prot · H809137 · 2021-06-09 00:00:00 — Han talade då om , , vars fiskarstuga skulle upptaxeras om grannarna hade sålt dyrt. Varför, fru talman, är det så att om hade bott i en hyresrätt hade det varit okej att hon drevs från hus och hem? 104 (KD) replik: Vi skulle egentligen kunna leja ut hela den här debatten till tidigare replikskifte som förtjänstfullt redogjorde för just detta. Det här är en lite fascinerande debatt. Från såväl vänsterpolitiker som också vissa liberaler, får man ändå säga, låter det just nu som att har omvandlats till något slags Ayn Rand-roman, och så är det ju inte riktigt. I själva verket handlar det som sagt om relativt begränsade justeringar av ett system som väl ingen påstår fungerar bra . Menar att det är ett välfungerande system som vi har , där så många människor inte har möjlighet att köpa sin egen bostad för att det är svårt att skrapa ihop till en kontantinsats, om de inte har rika föräldrar? Dessutom vill att de ska beskattas hårdare i ena änden. Därtill är det redan nu svårt att få tag i hyresrätter, då det byggs för lite därför att det är dyrt att bygga. I realiteten blir skillnaden väldigt liten med den förändring som kommer att ske. 105 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: sa många ord, men hon svarade inte på min konkreta fråga: Varför skulle det vara okej att , , drivs från hus och hem därför att tycker att marknadshyror är bra? Det är ju precis samma sak för hyresgästerna. Beroende på områdets karaktär och om bostadsbristen ökar kan hyrorna gå upp väldigt kraftigt. Det är vad som sägs i utredningen. Och utredningen påstår inte att det kommer att bli en massa nya hyresrätter utan endast mycket höga hyror. Det är den enda effekten av detta förslag. Varför är det så stor skillnad mellan dem som äger sin villa och dem som hyr? Ska inte båda dessa grupper känna sig trygga i sitt boende? Varför ska hyresgästerna alltid känna oro över att bostadsbristen kan öka och att de då kommer att få höjd hyra? Priserna för att bygga kommer ju att öka om man höjer hyrorna. Det är det som är kopplingen. Det blir bara försämringar. 106 (KD) replik: är det inte riktigt så förslaget ser ut. Vi har presumtionshyror. Hyrorna för hyresrätter är väldigt höga och ligger ofta i paritet med det marknadsmässiga värdet, och det är dyrt att bygga nytt i , oavsett om det är bostadsrätter eller hyresrätter. Svaret på den konkreta frågan om det är okej att äldre drivs från sina hus och hem, oavsett om det är hyresrätt eller bostadsrätt, är nej. Lösningen handlar varken om friare hyressättning i nyproduktion eller om att höja skatter på sparande. Det handlar om att få en fungerande bostadsmarknad som helhet och att underlätta mer småhusbyggande. Det skulle göra stor skillnad. 107 (L) replik: Jag tänkte prata om brottsbekämpning. Jag tog med ett annat parti upp vikten av att vi samarbetar över gränserna, och det är otroligt skönt för oss liberaler att veta att är varma anhängare av EU-samarbetet. Det har ju visat sig vara effektivt. Europol arbetar med annan polis runt om i världen. Det är inte helt problemfritt på grund av säkerhetsfrågor och omfattande sekretess. Men vid tillslaget i går fungerade det bra, och det gjordes fantastiska insatser av poliser över hela världen. Polissamarbetet inom EU behöver dock fördjupas. Liberalerna ser gärna att samarbetet med Europol och Eppo fördjupas och att man går vidare med samarbetet mot terrorism och grov brottslighet. Har vi med oss i detta gemensamma arbete framåt för minskad brottslighet och ökad trygghet? 108 (KD) replik: Om vi unnar oss ett rakt svar på frågan är svaret ja. Som jag har haft förmånen att upplysa tidigare liberala företrädare, framför allt , om var det faktiskt tre kristdemokrater som lade grunden till dagens europeiska union. En viktig del var att säkra fred genom friare handel men också att samarbeta i gränsöverskridande frågor. Den grova brottslighet vi ser lamslå så många delar av länderna inom Europeiska unionen är en sådan gränsöverskridande fråga där vi vill se ett fördjupat samarbete på EU-nivå. vill vi hålla EU borta från frågor om till exempel svensk välfärd och arbetsrätt. Här ser vi dock gärna ett fördjupat samarbete – och gärna ett fördjupat samarbete med Liberalerna. 109 (L) replik: Jag blir alldeles rörd. Det är fantastiskt skönt att höra detta. Idén med EU-samarbetet är ju att tillsammans är vi starka. Ensam är man just bara ensam. När drogs igång av tre framsynta kristdemokrater var tanken att samarbetet skulle fördjupas alltmer. möter vi kritik om att det går för långt på vissa områden. Med sociala pelaren blev det ett himla liv för att rumäner ska ha betalt och att romer inte ska misshandlas i och . På polisområdet är samarbetet viktigt, för öppna gränser kan bara finnas om vi också har en gemensam brottsbekämpning. Oavsett om gäng och ligor utför grova brott eller andra brott, såsom inbrott och stölder, måste samarbetet fördjupas. Jag ser fram emot detta, för här har såväl justitieutskottet som en ny regering en hel del att göra. 110 (KD) replik: Låt oss fortsätta med folkbildningen. Adenauer, De Gasperi och hette de tre herrar som lade grunden. Apropå sociala pelaren: Det är när vi hamnar för långt i dessa diskussioner som stödet för en europeisk union som kan hålla för framtiden och kommande generationer riskerar att minska, för det är frågor som länderna sköter bättre själva eller som ligger inom ramen för internationella konventioner. Men när det gäller brottsbekämpning och när vi får ta del av en sådan presskonferens som var tror jag att stödet för Europeiska unionen och internationellt samarbete ökar. Då ser man att samarbete mot gängen kan göra skillnad. Jag säger så här: Kan ni inte bli färdiga med separationen ? Jag håller nämligen med dig om att tillsammans är vi starka. 111 PER (MP) replik: Det är spännande att höra att verkar vilja göra till huvudmotståndare. Det är sorgligt att kamp mot miljöpolitiken och att vårda skapelsen tycks fortsätta. Ett exempel: Oändliga stålskogar kallar det som den nya, gröna industrin ser som själva förutsättningen för att göra investeringar som ger jobb och framtidstro långt borta från både och . Utan investeringar i vindkraft kommer svensk industri att behöva dra i nödbromsen, och konsekvenserna blir arbetslöshet och utarmad landsbygd. har blivit svar på , ni vet romanfiguren som slåss mot väderkvarnar i tron att de är jättar. är som tur är bara en saga, och det förstår det näringsliv som vill se mer förnybar energi. Kan vi hoppas på att motstånd mot vindkraften också blir en saga? 112 (KD) replik: Jag tycker att ska se mitt tidigare inlägg om inflytande som beröm. Jag är visserligen inte nöjd med att har så stort inflytande och, i mitt tycke, agerar som en stor bromskloss i flera för avgörande frågor, men det var faktiskt beröm. Vi tänkte dock ändra på detta, inte minst för just energiförsörjningens skull och för att vi ska få till en grön omställning. Jag älskar vindkraft, vågkraft, vattenkraft, solkraft och kärnkraft. För mig är det viktiga inte tekniken utan att det är leveranssäkert, levererar mycket och är utsläppsfritt. Jag menar att det finns en övertro på vindkraften i som innebär att vi kommer att ersätta vacker, grön barrskog med skogar av stål, och det är inte rimligt. Vi måste ha balans: mer kärnkraft och lite vindkraft. 113 PER (MP) replik: Det var i alla fall tydligt. Låt mig påpeka att ingen här inne hävdar att vindkraft ska byggas överallt. Tvärtom finns det gott om platser där det inte är lämpligt, och det är också den politiken vi för. Grundfrågan är om motstånd leder till att man stoppar svenska industriinvesteringar för klimatet. Om vi vill att industrin ska våga investera i svenska jobb behöver industrin också tydliga besked om de satsningar som kommer att behövas. Än så länge har 100 miljarder investerats i svensk vindkraft, och industrin vill investera ännu mer. Om verkligen brydde sig om dem som bor där vindkraften byggs ut hade hon kunnat ställa sig bakom förslag om att låta en del av vinsten återgå till bygden. Det skulle göra att varje gång bladen snurrar kan kommunen börja planera för mer personal i förskolan och bättre mat på äldreboendet. Det skulle ge framtidstro långt borta från de talarstolar och jag står i. Är detta något och kan tänka sig att stödja? 114 (KD) replik: För att svara på den konkreta frågan: Ja, det kan vi väl tänka oss att titta på, men vi tror inte att det är avgörande. Låt mig vända mig till dem som lyssnar på debatten och ställa frågan: Har ni någonsin stått under ett stort vindkraftverk, under de fantastiska rotorblad som nämnde? Det låter nämligen något enormt när det väl blåser, och det vill man ju gärna med vindkraft. Men på många ställen låter det så illa att det skadar djur och natur och driver bort företag och gårdsägare. Därför måste man bygga med måtta, och då kan inte ett primärt ben i svensk energiförsörjning vara vindkraft. Det måste ses som ett komplement. Det svensk industri behöver veta är att vi kommer att ge dem utsläppsfri, leveranssäker el i mängder och att vi inte snor all el från , som just nu är strategin. 115 (L): Den svenska skolan kan som sagt vara svaret på nästan alla våra utmaningar. Det handlar om jämlikhet, frihet, hälsa, utanförskap, trygghet och välstånd. Mycket har gjorts, men det finns mer att göra. Jag vet inte hur det ser ut , även om jag ska på en nias avslutning , men gick 115 000 elever ut . De flesta men långt från alla gick vidare till gymnasieskolan. lämnade 15 000 elever utan gymnasiebehörighet. Dessa unga människor saknar en viktig förutsättning för att kunna forma sina egna liv och sin egen framtid. För att fler ska lyckas i skolan behövs en fortsatt fokuserad reformagenda som kan bereda väg för en likvärdig kunskapsskola. Pandemins följdverkningar för skolan har både blottat och fördjupat de brister som fanns tidigare. Hemmasittare behöver få mer stöd för att kunna komma tillbaka till skolan. Oroliga och utagerande elever behöver möta lärare som vågar vara vuxna som med varm hand leder dem framåt. Vi behöver också fortsätta att stärka elevhälsan för de unga. Inför den nya skollagen drev Liberalerna på för att upprioritera elevhälsan och för att alla skolor, såväl offentliga som fria, ska se till att man har en fungerande elevhälsa. Detta har blivit bättre. Vi vill att man ska koppla in i skolans elevvårdsteam, för skolan är kanske viktigast för de barn som har det tuffast. Vi vill att vetgiriga elever ska kunna köra om och inte bara ställa sig på bromsen när de har nått sina kunskapsmål. Fler elever som behöver mer tid ska kunna få gå i lovskola denna sommar men också kommande somrar. När vi står bakom våra lärare, fru talman, står vi också bakom elever och möjligheternas . 116 PER (MP): börjar vi närma oss slutet på denna debatt. Jag har suttit och fört protokoll över hur , och kom med konkreta förslag här ifrån talarstolen på hur man ska minska utsläppen och värna miljön, nu när de hade chansen. Resultatet är ganska magert: Jag fick tyvärr inte ned någon enda kråka på mitt papper. Det här verkar vara en blind fläck, en icke-fråga, för de konservativa partierna. Politik är att prioritera. Det vet alla som har sysslat med det mer än i . Vi prioriterar mellan olika intressen. Vi väljer väg i politiken. I valet om lite kommer valet att stå mellan olika syn på våra medmänniskor. Det kommer också att stå mellan väldigt olika prioriteringar. Denna debatt har blivit ännu ett bevis på hur det nya konservativa blocket i svensk politik tänker prioritera om det i värsta fall skulle bli så att de bildar regering ihop. Detta tycker jag är bra eftersom det gör det tydligt för väljarna vad som i så fall väntar. Men jag tror att de konservativa partierna bedrar sig. Jag tror att de har blandat ihop vanligt folk med arga troll med Twitterkonton. Jag är övertygad om att det i finns en tyst majoritet för anständighet, som inte är rädda för solidaritet, som inte är rädda för verkliga åtgärder för miljön och klimatet och som vill att vi tillsammans ska satsa mer på att lämna fossilberoendet bakom oss. Jag vill därför ge de konservativa partierna chansen att testa att samlas runt något annat än deras vanliga köttbulleluncher. Unga människor runtom i världen kräver nu ett globalt nedrustningsavtal för fossila bränslen. Våra barn och unga kräver av oss att vi ska stoppa nytt sökande efter och utvinning av de fossila bränslen som förgiftar deras framtid. har drivit denna fråga, och vi kommer att verka för ett stopp. Jag vill fråga , och : Kan ni ställa er bakom ett sådant nedrustningsavtal, eller prioriterar ni annat än planetens framtid? Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:749 Interpellation 2020/21:749 Elbilar på färja av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2020/21:782 Interpellation 2020/21:782 Dubbelspår –– av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2020/21:786 Interpellation 2020/21:786 Utredningen om flygplats av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2020/21:790 Interpellation 2020/21:790 Prioritering av dubbelspårig ostkustbana av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2020/21:792 Interpellation 2020/21:792 Biogasbilars status som miljöbilar av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM112 Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning COM(2021) 350 till näringsutskottet § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: COM(2021) 206 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:JuU29 Terrorism Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU21 Förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. 2020/21:AU12 om statens insatser mot exploatering av arbetskraft 2020/21:SoU24 Socialtjänst- och barnfrågor 2020/21:SoU12 Internationella adoptioner Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. § 7 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. betänkande 2020/21:KU26 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. (skr. 2020/21:103) 117 (S): Utredningsväsendet är en viktig del av det politiska systemet. Det hånas ibland i den politiska debatten att saker ska utredas innan de kan beslutas, som om det vore något dåligt. Utredningsväsendet är precis tvärtom. Det ska bland annat säkra kvaliteten i beslut som är viktiga för samhällsutvecklingen. Utredningar kan föra in och dra nytta av forskning och därmed höja kvaliteten på regeringens beslutsunderlag och kunskapsnivån bland oss parlamentariker, om det är en parlamentarisk kommitté. Utredningsväsendet ska också belysa frågor mångsidigt och allsidigt. En utredning kan även bidra till långsiktig politisk enighet i svåra och kontroversiella frågor. Jag har själv suttit med i ett antal olika utredningar och kan vittna om hur viktiga dessa processer är. Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, en redogörelse för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan män och kvinnor i kommittéerna. Skrivelsen hanteras av oss som sitter i , och betänkandet går under namnet Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. Vi i är i princip eniga i betänkandet, med undantag för en reservation från , som bland annat inte önskar en redogörelse över könsfördelningen inom kommittéerna. Jag vill upplysa dem som följer debatten om att utskottet, i samband med behandlingen av kommittéberättelsen, har följt könsfördelningen i kommittéerna. En måttstock för om det råder underrepresentation är om av ett kön är representerat, vilket även framgår i förarbetena till diskrimineringslagen. har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlandsmyndigheterna. Statistik i sig löser inte problemet med underrepresentation, men det hjälper oss att belysa vari problemen ligger och titta på var det finns ojämställd fördelning och om det finns möjlighet att göra förändringar där. I tabellen i betänkandet framgår det att kvinnor i gruppen ordförande har varit underrepresenterade, men har denna grupp varit praktiskt taget jämnt könsfördelad. visar tabellen att av sekreterarna är kvinnor, vilket enligt måttstocken innebär att män är underrepresenterade i den yrkeskategorin. Utskottet framhäver vikten av att eftersträva en jämn könsfördelning i alla yrkeskategorier. 118 (M): Det ärende som vi har framför oss nu är, som har sagts här tidigare, ett ärende som återkommer . Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse om kommittéernas verksamhet . Enligt riksdagsordningen ska regeringen, som vi hörde av föregående talare, i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts med anledning av regeringens beslut. Sammanställningen visar att regeringen tillsatte 80 kommittéer, vilket är 26 fler än . Jag ska säga några ord om kommittéväsendet, eller utredningsväsendet som fler kanske kan anknyta till. barn har många namn, som det heter, och i begreppet kommittéer kan sådant som beredningar, delegationer, förhandlare, kommissioner, nämnder, samordnare, råd och utredningar inordnas. Kommittéväsendet berörs inte särskilt i regeringsformen. Skälet till detta är att utredningsväsendet normalt sett är ett led i beredningen av regeringsärendena, och hur detta ska gå till är en angelägenhet just för regeringen. Enligt förarbetena till regeringsformen bör det förhållandet att regeringen är slutligt ansvarig för utformningen och innebörden av de förslag som läggs fram i föra med sig att det ytterst är upp till regeringen att avgöra hur utredningsarbetet bör bedrivas. Det handlar förstås om att ta fram fakta, analysera information och lägga fram förslag. Men har förstås ändå ett intresse av att se hur verksamheten bedrivs och hur det viktiga utredningsväsendet är sammansatt. Av skrivelsen framgår att tidigare påpekanden från har beaktats. Det gäller till exempel könsfördelningen i kommittéerna. Det är tillfredsställande att konstatera att lika många kvinnor som män leder kommittéerna. Däremot är männen, som vi hörde, något underrepresenterade när det gäller sekreteraruppdrag och liknande. Andelen unga i kommittéerna är mindre än andelen unga i befolkningen, och på den punkten har det inte skett några större förändringar jämfört med tidigare års kartläggningar. Medelåldern är , och för ordförande och särskilda utredare är medelåldern . En personlig reflektion kan möjligen vara att erfarenhet är en viktig faktor när kommittéerna ska bemannas. tycker att kommittéberättelsen ger värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet. Utskottets majoritet anser inte att det finns skäl att utvidga kommittéberättelsernas innehåll på det sätt som efterlyser. Med detta yrkar jag att avslår motionen och lägger skrivelsen till handlingarna. 119 (SD): I det betänkande som vi nu debatterar behandlar vi regeringens kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts. Det gäller såväl traditionella kommittéer, med uppgift att utreda en viss fråga, som andra tillfälliga organ. Med kommittéer avses även särskilda utredare. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelse för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet. En stor del av kommittéberättelsen ägnas också åt könsfördelningen i kommittéernas sammansättning och statistik kring könsfördelningen. Vi sverigedemokrater har skrivit en följdmotion om detta. Det finns många tillfällen där statistik i fråga om ålder och kön är relevant. Men när det gäller dagens sammansättning av de av regeringen tillsatta kommittéerna anser vi att av jämställdhetsarbete fått denna statistik att bli ganska irrelevant. Det finns flera skäl till detta. Kommittéerna är en sammansättning av riksdagsledamöter och utomstående experter. Riksdagsledamöterna är tillsatta av folket i fria val och ingenting som vi egentligen kan ha synpunkter på. Könsfördelningen är dessutom någorlunda jämn . Vidare är det föga troligt att partierna väljer sina representanter till dessa kommittéer utifrån kön, utan urvalet sker utifrån vilket utskott som ledamoten sitter i och vilka frågor som riksdagsledamoten anses kunnig inom. Utomstående sakkunniga experter är tillsatta på grund av sin kompetens inom området. Det kan vara före detta domare med lång yrkeserfarenhet, personer som arbetar vid olika departement eller myndigheter, professorer vid universitetens fakulteter, pensionerade riksrevisorer eller före detta justitieombudsmän. Könsfördelningen hos dessa personer återspeglar den relativt lilla grupp som dessa experter hämtas från. Experterna har, av förklarliga skäl, i regel en hög medelålder. De har oftast både längre utbildning och erfarenhet av ett långt yrkesliv inom sitt område. Ofta är dessa utomstående experter personer som har gått i pension. Men deras kunskap och erfarenhet inom sakfrågorna, samt det faktum att de kan avsätta den tid som behövs, gör dem lämpliga att leda dessa kommittéer. Den relativt höga medelåldern gör att könsfördelningen bland dessa experter utgör en så kallad frusen bild av hur såg ut för några decennier sedan. Går man tillbaka till siffrorna i dessa tabeller ser man att det framför allt när det gäller kön på ordförande har varit en obalans. Det har varit cirka två tredjedelar män . Men denna obalans har successivt klingat av. Och har könsfördelningen varit ungefär fifty-fifty, det vill säga lika många män som kvinnor. Det som vi ser här är alltså en återspegling av hur har sett ut. Och de förändringar som vi nu ser är förmodligen en direkt följd av att fler kvinnor kommit att ta plats på höga positioner inom det offentliga, varifrån dessa experter hämtas. Då genomsnittsåldern på ordförande är relativt hög, av de skäl som jag nämnde tidigare, sker detta genomslag med en mer balanserad könsfördelning först . Om fem, tio eller kommer det förmodligen att vara fler kvinnor än män som är ordförande, givet att det är fler kvinnor än män i dessa positioner inom det offentliga. Kommittéväsendet utgör en viktig del av regeringens beredande arbete. Därför anser vi att det är viktigare att det redovisas statistik över … Jag yrkar bifall till reservation. 120 (S) replik: Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. Jag försökte lyssna på vad ledamoten anförde när det gäller att han inte tycker att denna statistik längre är relevant. Jag vill ändå fråga om det är ett så stort problem att denna statistik finns representerad i våra kommittéer. Vad skulle hända om man skulle lyfta bort denna statistik?