prot · H80972 · 2021-01-28 00:00:00 — Det är också anledningen till att vi moderater är kritiska till det systemet. Om man ska ta finansministern på orden och driva en finanspolitik som styr mot ett mer klimatvänligt samhälle ska man alltså inte driva hennes egen politik. Ett mer effektivt sätt hade varit att underlätta för svenskar att köra mer klimatvänliga bilar, exempelvis genom att kraftfullt investera i laddinfrastruktur. Man skulle kunna titta på olika regelverk kring exempelvis trängselskatt och parkeringsavgifter men också på trafikregler, något som har tillämpats med framgång i vårt grannland . Men regeringen väljer att inte tillämpa de här lösningarna. Det är uppenbart för mig att den här regeringen väljer plakatpolitik framför verkningsfull politik som fungerar. Annars blir min fråga igen, herr talman: tar inte regeringen klimatfrågan på större allvar och lyssnar på kritiken mot bonus–malus-systemet om bristande klimatnytta? Och varför gör regeringen det dyrare för vanliga svenskar att köra en bil med minimalt klimatavtryck men billigare att köra en fossil-suv? 13 Finansminister (S): Då måste ändå frågan till bli: Menar att vi skulle göra om systemet med förmånsbilar och bara korrigera de förmånsvärden som var för låga och inte dem som var för höga? Eller menar att det är korrekt att de som är butiksbiträden ska vara med och subventionera förmånsbilarna för tjänstemännen och direktörerna i ? Vad gäller bonus–malus ser jag stora möjligheter att utveckla systemet. Det kan säkert bli både mer effektivt och mer träffsäkert, och det är någonting som vi jobbar med. Men den stora fördelen med bonus–malus-systemet är att det är ett så kallat slutet system. De som köper en bensinslukande bil får alltså betala till dem som köper en klimatsmart bil, till exempel en elbil. Det är en stor poäng. De som inte har råd att köpa nya bilar behöver inte alls vara med och bidra till elbilarna, och det är en stor poäng jämfört med den miljöbilsbonus som fanns . Då fick vanliga löntagare vara med och bidra till dem som hade råd att köpa nya bilar. är det de som har råd att köpa bensinslukande bilar som får betala till dem som köper klimatsmarta nya bilar. Det tycker jag är en stor poäng med bonus–malus. 14 (M): Finansministern frågar mig vad jag egentligen menar med frågeställningen. Min poäng är att ni måste ha ett system och en miljöstyrning som styr mot mer klimatvänliga fordon. Jag är själv född i , där ligger. När jag växte upp stod det en på nästan varje garageuppfart i radhusområdet . Det fanns en stolthet i att man i då byggde världens säkraste bilar. Den stoltheten finns kvar i än . Men handlar stoltheten också om att företaget bygger några av världens bästa elbilar och hybrider. Vi göteborgare är stolta över att vi har en fordonsindustri som ligger i framkant i omställningen till en mer klimatvänlig fordonspark, i och i världen. Företagets mål är att hälften av alla sålda bilar ska vara elbilar och den andra hälften hybrider. Men, herr talman, som moderat tror jag inte att man ska ge företag vare sig positiv eller – för den delen – negativ särbehandling. behöver inga subventioner från staten för att vara världsledande i att ställa om fordonsflottan till fossilfritt. Men behöver inte heller regelverk som i det närmaste verkar designade för att slå extra hårt mot just deras bilmodeller. Det är det som sker i och med ändringarna i bonus–malus och i förmånsvärdena. Finansministern inför nu ändringar som gör det dyrare för vanliga svenskar att köra en hybridbil från men billigare för direktören på att köra en BMW-suv. Finansministern behåller ett skattesystem som bevisligen saknar klimatnytta trots att världen inte kan vänta på en omställning till förnybart. Finansministern inför skatteändringar som med kirurgisk precision slår mot fordonsindustri. Jag bara undrar, herr talman: då? 15 Finansminister (S): När man lyssnar på kan man lätt få intrycket av att har förslag om att miljöstyrningen ska ökas. Men så är inte fallet. säger allmänt att de gärna vill ha ett effektivare bonus–malus-system. Men de har inget konkret förslag. Det är lätt att önska sig, men något konkret förslag från finns inte. är emot den omläggning som vi gör av förmånsbilssystemet som innebär att vanliga löntagare inte längre ska subventionera de förmånsbilar där snittinkomsten bland dem som har dessa bilar är . Det ska vanliga löntagare subventionera; det tycker . Det är en omvänd . Jag är väldigt stolt över att vi gör denna omläggning, för jag tycker inte att vanliga löntagare runt om i hela ska subventionera de förmånsbilar som vi vet i huvudsak används i våra storstäder och av personer med en genomsnittsinkomst på – något som vanligt folk bara kan drömma om. Man känner igen de gamla . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:314 om pandemilagens konsekvenser för det svenska näringslivet 16 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att tillgodose ett tillkännagivande från om att företag som drabbas av förlorade intäkter till följd av pandemilagen ska få ekonomisk ersättning. Sedan utbrottet av det nya coronaviruset har regeringen presenterat historiskt stora åtgärder på över 250 miljarder i rena utgifter för att begränsa smittspridningen och för att lindra effekter för jobb och företag. Föreskrifter som meddelas med stöd av pandemilagen kan få betydande negativa ekonomiska konsekvenser för dem som drabbas. Regeringen informerade därför i propositionen om pandemilagen att regeringen avsåg att återkomma till med förslag om ersättningar. För , , presenterade regeringen ett förslag om ett särskilt stöd vid beslut om stängning av verksamheter, ett nedstängningsstöd. Nedstängningsstödet är utformat på liknande sätt som omställningsstödet men är mer generöst. Stödet innebär att företag som på grund av nedstängning har tappat all sin omsättning ska kunna få av sina fasta kostnader ersatta, upp till ett tak på per företag och månad. Stödet är relaterat till omsättningstappet – ju större omsättningstapp, desto större stöd, . Regeringen har även lämnat förslag om ett förlängt och förstärkt omställningsstöd samt förslag om att förlänga och förstärka stödet till enskilda näringsidkare och om införande av ett nytt stöd riktat till handelsbolag. Därtill har regeringen föreslagit att det januari–ska finnas ett statligt stöd för hyreskostnader. Nedstängningsstödet, liksom förlängningen och förstärkningen av omställningsstödet och hyresstödet, kräver godkännande av , vilket kan medföra justeringar i utformningen av stöden. har regeringen meddelat att reglerna för stöd vid korttidsarbete kommer att ändras så att arbetsgivare kan få stöd till och med . Regeringen har även lämnat förslag om att förstärka stödet vid korttidspermittering med en ny nivå för arbetstidsminskning på januari–. Till detta kan läggas att regeringen har lämnat förslag om att tidigarelägga den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar så att den gäller . Regeringen har även lämnat förslag om att anståndstiden för inbetalning av skatt ska kunna förlängas liksom att kreditgarantiprogrammet för små och medelstora företag ska förlängas. Därutöver betalar staten även i fortsättningen företagens sjuklönekostnader utöver normal nivå. befinner sig i en extraordinär situation med stor osäkerhet om pandemins fortsatta utveckling. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och ersättningar och återkommer till så fort det krävs. 17 (SD): Jag och finansministern kommer primärt att uppehålla oss vid den tillfälliga covid-19-lagen och dess potentiella konsekvenser för svenska näringsidkare. Innan jag berör det tycker jag dock att det är viktigt att sätta pandemilagen i dess sammanhang. Efter att ha stått handfallen valde regeringen att stressa fram en lag , genom vilken den tillskansade sig utökade befogenheter. Då tycktes regeringen finna lagen absolut nödvändig för att krossa pandemin. Regeringen var i så stort behov av den att snabbhanteringen tycktes överrumpla remissinstanser och innebar att på intet sätt gavs rimligt utrymme att hantera ärendet givet dess natur. hanterade dock ärendet, och lagen blev verklighet – inte minst som en konsekvens av att regeringen verkligen tycktes anse att lagen var direkt avgörande. Vad hände därefter, herr talman? Jo, absolut ingenting. Den lag som var så viktig att praxis bröts för att implementera den kom aldrig att användas. Därefter passerade tiden tills regeringen , över in i pandemin, fick för sig att det på nytt verkligen var tvunget att snabbhantera ett lagförslag som på nytt skulle ge utökade befogenheter till regeringen. Hur länge regeringen hade arbetat med lagförslaget vågar jag inte svara på, men att den haft över på sig står bortom tvivel. Att remissinstanserna och däremot var tvungna att, till skillnad från regeringen, hantera ärendet snabbare än blixten var regeringens fasta uppfattning, och så blev det också. Den tillfälliga covid-19-lag som röstade igenom ger regeringen ökad makt att stänga ned verksamheter, och till skillnad från lagen har denna redan brukats. anser att den tillfälliga covid-19-lagen är alltför långtgående. Alla borde se riskerna med att regeringen eller dess myndigheter på egen hand kan besluta om att begränsa mötesfriheten eller rikta åtgärder som påtagligt begränsar företags möjligheter att bedriva sin verksamhet. Tyvärr var vi dock ensamma om att vilja öka kontrollmakt för att säkerställa att det finns en folklig förankring i besluten. Däremot lyckades vi, tillsammans med den forna Alliansen, köra över regeringen i frågan om ekonomisk kompensation. Notera att regeringspartierna reserverade sig mot det beslutet, herr talman! I stället var regeringens hållning att frågan om ekonomisk ersättning med anledning av förordningar som meddelas med stöd av lagen skulle hanteras i samband med att sådana förordningar tas fram. Detta är långt ifrån tillräckligt, varför jag är glad över att sa ifrån. I sitt svar på denna interpellation är dock finansministern väldigt stolt över det nedstängningsstöd som regeringen varit tvungen att ta fram på beställning av . Min fråga i detta första anförande är därför varför regeringen från början var emot ekonomisk kompensation till de näringsidkare som riskerar att drabbas eller som redan har drabbats av den tillfälliga covid-19-lagen. 18 Finansminister (S): Oj oj oj, nu har alldeles missuppfattat regeringens politik. Han kan inte alls ha lyssnat på det som jag har sagt. Regeringen har varit tydlig med att företag som drabbas av nedstängning självklart ska få ett stöd. Diskussionen har handlat om var och på vilket sätt man bäst ska få fram ett sådant stöd. Där är regeringens uppfattning att det inte skulle vara särskilt effektivt att skriva in ett sådant stöd i just pandemilagen. Det skulle riskera att leda till långa rättsprocesser och att frågan skulle avgöras i domstol på ett sätt som vi tror skulle bli krångligt och osäkert för näringslivet. Vi har tyckt att denna fråga bättre hanteras så som vi vanligen bereder budgetfrågor i , nämligen via en extra ändringsbudget. Det är också så vi har förfarit. Det var bra att jag kunde klara ut detta olyckliga missförstånd för . 19 (SD): Om jag hade varit regeringsföreträdare hade jag varit ganska försiktig med att beskylla andra för att komma med förslag med bristande effektivitet, inte minst mot bakgrund av att flertalet näringsidkare har väntat på utbetalningar av stöd de har rätt till . Med det sagt, herr talman, välkomnar jag och nedstängningsstödet. Det vill jag vara tydlig med. När min interpellation inlämnades hade detta dock ännu inte annonserats. Det jag därför väljer att fokusera på i denna debatt är det faktum att de enskilda näringsidkare som redan har drabbats av regeringens bruk av den tillfälliga covid-19-lagen ännu inte har ersatts med någon kompensation. Omgående efter att lagen hade klubbats i vidtogs åtgärder av regeringen varför butiker, köpcentrum, gym etcetera endast får ha ett begränsat antal besökare, närmare bestämt en per . Jag avser inte att nu orda om huruvida det är rätt eller fel, men jag kan konstatera att trots att lagen redan trätt i kraft och trots att regeringen har stora befogenheter att kraftigt begränsa våra rättigheter och friheter, både för enskilda individer och för näringsidkare, återfinns ingen möjlighet att tilldelas ekonomisk kompensation för den som drabbas. Regeringen har som sagt förvisso presenterat ett förslag om ett särskilt stöd vid beslut om stängning av verksamheter, vilket i denna debatt refereras till som nedstängningsstödet. Det är naturligtvis bra. Men precis som finansministern redogjorde för i sitt svar på interpellationen kräver nedstängningsstödet godkännande av . Det innebär inte bara att det kan tillkomma ett behov av justeringar av stöden; det innebär också att stödet som allra tidigast kan börja gälla . Jag hade gärna varit mer optimistisk än vad jag är, men mot bakgrund av att näringsidkare tvingas ligga ute med pengar å regeringens vägnar i uppemot för att stödåtgärderna inte betalas ut är jag inte vidare optimistisk till att nedstängningsstödet mirakulöst skulle vara på plats . Finansministern får gärna övertyga mig annorlunda. Regeringen har redan begränsat näringsfriheten för vissa företag. De lider redan ekonomiskt som en konsekvens av detta, och den enda trösten är att regeringen kanske lyckas få på plats en form av ekonomisk kompensation för inskränkningen i näringsfriheten efter att den inleddes. Även om det mot all förmodan skulle vara på plats talar empirin för att de faktiska utbetalningarna av stödet sannolikt dröjer avsevärt längre än så, varför vi kanske återigen får en situation där näringsidkare tvingas ligga ute med pengar åt regeringen. kommer säkerligen finansministern att raljera om att jag väl måste förstå att stödet behöver ett statsstödsgodkännande av , varför jag förekommer den kritiken och konstaterar att jag förstår det. Det jag också förstår är att den processen hade gått avsevärt mycket snabbare ifall regeringen inte hade dröjt hela med lagförslaget för att sedan i betänkandet motsätta sig denna form av ekonomisk kompensation. Hade regeringen hanterat ärendet annorlunda och från början önskat se ett nedstängningsstöd skulle det naturligtvis ha gått avsevärt mycket snabbare att också få det på plats. Känner finansministern ett ansvar för den utsatta situation som företag hamnat i som en konsekvens av detta? 20 Finansminister (S): Min bedömning är inte att företagen skulle få ut pengar snabbare om man hade en skrivning om kompensation direkt i pandemilagen. Jag är rädd för att det skulle bli tvärtom. säger att det inte finns något stöd för de företag som påverkas av till exempel regleringen av många personer som får vara i en butik. Men det finns ett stöd för de företag som påverkas av detta, och det är omställningsstödet. Där kan man få en kompensation för av de fasta kostnader som man har när man tappar omsättning antingen av att vi har den här regleringen eller av en annan anledning, till exempel att människor inte kommer till affärerna på grund av att de är rädda för smitta. Det finns alltså ett sådant stöd. Det stödet kan inte vara i enlighet med de regler som finns i EU. Där skulle vi inte få igenom ett stöd på . Därutöver kan man korttidspermittera personalen. Det kan man göra , så där finns alltså ytterligare ett stöd. Dessutom går vi nu fram med hyresstödet. Om man inte har haft tillräckligt stort omsättningstapp för att kunna ta del av omställningsstödet har man i stället möjlighet att kunna förhandla med fastighetsägaren och få en nedsättning av hyran, och då kan staten gå in och betala för av nedsättningen. Därutöver har vi också gjort särskilda satsningar på mindre företag. För den som driver en enskild firma har vi förstärkt omsättningsstödet, och det gäller också om man driver ett handelsbolag. Eftersom vi vet att de här stöden håller på att statsstödsgodkännas i EU och att många företag har ett likviditetsproblem här och har vi därutöver gett nya möjligheter till anstånd på skatten. Om man har likviditetsproblem nu kan man få tre månaders skatteinbetalningar återbetalda på skattekontot. De pengarna kommer att kunna komma in på kontona redan nu . Detta kommer naturligtvis att vara en stor lättnad för många företag som har det oerhört tufft just . Det finns butiker som har det tufft då de påverkas av hur många man får vara där, men inte minst restaurangbranschen och kulturevenemangsbranschen har det väldigt tufft . Då är det klart att den här återbetalningen på skatten kommer att komma väl till pass när den kommer. Det handlar om bara någon eller till dess. 21 (SD): Det dröjer någon eller tills dessa stöd kan sökas. Sedan är det en handläggningstid på det, och empirin när det gäller handläggningstiden för andra stöd tyder på att det därefter riskerar att dröja veckor och månader innan stöden betalas ut. Jag är därför inte lika optimistisk gällande detta som finansministern. Jag skulle vilja lyfta in en ytterligare aspekt av den problematik jag tidigare framfört. blöder näringsidkare pengar som en konsekvens av de åtgärder som har vidtagits utifrån den tillfälliga covid-19-lagen, och de är helt utan någon förhoppning om att i närtid kunna ta del av det utannonserade nedstängningsstödet som regeringen inte ens önskade från början. presenterade regeringen ett förslag om att rikta nästan 175 miljoner till länsstyrelserna för ökat tillsynsarbete för att säkerställa att pandemilagen ska kunna få de effekter som eftersträvas, som regeringen uttrycker det. Dessutom föreslås att ytterligare tilldelas kommuner, regioner och länsstyrelser för bland annat trängseltillsyn på serveringsställen. Jag utesluter inte att de resurserna behövs men skulle vilja fråga finansministern hur hon tror att det uppfattas av dem som har drabbats hårdast. Tänk dig själv att som hårt arbetande företagare få din näringsfrihet inskränkt. Sedan får du höra att du kanske kan få kompensation för det, och därefter får du höra att regeringen snabbt ska tilldela miljoner till dem som ska granska att din näringsfrihet de facto har begränsats. Tror finansministern att berörda näringsidkare är nöjda med regeringens hantering av frågan? 22 Finansminister (S): I sitt första inlägg menade att regeringen inte önskade att vi skulle att ha något nedstängningsstöd. Då förklarade jag för att det aldrig har varit någon som helst tvekan från regeringens sida om att man behöver och självklart ska ha ett nedstängningsstöd. Däremot har vi haft olika uppfattningar om huruvida ett sådant nedstängningsstöd ska skrivas in i pandemilagen eller om det ska komma som en extra ändringsbudget. Jag är lite förvånad över att i sin slutreplik upprepar att regeringen inte önskade ett nedstängningsstöd. Har problem med att höra eller problem med att förstå vad jag säger – eller ljuger här i kammaren? Det blir lite meningslöst att ha interpellationsdebatter om man vägrar att ta in vad motståndaren säger. Sedan kan jag också upplysa om att när det gäller att man kan få skatten återbetald kommer det inte att dröja från att man söker, utan bedömningen är att pengarna kommer att kunna börja betalas ut på kontona under . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:330 om riktlinjer för utbyggnad av vindkraft 23 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag avser att ge ett uppdrag att vägleda i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativ påverkan avseende buller, psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på de närboende. har vidare frågat mig om jag anser att det inte krävs ett uppdrag till och om jag då avser att förändra fler delar i uppdrag som har liknande frågeställningar. Slutligen har han frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra den lokala demokratin så att kommunernas inflytande och påverkan stärks rörande vindkraftsutbyggnad i . I mitt svar på en liknade fråga från har jag informerat om att har publicerat en vägledning om buller från vindkraftverk. I denna finns en genomgång av den allmänna kunskapen avseende buller från vindkraftverk och gällande riktvärden men också en vägledning för åtgärder med syfte att minska bullret från vindkraftverken. gör jag bedömningen att ytterligare vägledningar inte krävs. När det gäller frågan om jag avser att förändra fler delar i uppdrag som har liknande frågeställningar ansvarar enligt sin instruktion för att vägleda kommuner och andra när det gäller hur hänsyn bör tas till buller och andra hälsofrågor vid planering för och byggande av bostäder enligt plan- och bygglagstiftningen. Angående vad jag avser att göra för att stärka den lokala demokratin när det gäller vindkraftsutbyggnad i har regeringen tillsatt en utredning om ökad förutsägbarhet vid miljöprövning av vindkraft. Utredningen berör den kommunala tillstyrkan av vindkraft enligt . Jag vill inte föregå utredningens slutsatser. 24 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i , vilket påverkar väldigt många människor som bor i de berörda områdena. Det rör sig om såväl den psykosociala livsmiljön som buller. Den som har valt att bo vackert och kustnära har naturligtvis gjort det för att det är där man vill bo. Tänk att man har flyttat till och har köpt ett rött hus med vita knutar för att man vill njuta av ljudet från havet och av den vackra utsikten över havet. Helt plötsligt får man reda på att det ska byggas vindkraftverk efter hela den vackra kusten. Livsmiljön påverkas väldigt negativt. Man kan tycka – det är därför jag har ställt den här interpellationen – att en bostadsminister som tillhör ett parti vars namn börjar på miljö- och slutar på -partiet skulle ta hänsyn till hur människor påverkas av en kraftig vindkraftsutbyggnad. Jag kan bara beklaga att bostadsministern inte delar min uppfattning: att man borde studera och ta mer hänsyn till hur människor påverkas. I Hela kunde man läsa om en man som bor i och som beskrev de mycket svåra konsekvenserna för hans livsmiljö det har inneburit att få en vindkraftspark bredvid sig. Det är väldigt stor bullerpåverkan. I tidningsartikeln beskriver han gripande hur hela livet har förändrats. Han bor i skogen, naturnära, och vill höra kvittret från fåglarna. Men helt plötsligt har hans livsmiljö totalt förändrats. Vi kunde i går läsa i om boende i som har närmast panik över att deras livsmiljö ska påverkas. En av kvinnorna som intervjuas i tidningen säger att det kommer att bli som att bo bredvid ett . Vi har tidigare, också hemma i , sett att propellerblad från vindkraftverk har lossnat och flugit i väg hundratals meter. Man hade önskat en ödmjukhet från bostadsministern. Vill man vara en bostadsminister för hela , för alla boende, även i de orter och regioner som berörs av vindkraftsutbyggnad, måste man ta hänsyn till hur människor påverkas. Bostadsministern har också en expertmyndighet. Det är , som i många sammanhang är kommuner och marknaden behjälplig om olika saker som rör byggnation, faktiskt det mesta. Jag blir därför förvånad att bostadsministern anser att inte ska ha synpunkter eller vägleda kommunerna när det gäller hur den psykosociala livsmiljön påverkas för dem som berörs av vindkraften. Det vore rimligt att den som berörs av vindkraftsutbyggnad har stöd av oss förtroendevalda, har stöd för att inte få sin livsmiljö förstörd. Personen som bor i den vackra, fina, röda stugan med vita knutar och som har valt att bo där för att kunna se den vackra havsutsikten vill inte se sin livsmiljö bli förstörd. Varför vill inte bostadsministern ge ett uppdrag till ? 25 (M): Tack, , för att du har ställt en relevant interpellation! Jag vill berätta om just en sådan situation i min hemstad . Jag vill berätta om ett av vackraste kulturlandskap: . Där finns en enastående natur och små skärgårdssamhällen som alla har sin unika karaktär.