prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — Vi har också hört och här i talarstolen förneka att det är en återvandringsmiljard. Men statsrådet sitter ju på alla resurser på och vet hur regeringen ser på den här budgeten. Statsrådet har ju valt att regera med den. Min fråga är helt enkelt: Är det så som det verkar i den här debatten att helt enkelt ljuger för sina väljare när de kallar det för en återvandringsmiljard? Ryms det här redan inom det vanliga utvecklingsbiståndet? 207 Statsrådet (S) replik: Vi har respekt också för hantering av de här frågorna. Inte minst i utskottets hantering av detta har man gjort det väldigt klart och tydligt att det här är en beskrivning av den här miljarden som innebär det som biståndet redan används för. 208 (SD): Det har kommit många frågor om vad SD faktiskt vill göra i biståndspolitiken – kanske för få, för det viktiga är väl vad vi vill göra och inte att vi hoppar på varandra. För den som vill veta mer om vad vi vill göra finns vår kommittémotion på 28 sidor att tillgå, men jag vill redogöra för några huvuddrag. Vi vill att ska vara ett land som hjälper de mest fattiga och utsatta i världen. Det kan å ena sidan handla om katastrofhjälp vid sådant som jordbävningar eller konflikter. Å andra sidan, och förstås långt viktigare, handlar det om att hjälpa länder upp ur den värsta fattigdomen så att de kan bygga upp ett välstånd där ingen svälter och fler och fler länder och människor kan nå det som kallade lägre medelklass. Där kan människor känna trygghet inför sin och sin familjs framtid. Tydligare mål och mer opartisk utvärdering är därför viktiga delar i ett effektivt biståndsarbete. Pengarna måste gå dit där de gör mest nytta. Vi vill att höga krav ska ställas på att biståndet inte går till korruption. Vid det har redan flera talare uppehållit sig, men jag tror inte att någon har nämnt att utvärderingar har sagt att korruptionens utbredning på grund av det väldigt stora biståndet till kan ha bidragit till att motståndskraften mot talibanernas återvändande minskade. Det här är ett typiskt exempel på när vi inte har följt upp nog. Även andra länder får samma kritik, inte minst , kanske jag ska nämna. Vi kräver också att biståndsländer inte motverkar mänskliga rättigheter. bör utfärda varningar om uteblivet bistånd, och de måste faktiskt också leda till indraget bistånd . Vi vill ge stöd till färre FN-organisationer än . är ett biståndsland. Andra länder kan välja att prioritera andra FN-organisationer, men vi bör kraftsamla när det gäller både länder och FN-organisationer som vi arbetar med. Då kommer vi att ha en bättre dialog med dem, och vi kommer också att ha bättre kontroll på vart pengarna går. Vi brukar som exempel nämna UNHCR och inte UNRWA, därför att vi tycker att det ska vara en som jobbar med flyktingmottagandet. Vi nämner alltid Programme som ofta jobbar ihop med UNHCR för att det ska komma in mat och för att det ska byggas upp flyktingläger. är ett bra exempel på behovet av båda de här organisationerna. Om vi ser till att det kommer in mat – och det är bråttom – och om vi ser till att det byggs upp flyktingläger runt kan situationen stabiliseras, men knappast utan det. Vi brukar också ofta nämna och som sådana grundläggande FN-organisationer som vi ska arbeta med. Men det finns över 30 olika FN-organisationer, och vi tycker att den här har växt sig för stor. Det är för mycket dubbelarbete, och därför tycker vi att ska prioritera. Detsamma gäller stora fonder, till exempel GEF och som jobbar med ungefär samma saker – även Great . De här fonderna har haft som mål att skapa en grön utveckling, och det är väldigt bra. Men man får också en känsla av att de dubbelarbetar. Det borde inte behöva vara olika. Man får en känsla av att det handlar mer om att dra in pengar än om att fokusera på det viktiga. Vi tycker att man bör driva på för en debatt mot FN där man säger: Återgå till färre organisationer och kraftsamla! Det blir en stor byråkrati annars, och den känner väl alla som har jobbat med FN till. Vi vill också, som andra talare, att en större andel av biståndet ska vara bilateralt, till exempel de stora biståndsfonderna som jobbar med att planera skog i , som jag har nämnt förut här i kammaren. Jag tror nog att vi är världsbäst på det. Vi kan göra mycket mer av det här bilateralt. Vi vill dra in biståndet till organisationer som inte har vattentäta skott mot terrorism. Där har till exempel stödet till den palestinska myndigheten varit ett problem. Man ska inte dra in stödet först, utan man ska varna först. Men det måste också hända någonting . Vi vill ha ett återvändandeavtal för medborgare från mottagarländer som får svenskt bistånd om medborgarna befinner sig i utan uppehållstillstånd. Vi tycker att det är en rimlig förutsättning för det svenska biståndet. Vi vill ha ett fortsatt arbete med tydligare mål med extern kontroll av biståndet och inte kontroll bara genom dem som jobbar med biståndet, för man blir för partisk. Koncentration till ett urval av länder har jag nämnt, liksom arbete genom färre internationella organisationer och fonder. Jag skulle också vilja nämna en sak som vi inte har talat om, och det handlar om stad och land. Det är en motsättning som finns inte bara här i – här är ju frågan ofta uppe till debatt – men storstäderna i får våra svenska problem att se rätt små ut. , för att nämna honom igen, skrev i sin bok att när länder når ett visst välstånd avtar befolkningsökningen. Först då kan äntligen ökade nationalinkomster faktiskt bidra till att medelinvånaren får det bättre. Tyvärr ser vi inte den här utvecklingen i stora delar av . Miljonstäder växer upp i högt tempo. Det är städer som inte är miljömässigt hållbara, och detta sker i en skala som många i kanske inte känner till. har redan 47 miljonstäder. 36 av dem ligger söder om . De flesta av de här städerna var fem eller tio gånger mindre bara för några tiotal år sedan. Vi sverigedemokrater vill fokusera på mindre städer. Vi måste hitta en motvikt till storstäderna, för de föröder grundvattnet och området runt sig. Därför gäller det att få till någonting som gör att människor inte flyr till storstäderna, för de är tidsinställda bomber vad gäller både större flyktingströmmar och till exempel pandemier. Därför vill vi stödja industriprojekt. sa tidigare att vi ville ha revolution och att vi nu vill ha revision. Men på 70‑talet ägnade vi oss också åt stora industriprojekt i olika länder. Bai Băng är ofta omdiskuterat, och det är lite spännande med tanke på att Bai Băng var ett pappersprojekt i det inte alls demokratiska . Det visar att vi inte alltid, inte heller från socialdemokratiskt håll, har värderat demokrati som en grundförutsättning. Bai Băng har fungerat ända till . De trädplanteringar som till slut gjordes för att försörja fabriken, visserligen i fel ordning, gjorde att Bai Băng faktiskt har kunnat finnas väldigt länge och till att är världens största exportör av trädgårdsmöbler, vilket var något man inte tänkte på då. Det är alltså tydligt att stora industriprojekt gör nytta för både män och kvinnor och för det allmänna välståndet. Kanske också för demokratin, för de här skogsplanteringarna är nu utdelade till bönder som förvaltar dem och får tjäna pengar på dem. Ett annat exempel är Kotmale på där vi jobbade med ett stort elkraftverk. Jag tror att vi måste gå tillbaka till att jobba mer med den här typen av projekt, för de skapar riktigt välstånd. Jag tror också att garantiverksamheten som Sida inte prioriterar tillräckligt högt kan skapa verkligt bistånd. Slutligen tycker jag att vi måste se till att EU och öppnar upp för mer handel med fattiga länder så att de kan få riktiga villkor och lyftas på riktigt. 209 (S) replik: Det var intressant att höra och beskrivningen av utvecklingspolitik. Det finns helt klart gemensamma nämnare. Det finns sannolikt också sådant som skiljer oss åt. Jag kanske inte tror att en koncentration av FN-organ till ännu större organ kommer att leda till mindre byråkrati. Erfarenheten är väl tvärtom att stora organisationer leder till ännu större överbyggnader och mer byråkrati. Med tanke på allt det som du räknar upp att ni vill göra, , där det mesta är rimligt, undrar jag varför ni vill göra hälften så mycket av allt det. Varför vill ni bara lägga en halv procent av bni på biståndet när det är uppenbart att ni har idéer som ni tror på i fråga om vad vi kan göra för biståndspengarna? 210 (SD) replik: Tack, , för den väl motiverade frågan! Jag vet inte vart vi vill på mycket lång sikt. Jag tror att vi vill ha ett bistånd som är i världsklass. Jag vill dock påminna om att är i en alldeles egen världsklass när det gäller bistånd. har vi, innan vi gjorde upp med och , budgeterat för i bistånd, vilket är FN:s rekommendation. Men det når nästan inga andra länder än . Om skulle gå ned till , som vi har föreslagit , skulle fortfarande ligga på tredje eller möjligen fjärde plats vad gäller bistånd. ifrågasätter alltså det här lite. vill väldigt gärna gå före. Och det är väl bra. Men vi går väldigt långt före. Vi springer före, och vi tittar oss inte över axeln. tror inte – och jag tycker att det finns historiska belägg för det – att om ensamt går före följer de andra med. Vi ser inte det. Vi ser, som frågeställaren själv sa, att man ligger 1 000 miljarder efter. Var det så? På något sätt måste vi alltså verka för att fler länder arbetar tillsammans och bidrar. kan inte alltid ligga långt före. 211 (S) replik: Det är precis så det är. Redan före pandemin fattades 1 000 miljarder i den globala utvecklingsbudgeten. Om fler länder gjorde som skulle de pengarna inte fattas. Då måste vi fundera på hur vi ska få fler rika länder att lägga mer pengar. Är det då rätt signal att skicka att det land som många andra har som föredöme i fråga om ambitionen för både hur mycket pengar man lägger och det praktiska genomförandet vad gäller kvalitet, låg administrationskostnad och att hålla undan korruption, minskar sitt bistånd? Vad får det för effekt? Kommer det att bli mer eller mindre pengar totalt sett till utvecklingsagendan? Jag tror tyvärr att det kommer att bli ett ännu större glapp än de där 1 000 miljarderna. Jag har en kort kommentar om biståndet till och korruptionen där. Ja, är ett av de absolut mest korrumperade länderna i världen. Det är en av orsakerna till hela situationen i , med de våldsamheter och allt som pågår. har utifrån den kunskapen valt att engagera sig i projekt där det finns mindre risk för korruption än i många andra delar av det man kan ägna sig åt utvecklingsmässigt. Man är ganska väl medveten om att ifall man går in i stora byggprojekt, vägprojekt, dammprojekt och sådant, är det också mycket stor korruptionsrisk. man sig åt utbildning och sjukvård, som en väldigt stor del av det svenska biståndet går till, är det betydligt mindre risk för korruption. Men hur ska vi få fler länder att ge mer? Jag tror inte på att övertyga dem genom att sänka det svenska biståndet. 212 (SD) replik: , som brukar vara världens största givare, har kritiserat FN för att vara överbyråkratiskt och ha för många olika organisationer som gör ungefär samma sak. Jag tror att ett samarbete eller en samsyn med skulle kunna påverka FN att göra det biståndet mer effektivt. Jag tror som sagt även att vi ska göra biståndet mer bilateralt. Då blir det också mer effektivt. Jag är inte säker på att jag delar frågeställarens omdöme att ses som ett föredöme i alla lägen. Det framhålls ibland att gör lite annorlunda. Frågan om det gör verkligen är rätt hänger i luften. Vi ser att det behövs ett tydligt ställningstagande från om att FN måste bli mer effektivt. Men vi vill fortfarande stödja kärnverksamheten – fredsbevarande, att få fram mat, att få fram flyktingläger, att hjälpa till med mediciner och att hjälpa barn med utbildning. Det ska vi göra. Det är det viktigaste sättet att föregå med gott exempel. 213 (SD): När vi har biståndsministern på plats i kammaren vill jag ta tillfället i akt och ställa en fråga till henne. har jag lyft upp problematiken med just UNRWA och den grova antisemitism och terroruppvigling som bedrivs vid UNRWA:s skolor. Så sent som kunde vi se att terrororganisationen tilläts registrera barn på sina sommarläger vid UNRWA:s skolor. Vi har också sett att skolböcker som används i den palestinska myndighetens skolor, UNRWA:s skolor, innehåller värre terroruppviglingar än . Jag har , gång på gång, gett konkreta exempel på detta. har ingått ett nytt fyraårigt strategiskt avtal med UNRWA och kommer –2025 att bidra med totalt 2,1 miljarder skattekronor till organisationen. Jag ställde därför en fråga till biståndsministern och fick svar på den . Min fråga var om hon, mot bakgrund av de problem som jag tog upp i frågan, ansåg att det var rätt att finansiera organisationen med ytterligare och om man har tänkt vidta några särskilda åtgärder med anledning av de problem som jag hade radat upp. Svaret jag fick från biståndsministern var att: Det är regeringens uppfattning att den bild som förmedlar av UNRWA inte är korrekt. UNRWA spelar tvärtom en viktig roll för att motverka extremism och antisemitism i en region präglad av en konflikt som har pågått . På vilka faktaunderlag bygger ministern sitt ställningstagande eller uttalande om att UNRWA spelar en viktig roll för att motverka extremism och antisemitism? Vilka belägg har ministern för det påståendet? Jag ger åtskilliga konkreta exempel på raka motsatsen. Jag vill gärna ha ett svar från biståndsministern, när hon nu är i kammaren , om på vilka faktaunderlag hon bygger detta påstående. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Kommissionens arbetsprogram 2022 Kommissionens arbetsprogram 2022 (COM(2021) 645) 214 (V): EU har presenterat sitt arbetsprogram. har granskat programmet och redovisar granskningen i ett utlåtande. hade gärna sett andra prioriteringar i utlåtandet. Jag yrkar därför bifall till motivreservationen. Det vi huvudsakligen vänder oss mot är den gemensamma utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitiken samt hur skyddet av EU:s yttre gränser organiseras och hur rätten att söka asyl värnas, eller snarare inte värnas. Vi ser också flera områden där arbetsprogrammet måste vara mer aktivt, till exempel hållbarhetsarbetet och jämställdheten. Vi instämmer inte heller i den positiva synen i utlåtandet på framtidskonferensen. Den representativa demokratin ska utgå från valda företrädare i nationella parlament och inte ett statistiskt urval av befolkningen. Metoden med en har prövats tidigare, men utan goda resultat. Till skillnad från det som sägs i utlåtandet anser vi inte att konferensens slutsatser ska kunna betraktas som representativa för EU:s medborgare. Konferensens slutsatser kan därför inte användas som stöd för några reformer. När det gäller EU:s gemensamma utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitik motsätter vi oss utvecklingen mot en ökad samordning av utrikespolitiken inom EU. Vi måste värna möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheten att på egen hand avgöra när och med vilka länder vi vill samarbeta för att möta vår tids stora internationella utmaningar. I motsats till utlåtandet och utrikesutskottets majoritet ser vi inte fram emot en utveckling av samarbetet mellan Nato och EU genom en ny gemensam förklaring. försvar har för stor koppling till Nato, och den måste minska, inte öka. En del av denna koppling består i stöd till EU:s försvarsbygge. Detta minskar våra möjligheter att vara en stark röst för fred och nedrustning både i och i världen eftersom vi inordnar oss i forna kolonialmakters agerande med olika intressesfärer och därmed bakvägen knyts till både kärnvapenmakter och Nato. är också motståndare till det fördjupade försvarssamarbetet inom den strategiska kompassen. Den svenska alliansfriheten måste värnas, och den typ av säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete som den strategiska kompassen innebär försvårar alliansfriheten. anser att försvarssamarbetet inom EU inte ska fördjupas och att tydligt borde motsätta sig alla förslag som leder i den riktningen. Det gäller inte minst bygget av försvarsunionen som det militärindustriella komplexets lobbyister framgångsrikt driver mot EU:s institutioner. EU:s militarisering är ännu ett steg bort från den svenska militära alliansfriheten. Dessutom sker det utan någon allmän och folkligt förankrad debatt. När det gäller skyddet av EU:s yttre gränser delar vi utlåtandets kritik mot regimen i och dess hänsynslösa utnyttjande av migranter. Men tyvärr är EU:s svar på situationen vid gränsen till ännu ett misslyckande i fråga om respekten för asylrätten. måste tydligt framhålla rätten att söka asyl och fördöma att asylsökande hindras genom så kallade pushbacks där man tvingar tillbaka asylsökande över gränsen utan att de får chans att söka asyl. Detta strider mot bland annat konvention om mänskliga rättigheter. Såväl EU:s gräns- och kustbevakningsbyrå Frontex som enskilda medlemsstater har anklagats för att använda pushbacks både i och vid gränsen mot . EU:s tre beslutsfattande parter beslutade att sätta EU:s hållbarhetsmål till en minskning av utsläppen av växthusgaser , trots att parlamentet från början hade föreslagit och trots att många röster, bland annat , menade att var ett minimum. Den svenska förhandlingen i riktade in sig på av taktiska skäl och menade att minst skulle innebära att målet skulle bli högre. ser vi hur målet är och inte en enda procentenhet, eller promilleenhet, högre. Vi har Fit for 55 med dess åtgärder, och kommissionens handlingsprogram utgår från målet om 55 procents minskning trots att vi vet att det inte räcker. Utsläppen av växthusgaser måste minska med mer om vi ska kunna stoppa uppvärmningen av jorden och nå målen i . Här är det naturligtvis också beklämmande att måste göra om sin ansökan om medel från återhämtningsfonden. Den budget som , med passivt stöd av och Liberalerna har fått igenom i stryker flera av de klimatsatsningar som fanns med i vår ansökan. Vi i har varit kritiska till att ansökan inte innehåller några nya och additionella satsningar, och finns inte ens de gamla satsningar kvar. Även måste kunna bättre. Slutligen, fru talman, vill jag ta upp jämställdhet och demokrati. Vi vet att det finns medlemsstater där såväl demokratin som jämställdheten minskar. Det är länder som backar in . Det är länder där politiken tar kontroll över medier och domstolar. Och det är länder som tar bort rätten till fri abort, förbjuder information om hbtq-frågor eller inför hbtq-fria zoner. Kommissionen tar upp en del av dessa frågor i sitt handlingsprogram men inte tillräckligt. Jag instämmer i utrikesutskottets konstaterande att det inte får råda några tveksamheter om att diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet strider mot EU:s grundläggande värden, som det inte finns något utrymme att kompromissa om. 215 (S): I sitt arbetsprogram anger kommissionen sina politiska prioriteringar för och de initiativ till lagstiftning och andra åtgärder som den avser att lägga fram och genomföra. Det är bra att kommissionen i sitt arbetsprogram lägger stor vikt vid respekten för rättsstatens principer och EU:s grundläggande värden och visar beslutsamhet att upprätthålla takten i reformarbetet för den gröna och digitala omställningen. Genomförandet av kommissionsordförandens politiska riktlinjer ligger till grund för årliga arbetsprogram. Kommissionsordförandens politiska riktlinjer är grupperade under sex huvudrubriker. Jag tänker ta upp fyra saker jag tycker är viktiga att särskilt belysa och en sak som jag vill tydliggöra vår inställning till. För det första: Kommissionen ska följa upp handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommissionen ska även lansera ett initiativ inom Europaåret för ungdomar för att underlätta för mindre gynnade ungdomar som varken arbetar eller studerar att skaffa sig arbetslivserfarenhet utomlands. Vidare ska strategier antas för att stärka de europeiska universitetens ställning och för att främja en hållbar vård och omsorg genom livets alla skeden. Det här är bra eftersom ungdomar helt uppenbart är framtid. Många av dagens unga generation som har gått ut från gymnasie‑, högskole- och universitetsutbildningar har kommit ut på en arbetsmarknad som är mycket tuff i spåren av covid-19-pandemin. Det allra viktigaste jobbet i en människas liv är det första jobbet. Det är med det första jobbet i ryggen som en ung människa kan komma vidare på arbetsmarknaden och i sin yrkeskarriär. Därför är kommissionens satsning på ungdomar så viktig. För det andra: Kommissionen framhåller sitt arbete med att upprätthålla respekten för rättsstatens principer och företräde med alla tillgängliga medel. Kommissionen ska också föreslå lagstiftning för att säkerställa mediernas frihet och mångfald i medlemsstaterna. Kommissionen ska vidare föreslå åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor och för att förebygga och motverka seder som är skadliga för kvinnor och flickor. Det här är avgörande för hela EU:s fortsatta existens. EU ställer krav på länder som ska få ansöka om medlemskap i unionen. EU ställer krav på länder som ansökt om medlemskap för att de ska få börja förhandla om medlemskapet. EU ställer i förhandlingarna med kandidatländer krav på att länderna ska uppfylla olika saker för att kunna bli medlemmar i . Det är krav på harmonisering av regler, krav på yttrandefrihet, krav på rättssäkerhet och en lång rad andra krav som är grunden för hela EU:s funktion. EU bygger på att medlemsländerna är demokratiska och rättssäkra länder. Dessa krav kan inte bara ställas på ett land på vägen till EU-medlemskap. Det måste också vara krav som ställs på alla de länder som är EU-medlemmar. Det är inte acceptabelt att bryta mot EU:s grundläggande principer när ett land väl är medlem av EU. Därför är arbete med att upprätthålla EU:s grundläggande principer helt nödvändigt. För det tredje: Verksamheten styrs av målet att uppnå klimatneutralitet till 2050 men också av att följa upp tidigare handlingsplaner för nollutsläpp av föroreningar i miljön och för den cirkulära ekonomin. Det här är viktigt för att EU är en av världens största ekonomier men också en av världens största utsläppare. Kan vi i EU förbättra klimatet får det stor och positiv effekt på hela det globala klimatet. Klimatförändringarna påverkar hela mänskligheten. Vi behöver alla förändra vårt sätt att leva och det snabbt. I en rättvis klimatomställning finns stora möjligheter till nya gröna jobb och bättre hälsa för människor och för att ta en globalt ledande roll. Klimatomställningen kommer bara att lyckas om den har folkligt stöd, och därför är det viktigt med en rättvis klimatomställning. En socialdemokratisk klimatpolitik inbegriper alltid även en strategi för ekonomisk och social utveckling där mål för klimat, jämställdhet och sysselsättning går hand i hand. Avslutningsvis för det fjärde och kanske viktigaste av allt: EU:s återhämtningsarbete. Arbetsprogrammet ska visa beslutsamhet i ett återhämtningsarbete som driver EU framåt, skyndar på den dubbla gröna och digitala omställningen och bygger ett rättvist, mer motståndskraftigt och sammanhållet samhälle i linje med Agenda 2030 och . Arbetsprogrammet är avsett att ta EU vidare i återhämtningen efter pandemin och skynda på den gröna och digitala samhällsomställningen. Målet är att bygga ett rättvist, mer motståndskraftigt och sammanhållet samhälle i linje med hållbarhets- och klimatmålen i Agenda och . Ett särskilt fokus läggs på den unga generationen, bland annat genom Europaåret för ungdomar 2022 och en kommande handlingsplan för ungdomar inom EU:s yttre åtgärder. Kommissionen konstaterar att återhämtningsarbetet, som bland annat inneburit 2 326 enskilda åtgärder från kommissionens sida och som fokuserar på genomförandet av stödprogrammen under EU:s fleråriga budgetram och det särskilda återhämtningsinstrumentet, redan ger effekt.