prot · H809128 · 2021-05-27 00:00:00 — Det har också att göra med att vi nationellt har bestämt vilken inriktning vi har på klimatpolitiken och att det i den också ryms ett systematiskt samarbete mellan samhälle och branscherna. Vi har 22 road maps i lika många olika sektorer i det svenska näringslivet där branscherna och sektorerna själva har sagt: Så här vill vi bli fossilfria. Det finns en enorm kraft i detta. Det är helt klart så att svensk industri står inför en mycket framgångsrik period. Jag är helt övertygad om det. Jag tror att det också är en del av tryggheten i omställningen att industrin inte försvinner utan växer och kommer att skapa jobb runt om i vårt land. 34 (S): Tack, statsministern, för ett tilltalande svar! Återrapportering från Europeiska rådets möte Som socialdemokrat menar jag att en uppdatering av bör bidra till den gröna och digitala omställningen, till att stärka EU:s inre marknad, till en fortsatt klok konkurrenspolitik och till en öppenhet mot omvärlden. Med EU:s klimatlag på plats, som statsministern var inne på, gröna given och även en industristrategi undrar jag: Hur är prioritering för att bidra till EU:s gemensamma mål? 35 Statsminister (S): För vår del är det ju att fortsätta den utveckling som vi står för och att dela med oss i strategin och ta emot – det finns många länder som gör ett bra arbete. Vi samarbetar till exempel mycket med när det gäller inte minst skogen. Där har vi mycket att göra. Vi ska ha en egen utveckling, men det är också så att när vi gör det tillsammans med våra vänner i Europeiska unionen blir det så mycket starkare och en mycket kraftigare utväxling. Sedan är vi noga med precis det som nämner här, nämligen öppenheten. Den är viktig för oss. Man tänker fel om man tror att man kan skydda sig genom att sluta gränser runt EU och tro att det bara är den marknaden som gäller. Det kommer att leda fel. Det är en sådan sak som vi ständigt påpekar: Det här måste kombineras med en fortsatt öppenhet. 36 (MP): Tack, statsministern, för återrapporten och svaren på de tidigare frågorna! Jag börjar med att i mitt första inlägg här göra en kommentar angående vaccinet. Jag har lyft att det är oerhört viktigt med den globala solidariteten. Här har varit väldigt pådrivande både för vaccinet och för Trade for Health, som är ett handelsinitiativ som förvisso inte var uppe men som finns med i det globala solidaritetstänket. Det är oerhört bra att är fortsatt tydligt. I slutsatserna står att efterlyser ett intensifierat arbete för att säkra en global och rättvis tillgång till vaccin mot covid-19 och att man stöder Covax. Man utlovar också de här 100 miljoner doserna. Det är oerhört bra. Vad gäller saknar man nästan ord. Det som händer är helt uppåt väggarna, oacceptabelt och fruktansvärt. Det är oerhört bra att snabbt kunde samla sig och uttrycka sig väldigt kraftfullt och fördömande mot den här tvångslandningen eller tvångskapningen. Jag tycker att det är glädjande att vi också från svenskt håll kan skicka tydliga signaler – jag tänker på . och Socialdemokraterna i regeringen har gett en ny instruktion och ett nytt regleringsbrev där man skärpt kraven på mänskliga rättigheter och klimat. Det visar sig nu att de nya direktiven faktiskt fungerar, och myndigheten tar tillbaka den kritiserade affären med . Det är mycket bra att det sammantaget blir tydliga signaler utrikespolitiskt, handelspolitiskt och från EU. 37 Statsminister (S): Jag kan bara hålla med när det gäller det sista. Det visar att det går att styra. Vi kan behålla vår förvaltningsmodell, och med rätt instruktioner går det att styra. Det var bra att vi kunde visa det. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det var också bra att vi kunde agera snabbt. Jag är som sagt glad att det i det här fallet gick betydligt snabbare än vad det har gjort i andra frågor när vi ska samla vår ståndpunkt, men det var så uppenbart för alla att det här var oacceptabelt och måste hanteras. Vad gäller vaccinet delar jag också den uppfattningen. Det är viktigt att vi håller i det där. Ingen är säker förrän alla är säkra, och därför är den internationella vaccinationen oerhört viktig. Då behöver vi både se till att vi kan dela med oss – vi föredrar Covaxmekanismen och andra tänker säkert andra modeller, men de flesta sluter upp kring Covax – och att få upp produktionsvolymen. Den diskussionen pågår. I EU-sammanhang vill vi få upp produktionsvolymen så att vi vet att vi har tillgång till detta. Det har redan lett till att det också förs en diskussion om hur man kan öka produktionen på den afrikanska kontinenten så snabbt som möjligt. Där kan EU vara behjälpligt och se till att det sker så att alla kontinenter kan känna trygghet i att vaccin finns närmare än vad det gör och att det finns en helt annan kapacitet än . Det går i rätt riktning, men vi vill gärna skynda på det. 38 (MP): Tack, statsministern, för de svaren! Jag vill självklart lyfta fram också klimatfrågan. Äntligen finns en klimatlag på plats. väntar vi alla med spänning och iver på det lagpaket som ska komma framåt sommaren. Det är mycket bra att statsministern lyfte upp att ambitionerna måste finnas där. Vi kommer troligen att behöva höja dem successivt framöver. Det är förstås också oerhört viktigt att alla länder är med och att ingen lämnas efter. Det är verkligen en viktig fråga för konkurrenskraften och välfärden. Apropå diskussionen om kostnaden är det förvisso en kostnad , men om vi inte tar den nu blir det en multiplicerad kostnad längre fram. Det är en delikat fråga när det gäller att verkligen få med hela EU och att ha de här kraftfulla styrmedlen. Jag har en fundering där; jag tänker att det är viktigt att jobbar tillsammans med likasinnade och med kommissionen för att lotsa frågan framåt på ett bra sätt. 39 Statsminister (S): Det är helt rätt. Det är så vi vill arbeta. Vi arbetar redan med likasinnade, till exempel , med flera. Men frågan är också var det är mest motstånd. Det bygger bland annat på en legitim och förståelig rädsla över att det är ett jättestort åtagande. Men ibland blir det som sagt också en rökridå för att slippa göra någonting. Den dialogen är alltså nog så viktig. Det är därför vi pekar på inte minst det stöd som utgår också i förhållande till MFF:en, så att länder ser att det finns stöd att få för den omställning som måste till. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag argumenterar också mycket för att man inte ska se det som bara någon sorts hot, börda eller tyngd utan också som en möjlighet. Det är nämligen här framtidens välfärd finns. Jag tror att det här kommer att tippa över . Men det vill till ett strukturerat arbete. Återrapporteringen var härmed avslutad. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel § 6 (forts. från § 4) Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (forts. MJU18) 40 (M) replik: Man kommer nästan av sig lite efter en sådan här paus, herr talman. Men jag tycker att det är symtomatiskt för Socialdemokraternas anförande i en sådan här sorts betänkandedebatt att allting är positivt, att allt går så bra och att det löser sig. Det verkar som att det inte finns några hinder, utan svensk livsmedelsproduktion och svenskt jordbruk – allting – går åt rätt håll. Jag kan tycka att någon form av självrannsakan vore på sin plats. Man har suttit i regeringsställning , och det går fortfarande åt fel håll. Vi är inte i närheten av att närma oss livsmedelsstrategins mål. I anförandet lyftes det fram att det finns vissa positiva tecken, till exempel att mjölkproduktionen går upp. Jo, men den här gången beror det inte på politiken. Det är nog snarare en effekt av att det slår tillbaka lite torka. Jag skulle säga att effekterna av politiska insatser är obefintliga just när det gäller att mjölkproduktionen har ökat. Att lönsamheten är god just nu beror snarare på att mjölkpriset har gått upp, på att köttpriserna har gått upp och på att spannmålspriserna är höga. Men vi ser nu att insatsvarorna följer efter. Sannolikheten är i stället stor att vi får minskad produktion igen. Det beror alltså inte på politiken. Politiken borde egentligen ge bättre företagsförutsättningar med minskat regelkrångel, lägre skatter, bättre rovdjurspolitik och mer långsiktig äganderätt. Har Socialdemokraterna ingen självrannsakan i det här läget? Ser inte regeringen att vi inte når livsmedelsstrategins mål, att vi inte kommer att klara det? 41 (S) replik: Tack, , för frågorna! När det gäller att det skulle vara symtomatiskt att vi är positiva får jag kanske säga att det är symtomatiskt att ni är negativa i talarstolen. Det händer nämligen otroligt mycket positivt. Det gör det, och framför allt . Efterfrågan på svenska varor ökar. Och mjölkproduktionen och antalet mjölkkor ökar äntligen. Det har de inte gjort . Ledamoten sa också i talarstolen tidigare att han inte tror att det här är ett trendbrott. Det tror jag. Och jag hoppas verkligen att det är det. I fråga om att vi socialdemokrater är så positiva vill jag säga att alla våra satsningar i livsmedelsstrategin och alla handlingsplaner som läggs fram är vad som efterfrågas. Handlingsplanerna är inget hittepå. De tas fram efter dialog, samtal och politiska initiativ till samverkan. Och eftersom vi gör alla dessa satsningar kommer det att märkas att det leder till förändringar. Det är också därför vi ser de positiva förändringarna . Regeringen satsar och gör mycket på området. Därför ser vi också de positiva effekterna. 42 (M) replik: Jag vill tacka för svaret. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Jag vill inte att vi ska upplevas som negativa. Jag ser snarare möjligheter för svenskt jordbruk. lyfts det till exempel fram att klimatet skulle kunna vara ett hot mot svenskt jordbruk. Jag tror precis tvärtom, att vi i kommer att ha de klimatmässiga förutsättningarna för att bedriva jordbruk på ett bra sätt och öka vår livsmedelsproduktion, precis som intentionerna är i livsmedelsstrategin. Men jag kommer återigen tillbaka till att det som vi ser , trendbrottet med de stigande priserna och att mjölkproduktionen kanske ökar lite, inte beror på de politiska åtgärderna. Frågar man gemene jordbrukare svarar de inte att det är på grund av de politiska åtgärderna som produktionen har vänt lite . Det finns en stor positiv inställning till livsmedelsstrategin. Men man efterfrågar fortfarande de faktiska konkreta verktygen för livsmedelsstrategin. Den får inte bli bara ett vackert papper någonstans där det står att vi har en livsmedelsstrategi enligt vilken vi ska öka produktionen, öka exporten och stärka vår självförsörjning. Det är inte dit vi ska komma. Jag menar därför att vi som går närmar oss den tidpunkt då vi ska ha uppfyllt den här livsmedelsstrategin. Om inte jordbrukarna, som faktiskt ska producera för att vi ska nå livsmedelsstrategins mål, upplever att de får de politiska verktygen, hur ska vi då komma framåt? Någon form av självrannsakan vore alltså på sin plats. Ledamoten lyfte också upp i sitt anförande att det ska vara lätt att göra rätt. Jag lyfter fram procentsatserna som skjuter i höjden. Kommer vi att se en nedåtgående trend vad gäller ökad regelbörda och administration? Eller är det också bara tomt prat? 43 (S) replik: När regeringen agerar är det aldrig tomt prat. Det var faktiskt under Socialdemokraternas ledning som livsmedelsstrategin togs fram i bred samverkan under förra mandatperioden. Det är en långsiktig strategi för att vi ska få ökad svensk matproduktion. Det saknade vi tidigare. hade ingen livsmedelsstrategi och ingen som tog hela livsmedelskedjan i beaktande. Det här är unikt, och det är jättebra att samtliga partier står bakom den. Regeringen satsar faktiskt också otroligt stora summor. är det totalt . Det kommer att göra skillnad ned på gårdsnivå. Det jobbas dessutom aktivt med livsmedelsstrategin genom handlingsplanerna. Jag vill lyfta fram de regionala handlingsplanerna, som finns runt om i landet. De kommer närmast dem som de finns till för: våra livsmedelsproducenter. De är otroligt viktiga. Man måste jobba aktivt med detta. Behövs det nya satsningar, nya lagar, ny forskning och ny samverkan får man anpassa sig efter det. Men jag kan förstå att det kan kännas tufft för ledamoten att erkänna att regeringen faktiskt har gjort något riktigt bra med livsmedelsstrategin. Det var ju något som den tidigare, moderatledda regeringen inte lyckades få fram. Jag hoppas att vi fortsättningsvis kan vara konstruktiva inom politiken och fortsätta samverka för att livsmedelsstrategin ska nå sina mål. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (forts. § 8) 44 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , justitie- och migrationsminister , statsrådet och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 45 (M): blev ett plan kapat i . Det tvingades ned av den belarusiske diktatorn . Han skickade upp stridsflygplan för att tvinga ned passagerarplanet. har Roman , en 26-årig journalist och demokratiaktivist, och hans ryska flickvän arresterats i . Det var bra och nödvändigt att EU kunde enas om åtgärder och sanktioner mot under Europeiska rådets möte tidigare . Något annat hade varit helt otänkbart, och det hade lett till att förtroendet för EU hade skadats. flygkapning av planet som gick mellan två EU-länder måste få konsekvenser och tydligt fördömas. Det är nu viktigt att gå vidare med ytterligare åtgärder. Det upptrappade läget i kräver kännbara motåtgärder. Jag vill därför fråga EU-ministern vilka breddade sanktioner regeringen avser att driva inom EU. 46 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är två uppsättningar av sanktioner som är aktuella efter den här fruktansvärda händelsen. Den ena är ytterligare listningar av personer i som är ansvariga för det som har hänt. Den andra är riktade ekonomiska sanktioner mot landet för att visa med vilket allvar Europeiska unionen ser på den här frågan. Det är två uppsättningar. Sedan finns det naturligtvis ytterligare åtgärder såsom överflygningsförbud och förbud för det belarusiska flygbolaget att landa i EU-länder, de internationella utredningar som ska göras och inte minst det stöd som ska ges till civilbefolkningen och det civila samhället i för att de ska känna vår solidaritet med dem på ett konkret sätt. 47 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det var nästan svaret på min andra fråga, för jag tänkte fortsätta med just det belarusiska folket. Människor torteras i , och flygkapning är bara en ytterligare ökning av aggressiviteten. har Lukasjenkoregimen också blockerat nyhetssajter och infört medielagar som inskränker pressfriheten. Min andra fråga är just vad regeringen gör för att stödja det belarusiska folket, oppositionen, de fria medierna och en demokratisk utveckling. 48 Statsrådet (S): Det förekommer bilateralt svenskt stöd till det civila samhället i men också stöd genom Europeiska unionen, direkt till de frihetsrörelser det handlar om liksom genom kontakter med deras företrädare – nu tyvärr i exil i framför allt men också andra delar av Europeiska unionen. Det finns en nära och, skulle jag säga, ökande samverkan med de här rörelserna för att vi tillsammans ska kunna nå en bättre lösning för dem. Insatser för utsatta områden 49 (SD): Min fråga går till . Undersökningar i visar att det förekommer arrangerade äktenskap för att öka kriminella släkters makt i . I värsta maffiastil arrangeras äktenskap av klaner i utanförskapsområden. För att förhindra arrangerade äktenskap införde en 24-årsregel. Därefter har inte mindre än tre kraftfulla gettopaket genomförts i för att förhindra att kriminaliteten breder ut sig. Jag vill nu fråga när får se det första gettopaketet. 50 Justitie- och migrationsminister (S): vill använda ordet ”gettopaket”, och det gör inte jag. Däremot vill jag gärna lyfta fram de satsningar som vi gör på de utsatta bostadsområdena. Det handlar om att satsa på till exempel skola, fritidsverksamhet, socialtjänst och annat som kan bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen. har vi ett fönster som skapats genom att vi med de polisiära insatser som vi gjort med hårdare straff, fler poliser och bättre verktyg till poliserna har lyckats frihetsberöva fler av de gängkriminella än . när det här fönstret har öppnats gäller det att gå in med särskilda, riktade insatser för att också bryta nyrekryteringen, och det gör regeringen på ett kraftfullt sätt. Problemet för högern tror jag är att man nästan aldrig har några svar på det förebyggande arbetet mot kriminalitet. Men det har regeringen. 51 (SD): har danska regeringar påverkats väldigt mycket av medan de svenska regeringarna snarare har påverkats av . Därför vill jag ställa en följdfråga till . Om han gör en jämförelse mellan och utveckling , är det uppfattning att har lyckats bättre i kampen mot kriminalitet än har gjort? 52 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är socialdemokrat, och jag har ett mycket gott samarbete med den danska socialdemokratiska regeringen och vet mycket väl vad man har gjort där. Därför tittar vi också speciellt, inte minst när det gäller straffrätten, på vad har gjort. Vi har en pågående utredning som ser över straffen för gängkriminalitet, och den har specifikt i uppdrag att se på vad man har gjort i . Jag tror säkert att det finns saker och ting att lära av , men från dansk sida kan man säkert också ibland lära saker och ting av . Det är så det nordiska samarbetet ska fungera. 53 (C): är ett land med många dammanläggningar i våra vattendrag, stora som små. Det är anläggningar som har haft stor betydelse historiskt när det gäller att framställa kraft för olika ändamål. Många är förstås betydelsefulla än . Dessa dammar är en unik berättelse om vår kulturhistoria, en levande historiebok som inte går att återskapa om dammarna försvinner. Det finns många intressen förknippade med dessa miljöer: naturvård, friluftsliv, kulturhistoria och möjligheter till småskalig energiproduktion, som inte minst denna kammare har slagit fast betydelsen av. Dessa intressen står uppenbarligen emot varandra, vilket inte minst vattenmyndigheternas olika syn på åtgärdsprogram inom vattendirektivet har visat – ett arbete som med all sannolikhet återigen hamnar hos regeringen för överprövning. Kulturmiljövården har sällan stora, starka organisationer med ekonomiska muskler bakom sig utan drivs oftast av ideella krafter. Min fråga till kulturministern blir därför hur hon säkrar att kulturmiljövårdens intressen tas till vara i dessa uppenbara målkonflikter. 54 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Detta är en fråga som har diskuterats . Våra myndigheter är väl medvetna om komplexiteten i dessa frågor och arbetar aktivt med dem. Precis som riksdagsledamoten säger är vattenvård ofta komplext. Natur- och kulturmiljövärden kan ofta stå emot varandra, och då är det viktigt både att vi har inventeringar, så att vi vet vad det är för typ av kulturmiljö vi jobbar med, och att det finns vägledningar för hur sådana här avvägningar ska göras. Kort kan jag säga att regeringen sedan kulturarvspropositionen har stärkt arbetet med kulturmiljöer. Anslagen för arbetet med kulturmiljövård har höjts permanent, och ett antal myndigheter har fått i uppdrag att utarbeta både vägledningar för hur sådana här avvägningar ska göras och strategier för hur kulturmiljöerna ska kunna komma fler till del och bevaras i olika delar av landet. 55 (C): Tack, kulturministern, för svaret! Jag vill bara skicka med att det ter sig lite ologiskt för människor att till exempel skogsnäringen knappt får bryta en kvist på en kolbotten medan en statlig myndighet som i min hemkommun, som äger en dammanläggning, får ansöka om utrivning via domstol, varvid en kulturmiljö med på nacken går om intet. Detta är ett vattendrag som inte omfattas av vattendirektivet. Min fråga blir återigen: Hur kan kulturministern säkra kulturmiljövårdens intressen i det här fallet? 56 Kultur- och demokratiminister (MP): Ett kort svar på en komplex fråga: Vi ska fortsätta jobba. Jag vill dels lyfta fram det uppdrag som Havs- och vattenmyndigheten har fått om att ta fram vägledningar för vad som är bedömningsgrundande. Det är ett viktigt steg. Men det är också viktigt att har ett uppdrag att samarbeta med länsstyrelserna och de myndigheter som har fått dessa fördjupade uppdrag, så att vi jobbar brett och har tillräckliga beslutsunderlag och väl utarbetade vägledningar när dessa komplexa beslut ska tas. Privata vårdgivare och regionernas krisberedskap 57 (V): Min fråga går till statsrådet . Kommuner och Regioner bad regeringen att rikta en förfrågan till de nordiska grannländerna om personalstöd till svensk intensivvård . Det är ett tufft läge inom vården, och personalen har slitit oerhört hårt. I regionerna finns också förutsättningar för att vid en katastrofsituation ställa de privata vårdgivare som regionen har avtal med under regionen. Detta har inte skett. Under den tredje vågen av pandemin ställde 24 personer från privata vårdbolag upp och arbetade för Region , exempelvis. Är det inte dags för en nationell lagstiftning om att privata vårdföretag som har avtal med regionen ska ingå i regionens krisberedskap vid svåra situationer? 58 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Först tänkte jag att den handlade mycket om själva skrivelsen och stödet från våra nordiska grannländer. Jag vill ändå passa på att säga att det inte i detta sammanhang finns anledning att tala om samarbetsavtalet och att man i en krissituation kan förvänta sig stöd. Däremot finns det förstås en väldigt god samverkan och dialog. Men fråga handlar mer om privata aktörer. Detta är naturligtvis något man får titta på och som Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap skulle kunna återkomma till, men frågan är inte aktuell i något förslag som just nu bereds. Det är dock en väldigt relevant fråga, tycker jag, som ställer. 59 (V): som detta sker kan vi också se att det är nedskärningar på gång i ett antal regioner som har en högermajoritet. Är inte det väldigt olyckligt, och ger det inte helt fel signaler till den personal som har slitit så hårt, så länge? 60 Socialminister (S): Det är väldigt viktigt att man reglerar i sina avtal att man ska ha möjligheten att avropa bistånd i olika situationer. Men detta är ganska komplext, och därför skulle vi säkert behöva titta på frågan; jag delar uppfattning om det. Olika regioner kanske hanterar detta lite olika och har olika andel privata aktörer, så man har inte samma utgångsläge i alla regioner. Men jag vill understryka att det är en väldigt relevant fråga som ställer. Lagförslag om grov trafikbrottslighet 61 (KD): Jag vill rikta min fråga till justitieminister . Trafikbrott är en av de vanligaste formerna av brott som begås i . Förövarna gör det ofta vanemässigt; de återfaller och utgör en fara för andra. Ofta är också droger inblandade. I många fall drabbas oskyldiga som skadas eller omkommer i samband med olyckor som orsakas av dessa ansvarslösa förare. Sorgen och saknaden efter en omkommen anhörig drabbar många familjer. har en utredning funnits på bord. I den föreslås en del skärpta straff och också ett nytt trafikbrott: grov trafikbrottslighet. Utredningen har remitterats, och remissvaren finns . Trots detta har vi ännu inte något lagförslag. Med anledning av detta vill jag fråga ministern: har inte ett lagförslag tagits fram? Vad är det som hindrar att det blir färdigt och kan lämnas vidare till Lagrådet och ? För som går riskerar fler oskyldiga att drabbas då samhället inte har ytterligare verktyg för att stoppa rattfyllerister som fortsätter att köra drogpåverkade. 62 Justitie- och migrationsminister (S): Det var precis för att vi skulle kunna skärpa regelverket som vi tillsatte den utredning som hänvisar till.