prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Det har blivit lite väl kraftig slagsida åt att bevara till exempel kulturlandskap och nyckelbiotoper kontra att bygga vindkraftsparker, även när påverkan på kulturlandskapet eller artrikedomen är näst intill minimal. Slutligen menar vi också att det är alldeles för många olika lagstiftningar och prövningsinstanser inblandade, vilket lägger en orimligt tung administrativ bevisbörda på företagen och därmed öppnar för godtycklighet och utdragna processer. Jag måste tyvärr säga att regeringen inte har lyft särskilt många fingrar för att få bukt med den här situationen. Min kollega nämnde . När för meddelade att de överväger att lämna på grund av de utdragna och svåröverblickbara tillståndsprocesserna reagerade och statsrådet : Man tillsatte en gruvutredning för att underlätta problematiken. Det intressanta är att den lägligt nog kommer att vara klar strax efter valet . Konsekvensen av att företag som överväger att lämna är dels att tusentals arbetstillfällen går helt förlorade, dels att går miste om att ta på sig ledartröjan i den fossilfria gröna omställning som regeringen ofta talar om att vi ska ha. Svensk miljölagstiftning är bland de striktaste i världen, och det vill vi fortsätta att se även med förenklade tillståndsprocesser. Våra svenska gruvbolag har faktiskt kommit längre i hållbarhetsarbetet än något annat land. Väljer de då att flytta utomlands finns också risken att utvinning och bearbetning kommer att ske på ett mindre hållbart sätt någon annanstans långt bort, så länge vi inte behöver ha detta bakom vår egen husknut. Det är också länder där man inte alltid har så väldigt bra arbetsvillkor eller särskilt bra, om ens existerande, miljölagstiftning. meddelade regeringen att man hade beslutat att införa ett krav på Natura 2000-prövning, vilket betyder i områden med höga naturvärden, och att det ska ske tidigare i processen, för den kommer man inte undan om man är intresserad av en brytning i ett Natura 2000-område. Men då beslutade regeringen att det skulle tidigareläggas. Initialt kan man tycka att det verkar bra. Då kan man ju på en gång få veta om det är bra eller dåligt. Det kostar mindre pengar, och man behöver inte lägga så mycket energi och resurser på det. Men det är faktiskt inte så enkelt, därför att i ett tidigare skede vet man inte särskilt mycket om fyndigheten. Man vet inte exakt var man ska avgränsa området. Man vet inte heller exakt vilken påverkan det kan ha på närliggande vatten eller närliggande områden. Vad det betyder är att det här blir en kosmetisk produkt, det vill säga någonting som man förmodligen kommer att få göra om en gång till i ett senare skede i samband med miljöprövningen. Då kommer det ju att kosta ännu mer pengar, ännu mer energi och ta . Det kommer knappast att attrahera gruvbolag att investera i . Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Jag säger så här: Ni som röstar för en tidigareläggning av det här ska vara medvetna om vilka konsekvenser det får. Det är både processekonomiskt dåligt och rättsosäkert. Dessutom skulle jag vilja säga att det är ett enormt slöseri med skattepengar. 139 (KD): Som medborgare i vårt avlånga land kan man konstatera att gruv- och mineralnäringen är en mycket viktig basnäring för . Detta är ett faktum . Och vi ser att näringen kommer att fortsätta vara en nödvändig pusselbit när vi som nation vill göra nästa tekniksprång för att digitalisera och elektrifiera vårt samhälle. För att detta ska bli möjligt kommer vi till exempel att behöva söka efter råvaror som gör det möjligt att tillverka till exempel batterier, som vi diskuterade i debatten tidigare här, i tillräcklig mängd. Vi kristdemokrater vill därför inte bara värna utan också vidareutveckla svensk gruv- och mineralnäring. Tyvärr ser vi gång på gång att regeringen är vinglig i sin hantering av denna basnäring. Ett exempel är det besked som gavs då regeringen avslog överklagan angående gruvetableringen i Laver – detta efter att ha lagt en våt filt över processen . Förutom att man faktiskt fick ett avslag har man också väntat på ett beslut, vilket är ett fullständigt vansinnigt sätt att behandla ett företag. Det är inte bara detta företag som har larmat om detta, utan det är fler företag som har larmat om saktfärdigheten. kommunikationsdirektör har uttryckt att de har tröttnat på massan av krav, krångel och oförutsägbara processer som stoppar nyckelinvesteringar i . Då måste vi titta på andra länder, säger han. Det gör mig som medborgare i väldigt orolig. Gruvan i Laver skulle ha kunnat skapa tusentals jobb i kommun och vara en betydande del i klimatomställningen, som de allra flesta av oss faktiskt är anhängare av. Men när regeringen agerar på ett senfärdigt sätt och inte prioriterar en av pusselbitarna i den värdekedja som gruvnäringen är blir situationen med oförsägbara tillståndsprocesser och krångel ohållbar. Företag måste se sig om efter andra lösningar i andra länder. Är det verkligen den situationen vi vill ha i , att företag flyttar sina investeringar till ett annat land? Vi kristdemokrater är djupt bekymrade över det svenska regelkrånglet. Det är ett genuint hot mot möjlighet att fortsätta utvecklas som industrination. Vi kristdemokrater tror att det finns goda sociala och miljömässiga skäl att gruvor etableras och utvecklas i i stället för att vi importerar från länder som har undermåliga villkor, exempelvis att mänskliga rättigheter och miljökrav inte är tillräckliga. När det gäller att etablera gruvor väljer alltså vår regering att skjuta företagen till andra nationer, där man inte tar hänsyn till mänskliga rättigheter och där miljökraven inte är tillräckliga, i stället för att ta vara på de möjligheter som finns i . Det tycker jag är ganska fascinerande. Vårt gemensamma ansvar för en hållbar värdekedja genom hela processen för exempelvis batteritillverkningen är prioriterat. Detsamma gäller vår planet, som vi ska bruka efter förnuft men inte förbruka. Här måste vi ta ett gemensamt ansvar. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Regeringens hantering av gruvföretagen riskerar nu att vi får en företagsflykt från landet, hävdar jag, vilket för Laver i detta fall gällande besked från regeringen skulle innebära en otrolig förlust för närsamhället. Anledningen till att vi står här är ett utskottsinitiativ som pekar på de långa ledtiderna för att få ett tillstånd för en ny gruva och den osäkerhet som tillståndsprocessen innebär för den sökande men även för dem som påverkas av en tänkt gruva. Dessutom har hanteringen av Natura 2000-tillstånden ökat osäkerheten ytterligare. Därför är det angeläget för oss kristdemokrater att frågorna kring dessa tillstånd tydliggörs och att det i de fall där det krävs ett Natura 2000-tillstånd sker i samband med prövningen av tillstånd enligt . ska ett Natura 2000-tillstånd inte vara en förutsättning för att en bearbetningskoncession ska kunna beviljas. Den senare har frågan har även lyfts i tidigare kammardebatter detta år, vilket visar på vikten av frågan, inte minst ur ett hållbarhetsperspektiv för att klara av en omställning till ett mer hållbart samhälle framöver. Därför är det angeläget att regeringen återkommer till . Jag tycker att det är sent, men det är det datum som är angivet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 140 (L): Tack för en god debatt om detta angelägna ämne. Det är ju också ett ämne med mycket svåra avvägningar – mycket svåra politiska, principiella avvägningar. Det är ju så att vi som människor – och som riksdagsledamöter – står inför en mycket stor utmaning i att få till stånd den klimatomställning som behöver ske. Den behöver ske för att vi ska kunna ha ett drägligt liv, på hela jorden och också här i , även . Det här har sagts tidigare i debatten, men jag upprepar det: I klimatomställningen behöver vi god tillgång på en rad olika , metaller och sällsynta jordartsmetaller för att en effektiv grön omställning ska kunna komma till stånd. Vi slår oss ofta för bröstet här i kammaren och i internationella sammanhang när vi träffar kollegor från andra parlament över hur långt har kommit i klimatomställningen. Vi är såklart inte nöjda, men vi har ofta kommit längre än många andra. Vi ställer ofta väldigt tuffa krav på andra länder att komma i kapp oss – och gärna komma förbi oss också om vi inte snabbar oss på här hemma. Om man ställer så tuffa krav som vi ställer på klimatomställningen både här och i andra länder måste man också ta ansvar för att den går att genomföra. Man kan inte bara ställa krav på att till exempel minska utsläpp. Man måste också ställa krav på att det finns möjligheter att göra detta. Vi måste exempelvis se till att det finns god tillgång på olika , metaller och sällsynta jordartsmetaller. Av detta skäl är det viktigt att vi har en fungerande och rättssäker process för det här. På enkelt språk behöver man lätt kunna fatta hur det funkar att starta en gruvverksamhet för att få dessa viktiga saker ur jorden. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Vi ställer också stora krav på oss själva och på andra länder när det gäller mänskliga rättigheter och miljöaspekter i övrigt. Som liberal är man också väldigt mån om äganderätten. I är det en lagstadgad rättighet, men det är också en av de grundläggande mänskliga rättigheterna. Det här är en gammal lagstiftning som i sin grund kom till stånd långt innan man gjorde denna typ av avvägningar mellan klimat, miljö och mänskliga rättigheter. Den behöver därför uppdateras, och vi har nog många och långa debatter om det framför oss i kammaren. Det är i denna avvägning som den här debatten rör sig. Jag menar att man hycklar lite om man som politiker säger att man är för klimatomställningen och försvårar för att bryta de sällsynta jordartsmetallerna eller andra metaller och som vi behöver. Men man är också en hycklare om man är ute i världen och förespråkar stor respekt för mänskliga rättigheter, ägande och miljö och driver fram processer i som är alldeles för hastiga och som inte tar hänsyn till dessa värden. Det är precis på denna balanspunkt vi befinner oss. Jag menar att vi behöver lagstiftning och processer som tar mycket stor hänsyn till kulturlandskap, till olika miljövärden och till de levnadsförhållanden som gäller för de människor som bor och verkar i de områden vi pratar om. Vi behöver också ta stor hänsyn till äganderätten. Det är ganska många människor både i norr och söder som är oroade över vad som ska hända på de bakgårdar och marker där de har haft verksamhet om dessa fritt får exploateras. Det är för kunna göra en god bedömning och få en bra avvägning där vi kan fortsätta att driva klimatomställningen framåt med respekt för dessa värden som vi behöver en process som är förutsägbar och rättssäker. Det gör att företagen har goda möjligheter att tillgodose behoven av till exempel de viktiga jordartsmetallerna. Det gör också att de personer som till exempel är emot detta får bättre möjlighet att driva sin sak. Det är också av detta skäl som det är viktigt att saker och ting sker i rätt ordning. Liberalerna vill att bedömningen när man ska bevilja det tillstånd vi nu debatterar ska göras med mer kunskap och mer kött på benen så att det blir en högre kvalitet på bedömningen. Vi står inte bakom detta eftersom vi vill ha en långsiktig balans mellan dessa olika värden. Det ska vara samma respekt för mänskliga rättigheter i som vi kräver utomlands. Vi ska samma respekt för miljön i som vi kräver utomlands för att vi ska kunna ha en klimatomställning i på samma sätt som vi kräver utomlands. Det behövs enkla, rättssäkra och transparenta processer, och därför är detta ärende viktigt. 141 (MP) replik: Jag hade inte tänkt att ta replik men kunde inte låta bli när uttryckte att vi skulle vara hycklare vad gäller försörjningen av innovationskritiska metaller och . Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Jag måste fråga hur tänker. Vi har precis tillsatt en utredning som just syftar till att se hur man kan få en bra försörjning av innovationskritiska metaller och . Det har också pågått arbete på SGU där man med ett flertal uppdrag har kartlagt var det finns innovationskritiska metaller och och tittat på både primära och sekundära källor. Det har sedan fortsatt att läggas uppdrag och resurser till detta. Just nu jobbar SGU också med en databas där man ska ha en spårbarhet över sådana metaller och . Apropå mänskliga rättigheter är en stark röst för due diligence-lagstiftningen om metaller och ibland annat leverantörskedjor. Hur får ihop detta med att vi inte skulle ta ansvar för dessa frågor? 142 (L) replik: Jag är lite förvånad över frågan. Om man lyssnade på debatten där hemma och inte togs med storm hörde man nog att jag sa att vi rör oss på en balanspunkt. Det är hyckleri om man säger sig bry sig om klimatvärden, mänskliga rättigheter med mera och motsätter sig rimliga processer i för att få fram sådant vi behöver ur marken för att kunna göra exempelvis klimatomställningen. Jag sa inte att gör detta. Jag menar att alla partier i riksdag befinner sig på denna balanspunkt och vickar lite åt ena eller andra hållet. Jag tycker personligen att i det i detta fall inte vore orimligt att se över byråkratin och i vilken ordning saker görs. I mitt perspektiv handlar det om att stärka processen och göra bedömningen mer rättssäker och kunskapsbaserad. Vi är inte emot att det görs en bedömning, tvärtom. Den är en viktig del. Mycket av det ledamoten lyfter upp är positivt. , och Liberalerna är ju de partier i som är mest för due diligence-lagstiftningen, och jag uppfattar det som att Liberalerna och ofta är fränder i dessa frågor. Sedan hade jag önskat att vi hade kunnat komma närmare i just detta ärende. Jag uppfattar inte att det finns en konflikt i att vi båda tycker att det behövs en balans mellan dessa värden. Jag upplever det som att ärendet i dessutom handlar om att göra processen enklare, mer rättssäker och mer kunskapsbaserad. 143 (MP) replik: Tack för förtydligandet, ! Det tycker jag låter som en mycket rimligare linje. Jag kan hålla med om att denna balanspunkt absolut är något som alla partier behöver tänka på – att vi tar ansvar här hemma och att vi tar ansvar för andra länder. Det är en helt rimlig linje. Jag vill ändå vända mig mot något. Jag hörde att uttryckte att man behöver ta saker i rätt ordning. Det instämmer jag helt och hållet i. Här kan jag tycka att det är rimligt att man inte föregriper de två utredningar som är på gång och att man heller inte föregriper det ärende som ligger hos domstolen. Jag tycker att det vore bättre att ta saker i deras helhet och utreda dem ordentligt i stället för att plocka ut en liten del av det hela. Det som jag är orolig för är att det initiativet kommer att leda till att man utreder en liten bit och sedan saknar den stora helhetsprocessen. Jag tror att vi behöver se på synergieffekter och hur saker och ting hänger ihop ordentligt. Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetnings-koncession Anledningen till att utredningen har fått så pass är att man verkligen ska kunna titta på det här på ett ordentligt och bra sätt, eftersom vi vet att det finns problem på olika håll och kanter, från tillståndsprocesser till att exempelvis länsstyrelserna behöver mer resurser för att kunna arbeta på ett ordentligt vis. Min fråga är: Hur menar att tårtbiten innebär att ta saker i rätt ordning? 144 (L) replik: Tack tillbaka för frågan! är det inte vi som tagit initiativet, men jag uppfattar det som att skälet till att det togs är det som i vår diskussion nu har beskrivits som en praxisförändring. En sådan förändring skulle man kunna hävda är ett avsteg från en process där man har precis den typ av stora, breda grepp som ledamoten förespråkar. Jag är helt för stora, breda grepp, särskilt i dessa frågor. har en situation där vi som nation har kommit långt i teknikutvecklingen, där vi är duktiga på att bryta saker och där vi kan vara ett föredöme i världen när det gäller att göra det på ett klimatsmart sätt och med respekt för mänskliga rättigheter och så vidare. Vi är också ett land där det inte är helt okomplicerat, dels på grund av respekt för mänskliga rättigheter för dem som lever, bor och verkar där man vill bedriva olika former av brytning i jorden, dels av respekt för äganderätten. Vilken av sakerna man lägger störst fokus på beror lite på vilken landsända man bor i. Såklart finns också hänsyn till miljön, särskilt med tanke på vår höga svansföring internationellt. Jag hade egentligen önskat att vi inte hade haft detta ärende i vårt utskott utan att vi i stället hade haft en sammanhållen process där vi ändrade lagstiftningen tillsammans, i bred politisk enighet och med respekt för alla olika värden. har situationen skapat att ärendet hamnade på vårt bord, och då får man ta hänsyn till det. Med detta i beaktande har vi helt enkelt landat där vi har landat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Kommissionens meddelande om en översyn av handelspolitiken Kommissionens meddelande om en översyn av handelspolitiken (COM(2021) 66) 145 (M): Kommissionens meddelande om en översyn av handels-politiken Kommissionen gör en översyn av handelspolitiken. Enligt riksdagsordningen ska utskott lämna utlåtande till kammaren över de EU-dokument som har hänvisats till dem. Så har skett, och debatterar näringsutskottet kommissionens meddelande om hur de tänker sig en översyn av handelspolitiken. Utskottet har granskat meddelandet. Kommissionen vill nå en samsyn om en ny inriktning som ska möta de utmaningar som finns globalt med de erfarenheter som gjorts under coronakrisen. Kommissionen tar upp att den nya tidens utmaningar ska svara mot en handelspolitik värld. För att nå dit har man identifierat fem händelser som man vill ha med. Det handlar om globaliseringen och den tekniska utvecklingen, snabba uppgång, accelererande klimatförändringar, digitalisering och de ekonomiska utsikterna för världen som helhet. Till detta har man lagt tre mål som man vill se på medellång sikt. Målen är: EU:s beredskap att bidra till den ekonomiska återhämtningen genom stöd för den gröna digitala omställningen, ett förnyat fokus på förstärkt multilateralism och reformerade globala handelsregler för att garantera att rättvisa och hållbarhet finns med, en mer bestämd hållning när det gäller att försvara EU:s intressen mot världen, att skydda EU:s ekonomi mot osunda handelsmetoder och garantera lika förutsättningar för alla. Kommissionen skriver att det krävs ett starkare engagemang från EU:s globala partner för att nå målsättningarna, och finns med i skrivningen som viktig spelare. ställer sig i huvudsak bakom det som anförs i meddelande. bör fortsatt vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet inom och världen. Detta vill vi säga varje gång tillfälle ges. Vi tycker därför att ambition att inleda fler förhandlingar om handelsavtal är positiv och viktig. är ett litet, handelsberoende land i norra utkant. Vi är en kunskapsnation, och vi har mycket att erbjuda den globala världen när det gäller affärer. Därför delar vi kommissionens uppfattning att det är bra och viktigt att EU ingår fler frihandelsavtal. EU behöver stärka sin strategiska position så att handelspolitiken bidrar till både tillväxt och hållbar utveckling. Kommissionens ambitioner att fördjupa handelsrelationerna med grannskaps- och utvidgningsländerna och öka samverkan mellan är välkomna. I vårt närområde finns . Vi moderater anser att det bör vara en prioritet att värna och upprätthålla handeln mellan och . är en viktig handelspartner för EU men speciellt för . är det viktigt att säkerställa att det handels- och samarbetsavtal som antogs fungerar väl för alla inblandade parter. Vi ser positivt på och vi anser att det är angeläget att kommissionens avsikt är att driva på för ambitiösa förhandlingar om avtal och underlätta handel, marknadstillgång och lika konkurrensvillkor. Protektionismen i världen ökar. Detta vet vi med säkerhet, och det är en dålig väg för vår värld. Pandemin har med tydlighet visat vad som sker när värdekedjor brister. Därför måste arbetet för fortsatt och ökad frihandel prioriteras. ambition att reformera WTO är därför välkommen. Det är viktigt att EU står upp för den öppna och regelbaserade handeln. Vi delar därför uppfattningen att det är av vikt att EU engagerar i reformeringen av WTO, även om vi menar att det i efterhand går att konstatera att det var ett misstag att släppa in dem. Kommissionens meddelande om en översyn av handels-politiken Den regelstyrda internationella handelsorganisationen är viktig att värna. Vi anser att WTO är rätt organisation för att hantera de globala handelsstrukturerna, men detta bygger på att alla medlemsländer respekterar och följer överenskomna riktlinjer och inte agerar i strid med det regelverk som finns inom WTO. Total följsamhet krävs av alla. Därför är det mycket angeläget med en efterlevnadskod inom WTO. Barriärer och nationell särlagstiftning som hindrar utveckling för den digitala gränsöverskridande handeln bör motarbetas. EU bör därför arbeta för att nå gemensamma regler på WTO-nivå för e-handel. Tullmurar inom jordbruks- och industriområdena liksom handelshinder inom tjänsteområdet måste bekämpas. Jag vill lyfta fram och säga att vi delar kommissionens uppfattning att innebär ett tillfälle att förbättra handelsrelationerna. Den innebär också ett tillfälle att samarbeta för att reformera WTO. Vi ser positivt på att EU kommer att prioritera arbetet med att säkerställa sitt partnerskap med . Jag vill också nämna handelsavtalet mellan EU och de länder som går under benämningen : , , , och . Vi anser att detta handelsavtal kommer att gynna båda regioners ekonomiska utveckling, tillväxt och sysselsättning och att det har strategisk politisk betydelse. Det knyter länder närmare varandra. Vi delar kommissionens uppfattning att handelspolitik kommer att spela en viktig understödjande roll i den digitala gröna omställningen. Vi delar också kommissionens uppfattning att EU:s handels- och investeringsavtal ska bidra till främjande av respekten för mänskliga rättigheter och andra rättigheter på arbetsmarknaden. Vi välkomnar också kommissionens uppfattning när det gäller vikten av att ytterligare öka utvecklingsländernas handelsmöjligheter för att minska fattigdom. Handel lyfter länder. Sist men inte minst vill vi påminna om att vi inte anser att den europeiska pelaren för sociala rättigheter hör hemma i översynen av handelspolitiken. Med hänvisning till det anförda vill jag yrka bifall till vår motivreservation 1. 146 (SD): Världshandeln har stresstestats ordentligt det gångna året i spåren av pandemin. Vi har sett hur tillfälligt stoppad produktion i huvudsakligen fick långtgående konsekvenser även här i när insatsvaror till vår inhemska industri lyste med sin frånvaro, varför permitteringar blev ett faktum. Vi har sett hur det skriande behovet av medicinsk skyddsutrustning runt om i föranledde protektionistiska drag inom unionen, där stater beslagtog skyddsutrustning som tillhörde någon annan, samt hur exportförbud begränsat de handelsmönster vi är beroende av för möjliggörandet av distribution av viktiga produkter. Vi har sett hur dåliga rykte rörande vår hantering av pandemin har orsakat kännbara gränshindersproblem mellan oss och våra nordiska grannländer, något som inte minst har känts av för näringslivet i anslutning till norska gränsen samt för alla de svenskar som vanligtvis arbetspendlar till . Kommissionens meddelande om en översyn av handels-politiken Vi har sett hur EU:s inre marknad har brustit och hur stater utanför unionen både säkrat bättre tillgång till vaccin och snabbare lyckats vaccinera den egna befolkningen. Vi har sett hur den svenska turism- och besöksnäringen gått på knäna som en konsekvens såväl av inhemska rekommendationer och restriktioner som av ytterst begränsad turism från utlandet.