 000, 40 000, 50 000, 60 000 eller 70 000 för sin bostadsrätt eller villa. Kommer och att driva folk från hus och hem? Finansministern är svaret skyldig. Det skulle vara ett dråpslag för , där vi generellt har de högsta värdena i landet på våra bostäder. Människor i som bor i bostadsrätter och småhus kommer att bli hänsynslöst beskattade. Kommer och att driva folk från hus och hem? 39 Finansminister (S): Eftersom tycks följa den interna socialdemokratiska debatten väldigt noggrant utgår jag från att också har hört de uttalanden som både statsministern, det vill säga partiordföranden, och jag, som är ekonomisk-politisk talesperson, har gjort vad gäller fastighetsskatten. Jag är därför lite förvånad över att säger att jag är svaret skyldig. följer uppenbarligen den socialdemokratiska interna diskussionen. Då har han säkert också koll på vad jag har skrivit på min Facebooksida och vad jag har uttalat. Jag förstår inte riktigt varför frågan ställs. Jag svarade också på en fråga om detta här i under frågestunden . Jag har svarat vid ett flertal tillfällen på den frågan. Jag är tydlig. Vi har inga planer på att återinföra en fastighetsskatt. Det finns dock väldigt många länder som har fastighetsskatt. har ganska höga fastighetsskatter. säger att det är socialism med fastighetsskatt. Då undrar jag: Råder socialism i ? Jag vore tacksam för svar – ja eller nej? 40 (M): Jag kan informera finansministern om att det än så länge inte råder socialism i . Så kommer det troligen inte heller att bli, för det är i princip förbjudet i grundlagen i . Visst har man fastighetsskatt, men man har oerhört mycket lägre andra skatter, vilket kan vägas in i sammanhanget. Frågan är om det är Socialdemokraternas partistämma som bestämmer eller om det är som gör det när det gäller fastighetsskatten. Av vilket skäl ska vi kunna lita på finansministerns utspel om att det inte blir någon fastighetsskatt? I valrörelsen lovade att inte höja bränsleskatterna. Vi vet hur det gick. Det har varit höjningar i princip vartenda år i budgeten. I samma valrörelse lovade att skulle ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Vi vet hur det gick. Vi ligger på fjärde plats från botten inom EU med vår höga arbetslöshet. Det går inte att lita på Socialdemokraterna. Det är utspel på utspel, men de stämmer inte med verkligheten. Jag vill också kort beröra kapitalskatterna, som har åtta olika nivåer. Man kan fundera på om det är klokt. Det är väldigt förvirrande för många. Det dränerar också pengar från investeringar. har gjort en utredning av detta. De föreslår att man sänker kapitalskatten till – ligger den i snitt på 30. Det skulle leda till 35 000 nya jobb, högre bnp och högre privata investeringar i ekonomin och ge ökade skatteintäkter på 8 ½ miljard . Finansministern är fortfarande svaret skyldig. Är det finansministern som bestämmer, eller är det Socialdemokraternas partistämma som avgör vilken skattepolitik som ska gälla? Om olyckan är framme efter valet kommer ni socialdemokrater att vara beroende av och . De är än mer benägna att införa fastighetsskatt än era distrikt i , och . Kan finansministern här stå och lova att fastighetsskatt inte kommer att återinföras? 41 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att interpellationer och frågor får enligt regeringsformen ställas till statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning. 42 Finansminister (S): Jag tackar för det förtydligandet. Jag har upprepade gånger fått frågor om just socialdemokraternas interna processer både i interpellationsdebatter och i frågestunden. Här kan jag påpeka att jag företräder just nu regeringen. Men jag sitter också i Socialdemokraternas verkställande utskott. Där företräder jag naturligtvis de beslut som är fattade på Socialdemokraternas partikongresser. Det har inte röstats fram några förslag om att återinföra fastighetsskatten på någon av de kongresser som vi har haft. Det är ingen hemlighet att det finns delar av Socialdemokraterna som vill ha en sådan skatt. Det har föreslagits på partikongresser och har varje gång röstats ned. Däremot har drivit kampanj om att vi skulle återinföra fastighetsskatten och har samtliga gånger haft helt fel. Jag minns till och med en skylt som satt hemma på min gata i där det stod: Rösta nej till Socialdemokraternas nya fastighetsskatt – trots att vi över huvud taget inte föreslog en sådan fastighetsskatt. Är det ett bra sätt att driva kampanj, ? Är det hederligt? Det är samma som säger i talarstolen: Fastighetsskatt är socialism. Men sedan säger han: Det är inte socialism i , för det står att det inte ska vara socialism. Detta är talarstol. Ska man inte vara lite försiktig med hur man uttrycker sig i riksdags talarstol, ? 43 (M): Jag sa att det var socialism att införa samtliga dessa skatter: förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och arvs- och gåvoskatt. Så var det. Jag har ännu inte fått ett tydligt svar. Är finansministern beredd att lova att man inte återinför fastighetsskatten? Kommer kapitalskatten att höjas? Kommer regeringen att återinföra förmögenhetskatt? Kommer regeringen att återinföra arvs- och gåvoskatten? Det är enligt de förslag som har tagit fram. Kommer och att driva folk från hus och hem? Jag läser ledare i . Där skriver han: ”Just fastighetsskatten må vara politiskt omöjlig just , men striden om en mer rättvis beskattning av fastigheter är långt ifrån över.” är en ganska tung socialdemokratisk skribent i pressen. Jag kan lova här i kammaren att vi moderater är beredda att ta striden hur länge som helst för att få stopp på denna konfiskatoriska skatt. Jag vill med all tydlighet och kraft deklarera att vi moderater aldrig kommer att vara med och stödja att man inför denna konfiskatoriska fastighetsskatt igen. 44 Finansminister (S): Det tycks inte spela någon roll hur jag svarar på fråga, eftersom han uppenbarligen inte vill lyssna och fortsätter att säga att jag är svaret skyldig. Om han nu inte vill lyssna på mitt svar: Vad är då poängen med att ställa interpellationer, ? Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:594 om grön skatteväxling 45 Finansminister (S): har frågat mig om jag har gjort någon samlad konsekvensanalys av vilken påverkan regeringens skattehöjningar inom ramen för den gröna skatteväxlingen har och har haft på företag och sysselsättning. Den gröna omställningen kan långsiktigt stärka svenska företags konkurrenskraft och innovationsförmåga. För att påskynda arbetet och korrigera för marknadsmisslyckanden kan en prissättning av utsläpp spela en viktig roll, vilket bland annat kan åstadkommas via miljöskatter och utsläppsrätter. Den gröna skatteväxlingen handlar inte bara om att miljörelaterade skatter höjs utan även om att andra skatter i motsvarande omfattning sänks för jobb och företagande. har sänkt skatt på jobb och företagande beslutats eller aviserats genom skattereduktion för boende i vissa kommuner som i sin helhet ingår i stödområde A eller B, förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling, utvidgad tidsgräns för expertskatt samt en del av skattereduktionen för förvärvsinkomster. Inom skatteväxlingen motsvarar miljöskattehöjningar och sänkningar av skatt på jobb och företag varandra . För samtliga skatteförändringar som ingår i skatteväxlingen tas konsekvensanalyser också fram. I dessa analyser görs bedömningar av effekterna för bland annat företag och sysselsättning. 46 (M): Enligt januariöverenskommelsen ska en grön skatteväxling genomföras. Det låter förträffligt, och tanken är god. Jag kan skriva under på att en grön omställning kan stärka företags konkurrenskraft och innovationsförmåga. Men än så länge är det otroligt svårt att se hur de så kallade gröna skatterna har lett i den riktningen. Många av de genomförda skatterna har eller kommer till ett väldigt högt pris för både hushåll och företag. Detta som miljönyttan med flera av skatterna förväntas vara ytterst begränsad eller näst intill obefintlig. Plastpåseskatten är väl ett ganska talande exempel. Sist vi stod här och debatterade den införda skatten var finansministern påtagligt nöjd med utfallet. Jag har lite svårt att se varför finansministern var så nöjd. För det första har de tänkta skatteintäkterna inte alls blivit som finansministern hade tänkt sig. För det andra har i stället importen av fossilbaserade avfallspåsar från ökat dramatiskt. konstaterar att plastpåseskatten har haft en stor effekt. Det har den, men kanske inte riktigt den som vi önskade. Vi ser att som försäljningen av plastbärkassar mer än halverats har försäljningen av de fula avfallspåsarna ökat på exempelvis Coop. Det är inte en effekt som jag tror att finansministern kan vara speciellt stolt över. Skulle finansministern ha vägarna förbi tycker jag att finansministern ska stanna till i just . För här har effekten blivit att deras avfallspåsar har blivit en påse för att slänga blöjor i. Det är inget som de på deras biogasanläggning i är förtjusta i. Summa summarum har vi nu så här efter införandet av plastpåseskatten ett resultat som lyder: betydligt läge skatteintäkter än väntat, en mycket stor ökad import av så kallade fulplaster från och grus i maskineriet i biogasanläggning. Lägg därtill att våra svenska företag som har forskat, investerat och utvecklat plastbärkassar som har låg miljöpåverkan och kan återvinnas nästan till nu blir utkonkurrerade av fula avfallspåsar från företag i tredjeland, allt på grund av den sittande regeringens så kallade gröna skatteväxling. Några konsekvensanalyser för miljönyttan har vi kanske av naturliga orsaker inte fått höra något om. Men finansministern påstår i varje fall i sitt svar att regeringen gör bedömningar av effekterna för bland annat företag och sysselsättning. Jag har inte sett en sådan bedömning. Finansministern kanske skulle kunna vara så vänlig att redovisa här och hur jobben har blivit fler, hur konkurrenskraften för våra omställningsbenägna företag har gynnats och hur i och andra företag inom återvinningsindustrin vars produktionsenheter är belägna på små orter ute i landet har gynnats av en pytteliten skattereduktion när deras satsningar på miljöteknik kullkastas. 47 Finansminister (S): Syftet med den gröna skatteväxlingen är att styra bort från miljöskadlig verksamhet eller konsumtion. Sedan använder man de ökade skatteintäkterna till att sänka andra skatter. Vi har bland annat sänkt arbetsgivaravgifter för personer som jobbar med forskning och utveckling och utvidgat tidsgränser för expertskatten men också infört en särskild skattereduktion för personer som bor i glesbygd. Vad gäller just plastpåseskatten är syftet att minska förekomsten av plast i naturen. Denna beskattning har uppenbarligen varit väldigt framgångsrik eftersom försäljningen av plastbärkassar som riskerar att hamna i naturen har minskat radikalt. Det är det som är syftet med den gröna skatteväxlingen. Det gör å andra sidan att intäkterna inte blir lika stora som de har varit, och det innebär att en del skattesänkningar som vi har genomfört inte har den finansiering som var tänkt.