prot · H809135 · 2021-06-07 00:00:00 — När det gäller vill jag väl bara säga att vi i samband med riksdagsbeslutet var väldigt tydliga om affärsmässighet i det sammanhanget. Det är väl det jag vill säga när det gäller den delen. Om man får förseningar, som med , måste man också se över konsekvenserna av detta rent operativt och vidta åtgärder för att kompensera. Det är någonting som vi gör i de här sammanhangen för att på olika sätt klara situationen. Jag är väl medveten om marinens utmaningar. En sak som vi gör nu som stärker marinen och som också kan kopplas till försvaret av är att sätta in robotluftvärn på korvetterna. I kombination med luftvärnssystemet innebär detta exempelvis att vi får en helt annan kapacitet som en eventuell fiende får förhålla sig till, som vi i motsvarande grad kan lösgöra resurser ur luftförsvaret på ett helt annat sätt än . Detta innebär också en tydlig förstärkning för marinen. Det är ju stora investeringar som görs på den sidan för att långsiktigt upprätthålla kapaciteten. Man får se det här i ett långsiktigt perspektiv. har vi ett femårigt försvarsbeslut. Det ska till en ny försvarsberedning , och vad den försvarsberedningen ska föreslå och vad ett nytt försvarsbeslut 2025 innebär återstår väl att se. Men marinen är en viktig fråga. 27 (M): Jag är väl medveten om komplexiteten i styrningen av större strategiska materielprojekt. råkar det vara så att ett antal av de här utmaningarna ligger på det området, och det sker i när marinen är rätt sårbar. Därför kommer försvarsutskottet naturligtvis att fortsätta att följa frågan. Precis som försvarsministern sa presenterade FMV och en produktionsdefinitionsfas, så kallad PDF, och går vidare med nästa generations ytstridsfartyg, . Jag konstaterar att regeringen inte hade informerat försvarsutskottet om detta annat än i budgetpropositionen. Eftersom vi hade ett behov av att få en mer fullständig information om det här mycket viktiga strategiska materielprojektet bjöd vi in chefen för marinen, som fick föredra marinplanen. Vi hade också FMV hos oss, som föredrog premisserna för andra generationens . Jag tycker ändå att det finns skäl att ta med sig erfarenheter från när det begav sig förra gången vi skulle anskaffa Visbykorvetterna. Jag skulle kunna sammanfatta det med att Visbykorvetterna är en fantastisk plattform. Det säger alla som opererar dem. var dock inte lika framgångsrikt. Det drogs med en hel del förseningar och en hel del tekniska problem. Projektet låg på skrivbordet 1990, och man avslutade provturskommando . Det tog alltså . Det var ett mycket krävande projekt. Vid sidan av detta har väl exportintäkterna för Visbykorvetterna inte riktigt rosat marknaden; vi har sålt två överbyggnader, en till och en till . I övrigt har det varit svårt att kunna dela utvecklingskostnaderna på Visbyprojekten. Det är en utmaning när man egenutvecklar plattformar och system att man inte kan dela utvecklingskostnader med andra länder. Det vore naturligtvis ett strategiskt vägval för om vi återigen ska bygga nya ytstridsfartyg eller om vi ska förlita oss på den internationella försvarsmarknaden och upphandla ytstridsfartyg tillsammans med andra länder. , som var regeringens u-materielutredare, pekade på att inte kommer att ha resurser och förmåga att vidmakthålla en försvarsindustri som både kan producera ubåtar och ytstridsfartyg. Skälet som anförde var att vi hade ett fåtalighetsproblem. Det är en sak att egentutveckla ubåtar och ytstridsfartyg när vi pratar om dem i termer av tjog, men pratar vi i termer av en handfull ubåtar och ytstridsfartyg. Jag tycker därför att det finns skäl att tänka igenom de här aspekterna noggrant när vi nu står inför det här beslutet och en produktdefinitionsfas. Det andra är naturligtvis den utmaning det innebär att producera ubåtar och ytstridsfartyg. Försvarsministern anförde att man kan dra nytta av lärdomarna från det förra ytstridsfartyget som vi producerade. Vi slutade dock att producera ytstridsfartyg 2000 och har inte producerat några nya ytstridsfartyg . Vi slutade att producera ubåtar 1996. Det är rätt svårt att plocka upp produktion när man väl har lagt ned den. Jag utesluter inte på något sätt att ska kunna egenproducera nya ytstridsfartyg. Det är mycket möjligt. Men jag tror att det är väldigt viktigt att man också tänker igenom förutsättningarna för att kunna dela utvecklingskostnaderna på export och hitta samarbeten med andra länder, så som vi har försökt att göra på ubåtarna för att det projektet långsiktigt ska ha bärkraft. 28 Försvarsminister (S): Vi verkar ha en någorlunda likartad bild av utmaningarna. Men bilden blir lite grann att vi inte jobbar med frågorna, och det tycker jag inte är riktigt rättvist. Om vi säger så här: Fåtalighetsproblem är alltså i grunden ett faktum om det är så att man har egen produktion. Då vill man gärna ha internationella partner. är det ju lättare sagt än gjort att skapa dessa partner internationellt. Här kommer vi in på hela komplexiteten med en blandning av pris, prestanda, nationella intressen och andra säkerhetsintressen. Det här är dock någonting som man jobbar väldigt aktivt med från industrins sida. När det gäller våra system som ubåtar, korvetter och stridsflyg finns det en dimension som man kanske ska ta upp och värdera när man resonerar om sådant här: Våra system anpassas ju väldigt väl till nordiska förhållanden, till förhållanden och till de operativa förhållandena i vårt område, som vi också försöker att göra de här plattformarna eller farkosterna så ekonomiskt effektiva som möjligt. Skulle vi bara bestämma oss för att nu köper vi utomlands kan det vara så att det inte är särskilt mycket billigare utan att prislappen i det sammanhanget blir betydligt högre. Det finns liksom ingen enkel quickfix där man bara kan ifrågasätta det vi gör och sedan hitta någon annan lösning som man tror är bra. Då kan man nämligen sitta där i slutändan med både högre underhåll, högre kostnader rent allmänt och framför allt även leveransproblem. Det här är inte enkelt. Kompetensen att bygga själv är en unik kompetens. Det visade sig framför allt i svårigheten att plocka upp kompetens som vi möjligen delvis hade förlorat när vi skulle återuppta produktion av ubåtar. Vi hade dock så pass mycket kompetens att vi klarade det, trots det glapp som varit. Jag ser att har en världsunik kompetens på området. Vi är ett av få länder som klarar detta, och den ubåt som är på gång att utvecklas är operativt sett, tror jag, det bästa som man någonsin kan få för att operera just i Östersjöförhållanden och i våra farvatten. Även det är en parameter som jag tycker att man ska värdera när man resonerar om den här saken. Det är rätt när säger att är en fantastisk plattform. Det är sådant som uttalas om de system som vi har tagit fram i : Det är fantastiska plattformar och oerhört fina vapensystem. Lägg då in detta i värderingen när det gäller hur vi ska komma vidare i de här sammanhangen! Jag delar resonemanget kring fåtalighetsproblematiken och resonemanget kring att man måste hitta partner internationellt. Jag menar att det här är en typ av frågor som ständigt är aktuella, som det ständigt pågår arbete kring och som man ständigt på olika sätt försöker att lösa. För mig är det här definitivt inga nyheter. Det var ju bra att försvarsutskottet fick information från marinen. Regeringen har dock enligt ordinarie regelverk informerat i budgetpropositionen. Jag vill bara ha den formella delen klarlagd. Vi har många utmaningar på det här området, och det är viktigt att vi får diskutera dem tillsammans. 29 (M): Jag tycker att man kan se ett mönster i den här och den föregående debatten, bland annat att vi behöver någon form av strategi för försvarsindustrin för hur vi ska förhålla oss till utmaningar, fåtalighetsproblem, behovet av internationell samverkan och internationella partner. Men debatten visar också på vikten av att exportera för att kunna producera hemma, och då behövs ett starkare exportfrämjande. Jag ser den röda linjen. Jag har lyssnat på två föredragningar från FMV kopplat till nästa generations Visbykorvetter. Jag har faktiskt ännu inte hört någon tanke på hur produktionen kan passa in på den internationella försvarsmarknaden eller vilka förutsättningar som finns för att avsätta denna plattform av system på den internationella försvarsmarknaden. Jag har inte heller hört om några internationella samarbeten på underleverantörsnivå. De kanske finns, men jag har inte hört något. Jag tror att det är viktigt att vi tänker i termer av internationellt samarbete om vi ska utveckla nya ytstridsfartyg. Det är helt avgörande för att det ska bli långsiktigt bärbart. Låt mig sammanfatta några av utmaningarna som jag ändå tycker att marinen står inför. Vi står inför stora investeringsbehov på den sidan. Det är många beslut som försvarsbeslutet inte tog hand om, och jag har räknat upp en del av dem. Det finns också behov av en starkare styrning av den strategiska materielförsörjningen på det området. Avslutningsvis ska fåtalighetsproblemen vägas mot det som har helt rätt i, nämligen att vi råkar vara mycket duktiga på systemintegration och att vi har en hög grad av teknisk kompetens, men om vi inte kan exportera plattformarna kommer det att vara svårt för oss att räkna hem dem. Det håller inte att producera två eller tre prototyper av ett ytstridsfartyg eller en ubåt. 30 Försvarsminister (S): Om en strategi leder till att vi skriver ned på ett papper att vi har behov av partner, kostnadsdelning och internationellt samarbete är det egentligen inga nyheter som presenteras. Jag menar att utredningen har utmärkta förutsättningar att ta fram ett grundmaterial för att resonemangsmässigt och förslagsmässigt möta olika utmaningar som finns att hantera . Punkterna är sådant som man jobbar med på olika områden. Om man når fram och får ett avtal med ett land – till exempel köpa och samarbeta runt svenska ubåtar – har man en helt annan plattform att utveckla från än vad som finns . Det är något som vi jobbar med gentemot olika internationella intressenter. Då kommer med automatik kostnadsdelningsfrågan in. Det vi har lyckats med på ett spännande sätt är med om nästa generations stridsflyg. Det är ett intressant utvecklingsprojekt. Sedan kan vi i allmänna ordalag tala om starkare styrning, fram och tillbaka, hit och dit, men grejen är den att om sådana punkter ska lyckas, som du har nämnt och jag har konfirmerat, öppnar de för mycket. Alla funderingarna över hur vi uttrycker oss här reduceras helt plötsligt, och då har vi ett nytt trappsteg att utgå från. Strategin löser inte allt, utan frågan är vad man kan verkställa och vilket resultat av strategin man kan nå. Det som förmodligen kommer att ingå i stora delar av strategin är sådant som redan pågår . Men det får vi återkomma till när utredningen är klar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:707 om det statliga våldet i och 31 Utrikesminister (S): har frågat mig om regeringen kommer att kräva att agerar angående morden på och , , och försvinnandet av ”Lichita” Villalba, , samt om regeringen fortfarande ställer sig villkorslöst positiv till handelsavtalet utan att ta hänsyn till det statliga våldet i och . i och EU-delegationen i följer situationen för de mänskliga rättigheterna i , inklusive detta mycket tragiska fall. uppmanade FN:s högkommissionär för mänskliga rättigheter paraguayanska myndigheter att genomföra en snabb, självständig och effektiv utredning av omständigheterna kring fallen. Det är angeläget att uppgifter om övergrepp och kränkningar utreds och att de ansvariga i förekommande fall ställs till svars. De politiska kontakterna mellan och är oregelbundna, men mänskliga rättigheter tas regelbundet upp med inom ramen för EU:s mekanism för politiska konsultationer med , som äger rum . Med hjälp av finansiering från EU bedriver ett stort projekt för att stärka kvinnors politiska deltagande och inflytande i , och Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) driver ett projekt för att skydda kvinnor och flickor från våld. Svenskt bistånd finansierar även arbete med mänskliga rättigheter samt social och ekonomisk rättvisa i . Vad gäller associeringsavtalet med innehåller det skrivningar om att genom politisk dialog samarbeta för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och urfolkens rättigheter. Avtalet skulle kunna utgöra en viktig plattform för EU och dialog med och , inklusive i frågor om mänskliga rättigheter. Regeringen har via handelsministern i denna kammare redan tidigare uttryckt att länders agerande, då gällande hantering av , kan få effekter för ratificeringen av avtalet, och det gäller fortfarande. Kommissionen arbetar nu på förslag som ytterligare kan stärka hållbarhetsaspekterna kopplat till . 32 (V): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag konstaterar hur viktigt språket är när man definierar vad som händer inom politiken och vår relation till den. I underlaget om till FN:s högkommissionär för mänskliga rättigheter kan man läsa bland annat att kommittén mot tortyr och kommittén för mänskliga rättigheter är oroade över rapporter om tortyr, utomrättsliga mord, godtyckliga kvarhållanden och försvinnanden som begås av militärpolisens specialstyrka. Det här är alltså statligt våld mot folket i . När de elvaåriga flickorna mördades firade president detta på Twitter. Många ser detta som ett sätt att byta fokus från de stora sociala protesterna som pågår i . I finns områden, urfolkssamhällen, som lever i skräck. De blir anklagade för att vara terrorister, och därför riskerar de att dö, förföljas, torteras och fängslas. har ett argentinskt rättsmedicinskt team stoppats från att säkra bevisen på morden. Barnens advokater har inte fått ta del av dokumentationen i fallet, och advokaterna har även flaggat för att regeringen redan har förstört bevis. Även FN:s högkommissionär för mänskliga rättigheter har konstaterat att bevis har förstörts. Vi kan alltså inte förvänta oss att ett sådant land ska prioritera utredningen av morden. Här har organisationer för mänskliga rättigheter krävt att FN självt ska skicka en . I regeringens utrikesdeklaration uttalade sig utrikesministern på följande sätt: ”I är det viktigare att bedriva en feministisk utrikespolitik för kvinnors och flickors rättigheter.” Visst är regeringens satsning på i att kvinnors politiska deltagande och inflytande i ska öka samt att de driver projekt för att stärka kvinnors rättigheter och skydda kvinnor och flickor från våld bra och viktigt. Men man önskar att dessa välkända handelsverktyg, som några menar kommer att leda till demokrati och utveckling, skulle användas i högre grad för att trycka på i just de här frågorna. Avrättningarna av 11-åriga och och försvinnandet av 14-åriga var ingen slump. Det är en del i de illvilliga attackerna på urfolkssamhällena i , på kvinnor och flickor, och ett sätt att hålla folket i rädsla. I den här situationen räcker det inte att luta sig tillbaka och svara att de politiska kontakterna mellan och är oregelbundna och att mänskliga rättigheter i tas upp inom EU – särskilt med tanke på att är en stor supporter av , där även ingår. 33 Utrikesminister (S): Ja, det är ett mycket tragiskt fall med flickorna. Jag blir djupt beklämd av att höra om dem och deras familjer. Vad jag förstår är omständigheterna kring händelserna fortfarande inte klarlagda. Jag instämmer därför i uppmaningen från högkommissarien för mänskliga rättigheter att utreda omständigheterna. Jag vill också understryka att godtyckliga frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden och utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar aldrig kan accepteras. Inte bara innebär det oerhört lidande för de drabbade och deras anhöriga, utan det är även ett uttryck för förtryck och innebär en kränkning av enskildas mänskliga rättigheter. Att utsätta andra för våld utgör en allvarlig kränkning och hindrar både människors och samhällens utveckling. Vi förväntar oss att stater lever upp till sina internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter, inklusive rätten till liv, frihet och personlig säkerhet. Som jag är säker på att är medveten om är mycket aktivt i internationella sammanhang för att stärka respekten för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna. lade fram FN-resolutionen om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, som antogs med historiskt starka röstsiffror, och kommer att fortsätta stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga avrättningar. har en global biståndsstrategi för arbetet med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer –2022. Det övergripande målet för strategin är att bidra till fria, trygga, rättvisa och inkluderande demokratiska samhällen där allas lika rättigheter främjas, skyddas och respekteras. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter är en viktig partner i genomförandet av strategin. är största givare av frivilliga bidrag till högkommissariens kontor. gick det totala stödet . 34 (V): Det är fina ord, men ett stort problem är hur man agerar från bland annat sida. Med ena handen bidrar man till sociala organisationer och olika projekt för att stärka kvinnor, men med andra handen lägger man fram avtal som det med . baseras på sänkta eller borttagna tullar, vilket är ett incitament till handeln att främja specifika produkter. För att förstå vad det här innebär lokalt i till exempel och måste man sätta sig in i hur produktionen ser ut i de länderna. Både i och i motarbetas småbrukarna och urfolken. Den småskaliga produktionen får, trots att den är viktig för klimat och biologisk mångfald, varken stöd att överleva eller uppmuntran. Tvärtom går lagar och regeringarnas arbete ut på att driva bort den småskaliga produktionen för att ge plats till den storskaliga. Både och ger till och med ekonomiskt stöd till de stora agroexporterande företagen. Lägg till i den ekvationen att morot är att gynna den storskaliga produktionen ännu mer. Inte bara det – vi exporterar förbjudna bekämpningsmedel dit, alltså medel som är förbjudna här men helt okej att använda där. Bara var värdet på den exporten till över en halv miljard. Sedan importerar vi frukt och grönt som är besprutad med dessa medel. Det borde vara lätt att förstå vilka logiska konsekvenser det här får, men tyvärr agerar varken vår regering eller EU utefter de konsekvenserna. Den storskaliga produktionen leder inte bara till att småbrukarna och urfolken slås ut ekonomiskt. De jagas bort från sin mark, skogen bränns ned och vatten och jord kontamineras. Som om inte det räckte förföljs, mördas och fängslas de småbrukar- och urfolksledare som försöker protestera mot denna utveckling – och även deras barn. Trots detta avser regeringen att villkorslöst positivt ställa sig bakom . Man har fått in skrivningar om dialog, men dialog räcker inte i det här fallet. Det måste vara mycket mer lagkrav i detta. Jag undrar också var hållbarheten finns i utformningen. Man måste börja prioritera människan, miljön och klimatet över de ekonomiska intressena. Flera europeiska länder har faktiskt kritiserat , men jag har tyvärr inte hört samma kritik från . Om vi tittar på det som hänt i ser vi att frågor om miljö och mänskliga rättigheter är starkt förknippade med varandra, så det är verkligen viktigt att tar ställning i den här frågan. 35 Utrikesminister (S): Ja, regeringen står fortsatt bakom . Vi ser det som en självklarhet att använda EU:s associeringsavtal också som ett verktyg för vårt MR-arbete visavi Mercosurländerna. innehåller som jag sa skrivningar om att genom politisk dialog samarbeta för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Med på plats kommer det således att finnas ett institutionaliserat samarbete mellan parterna att använda för att förstärka dialogen i viktiga MR-frågor. är det standard att inkludera en MR-klausul i EU:s associeringsavtal. MR-klausulen brukar vanligtvis inkluderas i det politiska ramavtalet, till vilket frihandelsavtalet kopplas. Klausulen kallas en väsentlig bestämmelse eftersom den gör det möjligt att häva eller bryta ett avtal, antingen helt eller delvis, under vissa omständigheter vid en överträdelse av mänskliga rättigheter. Sådana klausuler blir därmed kraftfulla verktyg för att värna en utveckling som respekterar mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Detta upplägg används även i EU:s avtal med , där den väsentliga klausulen om skydd för mänskliga rättigheter finns i den politiska delen av avtalet. Hållbarhetskapitlet i handelsdelen innehåller skrivningar om mänskliga rättigheter kopplade till arbetsmarknaden – mer specifikt krav på att partnerländerna uppfyller de grundläggande arbetsrättsliga konventionerna, som i sig utgör mänskliga rättigheter. Från dem som motsätter sig avtalet låter det ibland som om det skulle vara ett hot från EU att inte ratificera avtalet, ett hot som skulle sätta sådan press på Mercosurländerna att de lägger om sin nuvarande politik. Jag är inte övertygad om det. Utan skulle troligtvis deras handel och politik fortsätta som den gör . Skillnaden är att vi då har mindre möjlighet att vara med och påverka. ska vi ha klart för oss att andra länder, till exempel , verkar i områden för att driva sin dagordning. Vi vet av erfarenhet att vissa länder använder sin ekonomiska tyngd till att utöva politiska påtryckningar. Regeringen är övertygad om att vi har stort intresse av att knyta Mercosurländerna till oss också av det skälet. Avtalet är således också av politiskt strategisk betydelse. Det knyter två mer eller mindre likasinnade regioner till varandra. Genom ökade kontaktytor får vi ökade möjligheter till dialog för att försöka påverka parterna. Det är viktigt inte minst för att motverka ökad dominans av andra aktörer. 36 (V): Utrikesministern nämner klausuler. Men hur ofta har vi egentligen sett att använder dessa verktyg för att pausa handelsavtal och så vidare för att göra påtryckningar mot länder där man har gått mot en diktatur snarare än mot en demokrati? Att hota med räcker inte heller. Här måste vi i första hand stärka demokrati och mänskliga rättigheter och sätta det före de ekonomiska intressena, och det har man inte velat göra i något av avtalen. Sanningen är att handelsavtalen inte följer tiden. Det är inte okej att vi i handelsavtal använder oss av tullar för att uppmuntra mer köttimport till EU och för att öka importen av soja trots att man vet vilka effekter det får i de här länderna och trots att vi vet att det påverkar transportsträckorna och klimatet. Det innebär att handelsavtalen faktiskt är en illusion kring ett avtal där man lyfter mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter och miljöns rättigheter. Så vilken utveckling gynnar egentligen ? När man pekar ut men för in element som innebär en utveckling åt andra hållet visar det egentligen bara att man vill upprätthålla att naturresurserna är bundna till . 37 Utrikesminister (S): agerar för situationen för mänskliga rättigheter överallt i världen, även i . Trots att vi har oregelbundna och inte så intensiva kontakter deltar vi via vårt bistånd. Som jag nämnde finansierar svenska biståndsmedel flera insatser som syftar till att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer i . Som medlem av EU bidrar också till ett projekt för att stärka kvinnor och deras politiska deltagande och till ett annat för att skydda kvinnor och flickor från våld. Jag gläder mig åt intresse för många detaljer på handelssidan. Det är i grunden ett bra avtal som kommer att stärka EU:s möjligheter att hålla Mercosurländerna, däribland , vid de åtaganden som är gjorda i Parisavtalen. Jag ber dock att framför allt vända sig till handelsministern med dessa frågor eftersom det här är handelsministerns bord. EU använder dessa instrument aktivt för att skydda mänskliga rättigheter, inte minst arbetstagares rättigheter, till exempel i fallet . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:708 om massprotester i