prot · H809109 · 2021-04-16 00:00:00 — Det är klart att det är många företag som upplevt och fortsätter att uppleva en ganska tuff situation därför att pandemin fortfarande fortgår. Även om vi ser att antalet konkurser minskat 2020 jämfört med betyder inte det att det inte är företag som har gått i konkurs. Så är det, och så har det varit tidigare. Men det är viktigt att ta med sig att vi också ser en kraftig ökning av nyföretagande under andra halvan av . Det är viktigt att ta med sig i detta. Det är en tuff situation för väldigt många. Men det är också många som känner den framtidstro som vi talar om och som är beredda att starta igång verksamhet. Vi kan ta den bransch som kanske har drabbats hårdast av dem alla, nämligen besöksnäringen – både på resesidan och hotell och restauranger med mera. Utöver de satsningar som jag redogör för och de stödprogram vi har jobbar vi också parallellt med en besöksnäringsstrategi. Där försöker vi tillsammans med branschen att ta in lärdomarna från krisen och det vi har varit med om för att se: Hur kan vi få ordentlig fart på en verksamhet som gick väldigt starkt innan krisen? Den är på många sätt redan en basnäring för och har potentialen att bli en ännu större och starkare basnäring efter krisen. Det är klart att vi jobbar i nära dialog och i tätt samarbete med branschen för att just kunna komma igen. Då är det viktigt att man gör det strukturerat. Det handlar om resurser men naturligtvis också om andra delar som kan vara till hjälp för företagen och de anställda där. 41 (SD): Det här med storleken på restriktionerna är ju i sig inte så aktuellt i det här fallet eftersom småföretagarna har drabbats av restriktionerna. Oavsett hur stora dessa varit i jämförelse med andra länder är det fortfarande de som har försatt företagen i den här situationen. Det är det som är min poäng, och det var också det jag menade i mitt förra anförande. var ett av de sämsta länderna att driva företag i. har vi relativt goda förhållanden tack vare de reformer av skattesystemet som gjorts. Personligen tycker jag fortfarande att exempelvis regelkrångel, höga arbetsgivaravgifter, kompetensförsörjning och ökad brottslighet är hinder som hämmar tillväxtmöjligheter för småföretag i alltför stor utsträckning. Det vet jag inte minst själv, som har varit egenföretagare . Vad jag utläser av svaren har inte Socialdemokraterna direkt några nya förslag för återstart. Och om Socialdemokraterna får igenom de skattehöjningar som det pratas om i partiet, hur tror ministern att det kommer att slå mot ? Vi kan ta höjda kapitalskatter som exempel. Ser inte näringsministern att det skapar en otydlighet och ryckighet som hämmar tillväxten enormt och att det riskerar att urholka konkurrenskraften? Resultatet blir att man inte investerar, att man hellre startar företag utomlands eller att man helt enkelt avstår från att starta företag eftersom det blir dyrare och svårare. Hur tror näringsministern att skatter på kapital, fastighetsskatt, bolagsskatt och att eventuellt återinföra förmögenhetsskatten kommer att slå mot det svenska näringslivet? Ministern sa ju själv att vi behöver köpstarka kunder i vårt land. Det är en retorisk fråga, för det är klart att det kommer att slå hårt mot näringslivet, som mer än någonsin är beroende av just en köpstark kundstock. Jag vet att många är intresserade av att få svar från näringsminister på den här frågan. Jag skulle vilja ha ett ärligt svar på den, om det är möjligt. 42 Näringsminister (S): Jag blir alltid lika förvånad. vill ju så oerhört gärna kalla sig Sverigevänner, men det finns inget parti som är lika upptaget av att banka ned landet i skoskaften och beskriva det så negativt det bara går. Ta det vi hörde precis , att skulle ha varit ett av världens sämsta länder att starta och driva företag i. Det är ju inte med sanningen överensstämmande, vare sig eller . I nästan alla internationella jämförelser, oavsett om de gäller eller är globala, håller sig framme högt upp, både när det gäller att starta och att driva företag. Det är mot den bakgrunden vi har fler och växande företag. Ja, vi är mitt i en pandemi, med allt vad det innebär. Då hjälps vi åt. Till det använder vi skattebetalarnas pengar, och dem får man just genom att ta in skatter. Hade vi inte bedrivit den finanspolitik vi har bedrivit, sparat i ladorna, hade vi aldrig kunnat klara av att stötta vårt näringsliv genom den kanske absolut värsta kris vi har genomlevt och förhoppningsvis behöver genomleva i modern tid. På samma sätt är det klart att skatter behövs om vi ska satsa på kompetensförsörjningen, som ju är väldigt viktig för företagen, och på infrastruktur, energiförsörjning, forskning, innovation med mera. Det tycks som sagt vara ett väldigt stort intresse hos just sverigedemokrater – som gärna vill kalla sig Sverigevänner, vilket gör det förvånande – att banka ned i skoskaften, som man säger att vi ska ha väldigt låga skatter och ändå satsa på allt. Är man vuxen begriper man att det inte går att ha kakan och äta upp den. Man får välja. Vårt val är väldigt tydligt: Vi ska se till att ta ett gemensamt ansvar, såväl för jobben som för företagandet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:607 om åtgärder för regelförenkling 43 Näringsminister (S): har frågat mig hur det kommer sig att regeringen inte har gjort mer för regelförenkling under pandemin och om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder i närtid. Det övergripande näringspolitiska målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättning för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är en viktig del i detta arbete. Effektiviserade och förenklade regelverk kan också understödja näringslivets återhämtning efter den pågående pandemin. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att minska de kostnader och begränsningar som kan följa av regelgivning. har till exempel tidigare fått i uppdrag av regeringen att sammanställa och konkretisera förenklingsförslag för företag med utgångspunkt i erfarenheterna från Förenklingsresan. bearbetar nu de förslag som lämnat in. I pågår även en beredning av nya mål för förenklingspolitiken, där utgångspunkterna framgår av budgetpropositionen . Moderna och effektiva tillståndsprocesser är därtill en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt . Utredningen ska lämna förslag på åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska lämna förslag om enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att bland annat analysera möjligheterna att effektivisera myndigheternas prövningsverksamhet. Dessa initiativ syftar till att minska krånglet och väntas leda till konkreta förenklingar för många olika företag, vilket är positivt i ljuset av den pågående coronapandemin. 44 (SD): har regelbördan tilltagit för det svenska näringslivet, så även kostnaderna för densamma och för den tillkommande administrationen. har därför återkommande verkat för lättnader på detta område. Vi har föreslagit strukturförändringar rörande exempelvis en ny ordning för regelimplementering och ett stopp för överimplementering av EU-direktiv. Men vi har också kritiserat enskilda omotiverade regler likt danstillståndet och hotelltillståndet. Hade regeringen innan pandemin bedrivit ett aktivt regelförenklingsarbete hade det underlättat för näringslivet när väl pandemins konsekvenser drabbade det. Det går endast att beklaga att så inte skedde. Det är dock direkt anmärkningsvärt att regeringen inte tagit tillfället i akt att , under pandemin, genomdriva en omfattande regelförenklingspolitik. Delar av näringslivet har varit hårt ansatta och blivit direkt beroende av de stödåtgärder som oppositionen lyckats driva igenom. Det går att diskutera stödåtgärdernas träffsäkerhet, deras storlek och den långa handläggningen, men de har behövts. I takt med att vi tar oss ur pandemin kommer de att behöva trappas av och den konstgjorda andningen avslutas. För att då underlätta återstarten krävs strukturförändringar för att säkerställa att den inte hämmas av dyr och omotiverad regelbörda och administration. Tyvärr har regeringen inte verkat för detta under pandemin trots både tid och förslag, inte minst från slutrapporten från Förenklingsresan. I stället har arbetet stannat upp. Återkommande har och regeringen skyllt det uteblivna regelförenklingsarbetet på pandemin. Missförstå mig inte, herr ålderspresident. Jag har all respekt och förståelse för att pandemin har utgjort en stor prövning såväl för regeringen som för , men inte minst för svenska medborgare och företag. Ingen kan skylla för att regelförenkling inte prioriterades i pandemins början, under de då rådande kaotiska formerna. Inte heller kan man påstå att ett aktivt regelförenklingsarbete vore den lämpligaste åtgärden att vidta i ett tidigt skede för att stötta de drabbade näringsidkarna. Däremot är det direkt uppenbart att ett aktivt regelförenklingsarbete i kombination med struktur- och processförändringar på området möjliggör en snabbare återhämtning för de drabbade delarna av ekonomin. När vi väl öppnar upp samhället på nytt vore det direkt förödande om regeringen fortfarande misslyckats på detta område. Då har man gått miste om ett ypperligt tillfälle att genomföra välbehövda åtgärder. Det kanske tydligaste exemplet på och regeringens misslyckande på området är avsaknaden av de nya målen för förenklingspolitiken, som skulle ha inkluderats redan i höstbudgeten men som ännu inte presenterats för . Gång på gång har de skjutits upp, och kommer de att hanteras i först på grund av regeringens snigelfart. De riskerar med andra ord att fördröjas . Kan förklara och försvara varför så har blivit fallet? 45 Näringsminister (S): Det är väldigt enkelt. Prio nummer ett för regeringen och naturligtvis för har varit att stävja smittan och rädda människoliv. När det gäller just näringspolitiken har prio ett, prio två och prio tre varit samma sak: att se till att stötta de svenska företagen och de svenska löntagarna genom den här krisen – att hjälpa dem att övervintra. Jag tror att vi alla delar uppfattningen att denna kris har pågått alldeles för . Vi är alla ganska less på den, som individer och privatpersoner men naturligtvis också som företagare. Delar av tjänstesektorn har tappat mellan av sin omsättning för att man inte har intäkter. Det är klart att det för de företagen har varit väldigt viktigt med en aktiv regering som ser till att stötta dem när de inte har intäkter och omsättning när det gäller likviditeten, för det är klart att den snabbt tar slut om man inte har några intäkter. Det har också varit viktigt för de företagen med en regering som hjälper till med de fasta kostnaderna, för har man inga intäkter är det svårt att betala fasta kostnader oavsett om det är hyran eller andra fasta kostnader, och en regering som ser till att stötta och hjälpa till med lönekostnaderna. Jag tror att de allra flesta gärna vill behålla sina anställda så långt det är möjligt, men om man inte får stöd och hjälp blir det oerhört svårt att göra det. Svaret på fråga är, herr ålderspresident, att denna regering har prioriterat och kommer att fortsätta prioritera att stötta det svenska näringslivet och de svenska löntagarna genom den här krisen så att så många friska företag som möjligt överlever den här krisen och så många svenska löntagare som möjligt kan få vara kvar på sitt jobb. Vi vet av erfarenhet från tidigare kriser, om än inte lika breda, djupa eller långa som denna – finanskrisen är ett exempel – att om man inte hjälps åt riskerar man att tappa företag men framför allt arbetstillfällen som sedan inte kommer tillbaka. Det är erfarenheten. Det är därför regeringen har prioriterat och kommer att fortsätta prioritera, så länge vi är mitt i den här krisen, arbetet med att stötta det svenska näringslivet. Vi gör det med ett tiotal olika stödprogram och är väl uppe i 14 eller 15 extra ändringsbudgetar, som vi har presenterat utöver de ordinarie, med hundratals och åter hundratals miljarder – jag tror att vi är uppe i 400 miljarder – som har gått till att stötta olika delar av det svenska samhället, inklusive de svenska företagen. Parallellt med det här har vi naturligtvis också fortsatt driva på en del processer. Jag redogjorde för några av de saker vi gjorde. En av de saker som återkommande kom upp oavsett var någonstans jag var i landet när jag gjorde min förenklingsresa var frågan om tillståndsprocesser. Det handlade inte bara om regelverket. Det var många som sa att de begrep regelverket men inte tillämpningen av det. Hur kan det komma sig att det tillämpas på ett sätt på ena sidan länsgränsen och på ett annat sätt på andra sidan länsgränsen? Det har varit olika i olika kommuner. Detta har vi fortsatt att jobba med, såväl mot de statliga myndigheterna som med att titta på själva regelverket. Vi har tillsatt utredare som går igenom detta och ser till att vi får mer effektiva och enkla beslutsprocesser utan att tumma på de intressen som jag tror att vi alla delar, nämligen ren miljö, rent vatten, ren luft med mera. Svaret är att vi har prioriterat att stötta det svenska näringslivet genom den här krisen, och det kommer vi att fortsätta göra. 46 (SD): Tack för svaret, ! Jag kan inte annat än konstatera att jag känner till de stödåtgärder som riksdag och regering har vidtagit. Jag och har ju varit högst delaktiga i att säkerställa att de har kommit på plats. Där jag och skiljer oss åt är i synen på vad som utgör en stödåtgärd. Det är onekligen så, vilket jag berörde i mitt första anförande, att om vi hade haft en aktiv regelförenklingspolitik skulle vi också ha kunnat ta bort den våta filt som dämpar delar av näringslivet och kunnat underlätta återstarten. För att ge näringslivet de förutsättningar det förtjänar behöver vi bedriva ett aktivt regelförenklingsarbete. Det är en form av stödåtgärd som regeringen tyvärr har lämnat helt därhän. Men trots regeringens undermåliga arbete på området har fortsatt sitt ihärdiga arbete på området. Precis som skrivelse 75 visade när den hanterades i näringsutskottet återfinns flertalet tillkännagivanden på regeringens bord som man har vägrat att ta tag i. Än fler kan det komma att bli i samband med att kommer ska behandla motionsbetänkandet rörande regelförenkling. Bland de tillkännagivanden som redan existerar och som regeringen inte förmått färdigbehandla återfinns att fler statliga myndigheter bör få i uppdrag att underlätta företagandet i , att regeringen bör komma med ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter, att regeringen bör pröva att använda så kallade solnedgångsklausuler, vilket innebär att en bestämmelse inte varar tills vidare utan måste omprövas för att säkerställa dess effekt, samt att regeringen bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning och att effekterna för företagen, när det finns skäl att överskrida denna miniminivå, tydligt ska redovisas. Det finns med andra ord gott om existerande förslag på åtgärder att vidta när det kommer till regelförenkling, delvis utifrån dessa tillkännagivanden. Därutöver återfinns en mängd konkreta och färdiga förslag efter den så kallade Förenklingsresan som har belyst i denna interpellation. Han pratar sig ofta varm om den resan som genomfördes tidigare . I den slutrapport som presenterades efter denna resa finns flera förslag kring både enskilda regler och processförbättringar som regeringen ännu inte har agerat på. I närtid kommer ytterligare förslag att regna in till regeringen eftersom snart är färdig. Mot denna bakgrund måste man fråga sig varför regeringen inte har kommit längre med att tillgodose dessa tillkännagivanden och varför inte har gått vidare med konkreta förslag som redan finns, som redan har presenterats för regeringen och som redan har fått stöd från berörda delar av näringslivet och andra intressenter. Vi har som sagt ett flertal tillkännagivanden där har sagt till regeringen: Snälla, gör det här för att underlätta för det svenska näringslivet! Ändock har och regeringen valt att stanna upp i arbetet och inte gå vidare, inte avancera och inte bedriva ett effektivt regelförenklingsarbete. 47 Näringsminister (S): Jag kan försäkra och dem som lyssnar om att det pågår ett aktivt arbete – jag har redogjort för en del av detta – och vi kommer naturligtvis att fortsätta med det. säger å ena sidan att det inte pågår något och å andra sidan att det kommer att komma utredningsförslag. De utredningsförslagen kommer ju för att regeringen har tillsatt dessa utredare eftersom vi vill se till att få så effektiva regelverk som möjligt. Addera det som också händer under den här pandemin, nämligen att vi, privatpersoner, myndigheter och företag, nu använder den digitala tekniken på en helt annan nivå än vad vi gjorde innan. Det gäller såväl företagens hantering som myndigheternas. Det ger väldigt stora möjligheter att skynda på förenklingsarbetet. kan det handla om en förenkling av en regel, ibland kan det handla om tillämpningen av den regeln och ibland, faktiskt ganska ofta, kan det handla om att man digitaliserar sitt sätt att arbeta – där är ett gott föredöme – och på så sätt förenklar för den enskilde men också vinner mycket tid och därmed också resurser som man kan omfördela till annat. Även om visserligen är stort – men det är mindre än regeringskanslier i många andra länder – har det som sagt inte obegränsat med resurser. Vi kan ta de frågor som vi nu diskuterar, regelförenklingar, som exempel. Det är två personer på som jobbar med dessa. När vi gick in i den akuta krisen fick alla hjälpas åt, liksom vi har sett i många andra delar av vårt samhälle: i sjukvården och i äldreomsorgen; vi hjälps åt när det är väldigt tufft. Då är prioriteringsordningen som sagt att prioritera arbetet med att få fram stödåtgärder, rädda så många friska företag som möjligt och se till att löntagarna inte i onödan behöver gå från sina jobb. Enligt de gällande lagar och regler vi har går dessutom enkla frågor och interpellationer alltid före – det känner till. Där finns bestämda tidsgränser. Det är både plikt och rätt att granska regeringen och regeringens arbete. Då ska regeringen naturligtvis också svara inom bestämd tid. Det är prioriteringsordningen. Därutöver har vi som sagt drivit på det arbete som jag pratar om. Och det kommer vi att fortsätta göra, av alla skäl. Det gör vi bland annat för företagens skull. Men ur mitt perspektiv är dessutom varje krona man satsar på onödig byråkrati en förslösad krona. Lägg därtill de enorma möjligheter som växer fram. Tack vare att alltmer av den digitala tekniken och mognaden hos såväl våra företagare som medborgare och myndigheter nu växer finns också stora möjligheter att titta på inte bara regelförändringar och tillämpning av dessa regler; hur vi använder den digitala tekniken kommer också att kunna revolutionera detta. Där använder vi som sagt som förebild. Jag tror att vi alla har sett vad deras resa har inneburit . 48 (SD): Jag vill återigen tacka för svaret. När skryter om att man har tillsatt en utredning för att kika på förenklingsåtgärder bör vi ha i minnet att gjorde sitt yttersta för att kväva densamma. Det krävdes faktiskt en skrivelse från , , Företagarna och så vidare med en uppmaning till regeringen att tillskjuta de resurser som behövdes för att utredningen ens skulle kunna komma i hamn. Om jag hade varit hade jag alltså varit försiktig med att peka på utredningen som något positivt som regeringen står bakom, backar och ger det som stöd som behövs. Så har det nämligen inte alltid varit. Jag förstår att det finns begränsade resurser. Jag förstår att det finns olika prioriteringsordningar. Det jag har försökt att betona i den här interpellationsdebatten är faktumet att det redan finns ett ordentligt underlag. Det finns frågor som inte behöver utredas vidare. Det finns förslag på åtgärder från väl insatta intressenter, från Förenklingsresan, från tillkännagivanden i och så vidare. Regeringen hade kunnat ta tag i dessa och hade kunnat agera utan att det hade krävts en orimlig arbetsbelastning. Exempelvis har det länge funnits parlamentariskt stöd för att sluta överimplementera EU-direktiv. Trots det skyller regeringen på EU i stället för att göra någonting själva när skrivelse 75 hanterades. Frågan jag ställer mig är ifall har lyckats genomföra någon förenkling, ta bort någon regel eller ändra i någon process för att underlätta för näringslivet. Finns det någonting som han faktiskt har lyckats ro i hamn, som har blivit av? Jag menar inte någonting som sitter fast i en utredning eller som regeringen ska behandla utan något konkret. Kan näringsministern ge något sådant exempel? 49 Näringsminister (S): Vi fick höra att har som ambition att bli regeringsdugliga och att be om väljarnas förtroende att ingå i en regering alternativt i ett tätt regeringssamarbete med och . När man lyssnar på blir man varse hur oerhört lång den resan är. De tror att det räcker med ett förslag som man sedan ska skicka fram i en proposition till utan att se till att ta fram ordentligt underlag, se över konsekvenserna och vilka kostnader det medför för företagen eller det offentliga och att se till att det håller i en rättslig prövning. Man behöver utreda frågan, man behöver experter och jurister som tittar igenom det och man behöver ekonomer som ser över konsekvenserna och hur många miljoner eller miljarder det kommer att kosta. De tror att man bara kan skjuta från höften och säga: ”är det klart.” Men det är mot den bakgrunden som vi fortsätter att driva på, genom utredningar men också konkreta förslag. vill gärna höra konkreta förslag. Jag har redan nämnt ett antal konkreta förslag som vi har presenterat. Det finns ytterligare en sak, som jag inte har nämnt men som också kom upp under Förenklingsresan: efterhandsdebitering. Det har regeringen gått vidare med och infört inom livsmedelssektorn, som ett exempel. Vi kommer naturligtvis att titta över de övriga förslagen och se till att underlätta så långt det är möjligt för våra företag. Varje krona till onödig byråkrati är som sagt en förslösad krona som behövs på andra håll, särskilt efter den här pandemin. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:611 om handläggning och utbetalning av permitteringsersättningar 50 Näringsminister (S): har frågat mig vilka skyndsamma åtgärder jag tänker vidta för att påskynda handläggningen och utbetalningen av permitteringsersättningar till företagare. Den pågående pandemin har fått stora konsekvenser för många företag, och restaurangbranschen är en av de branscher som är särskilt utsatt. För att drabbade företag ska kunna överbrygga krisen har regeringen presenterat ett flertal stöd som restaurangbranschen kan ta del av. Stöden har kommit att användas i stor utsträckning. Vi ser till exempel att de i hög grad går till bland annat besöksnäringen, däribland restaurangbranschen. Möjligheten att ansöka om stöd för korttidsarbete öppnade , och påbörjade utbetalningarna . För att skynda på handläggningen har rekryterat över 200 nya handläggare , och har fått ytterligare medel för att bland annat korta handläggningstiderna. Parallellt med korttidsstödet finns andra stödåtgärder, däribland omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, kreditgarantier – den så kallade Företagsakuten – och likviditetsstöd via skattekontot efter beviljande av anstånd med inbetalning av skatt. För att rädda fler jobb och företag har regeringen även föreslagit att flera av dessa stöd förlängs juni ut. 51 (M): Tack, näringsminister , för svaret! Vi är snart inne på med coronapandemin.