prot · H90947 · 2021-12-16 00:00:00 — Vi har även i våra regleringar till Försvarsmakten direktiv om att de ska arbeta med de här frågorna, vilket de också gör. 120 (M): Fru talman och ministern! Jag tycker ändå att det är bra att vi tydligt får höra att försvarsministern tycker att det är bra med både kvinnor och män inom Försvarsmakten. Frågan är varför de inte får samma förutsättningar. Mer av samma löser inte problemet. Fler trosor med skavande sömmar löser inte problemet; då spelar det ingen roll hur många man beställer. Om den så kallade feministiska regeringen saknar kunskap om förekommande materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor kan jag gärna lämna över . Jag kan också berätta att det finns massor av kloka kvinnor och män på plats i våra verksamheter som gärna delar med sig av sina erfarenheter. I delar man med sig av nio punkter till förbättring, till och med. Det handlar inte om hjärnkirurgi, utan det handlar om att alla värnpliktiga, oavsett om de är kvinnor eller män, ska få ut sju par underkläder och att trosornas sömmar ska ses över så att de inte skaver. finns ju så kallade seamlessmodeller att köpa. Man skulle kunna ha två olika modeller av trosor – en med längre ben för att undvika skavsår vid marsch och en med korta ben som även ska kunna passa om man har lite större låromfång. Det ska finnas en bh utan blixtlås så att man inte får skav. Detta är inga jättehöga krav, kan jag tycka, och detta har man slagits för . Jag upplever inte att jag får ordentligt svar på någon av mina frågor. Eller så är det kanske ett tydligt svar jag får: att ministern faktiskt inte tycker att det här är någonting att göra något åt. Jag tycker att det här är tragiskt. Det är att inte ta ansvar. Jag vill också passa på att säga att en könsneutral värnplikt inte per automatik betyder jämställdhet. Det räcker alltså inte; det är inte samma sak. En regering – oavsett om den är feministisk eller inte – borde ta mer ansvar än regeringen gör . Orden i munnen speglar inte verkligheten. 121 Försvarsminister (S): är ju inte jag någon hjärnkirurg, och jag vet inte om har den typen av ambitioner här i livet. Däremot har jag redogjort för vad man konkret gör i form av omfattande beställningar, och jag tycker inte att interpellanten på något vis verkar sätta någon sorts värde på allt det arbete som genomförs på denna punkt. Hon väljer att bortse från att det skulle existera. Jag har också haft kontakt med . Jag har omfattande verksamhet när det gäller förbandsbesök, och där diskuteras en lång rad olika frågor när det gäller verksamhetsinriktning. Frågan om kläder och uniformer kommer också upp med regelbundenhet. Jag vill påminna om att Försvarsmakten har en inriktning för arbetet när det gäller jämställdhetspolitiska mål. Jag ska inte gå igenom den i detalj , men rubrikerna är: jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, jämställd hälsa och mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Inom ramen för alla de här punkterna är det sedan specificerat hur man ska jobba vidare inom respektive område. Jag tycker att det är viktigt att man stegvis åtgärdar de olika problem som kan finnas i en så stor organisation som Försvarsmakten. Men jag vill faktiskt också framföra att jag tycker att det är bra att det sker framsteg när det gäller könsfördelningen och att det är fler kvinnor som kommer in i verksamheten. Jag tycker att det är bra att man stegvis försöker åtgärda de problem som finns. Jag tycker inte heller att man ska ägna sig åt att svartmåla verksamheten i onödan och överdriva diskussionerna. Man ska ta till sig det som faktiskt sker i positiv riktning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2021/22:124 om HDP:s fängslade politiker samt kurdfrågan i , och 122 Utrikesminister (S): Amineh Kakabaveh har under rubriken ”HDP:s fängslade politiker samt kurdfrågan i , och ” ställt följande frågor: Vilka åtgärder avser som enskild stat och som medlem av EU att vidta för att förmå och president att respektera folkrätten, demokratiska principer och mänskliga rättigheter? Kommer ministern att i EU och för del kräva frigivning av ledande HDP-politiker som Selahattin Demirtaş, Figen Yüksekdağ och andra folkvalda politiker på nivå och länsnivå? Vad avser att göra för att utveckla de diplomatiska förbindelserna med så att kan bidra till en mer demokratisk utveckling i ett där mänskliga rättigheter, alla etniska folkgruppers rättigheter och kvinnors rättigheter respekteras? Kommer att ta initiativ för att förmå Erdoğan att lösa den kurdiska frågan genom en fredlig lösning? Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i och bristerna vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, inklusive situationen för folkvalda representanter. Vi behöver tydligt markera när utvecklingen går åt fel håll. Folkrätten måste respekteras, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. EU har, med stöd av , framfört detta till företrädare för den turkiska regeringen på olika nivåer, inklusive i . EU har infört restriktiva åtgärder mot avseende olagliga provborrningar i . Därtill anser regeringen att EU:s svar på den negativa utvecklingen på MR-området bör rymma en möjlighet till olika åtgärder, inklusive sanktioner. Denna hållning har jag tidigare framfört i utrikesrådet. Den allvarliga MR-situationen i gäller inte minst för oppositionspolitiker, särskilt från det prokurdiska partiet . Det är inte acceptabelt att oppositionspolitiker frihetsberövas, avsätts och ersätts på godtyckliga grunder. Fri opposition är en förutsättning för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. har offentligt och i EU-sammanhang särskilt kritiserat agerande för att avsätta enskilda parlamentsledamöter och borgmästare samt försöka upplösa HDP som parti. Vi har framfört likalydande budskap direkt till turkiska företrädare. Jag har också träffat företrädare för för att diskutera deras situation och uttrycka mitt stöd, senast i samband med mitt besök i . Regeringen lägger stor vikt vid efterlevnaden av domar och deltar aktivt i arbetet med att bevaka verkställigheten av domarna inom ramen för . uppmanas att vidta åtgärder för att säkra ett frigivande av bland annat , Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ. De svenska utlandsmyndigheterna i verkar för ökad respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som en viktig del av det diplomatiska uppdraget. Det gäller till exempel bevakning av rättegångar mot HDP-företrädare och andra oppositionspolitiker samt MR-försvarare, liksom ansträngningar för att säkerställa kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. I våra kontakter med kommer regeringen att fortsätta kräva reformer som stärker demokratin och alla människors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Vi anser att dialog och engagemang med regering, parlament, opposition och civilsamhälle förblir det bästa sättet att bevaka dessa frågor – och för att vända den negativa utvecklingen i . Exempelvis under ordförandeskap i har vi kunnat arbeta bra med i flera viktiga frågor. Jag har redogjort för regeringens syn på bristerna vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, inklusive situationen för folkvalda representanter i svaren på frågorna 2020/21:2433 och 2020/21:1766 av , fråga 2020/21:2343 av samt frågorna 2020/21:3223 och 2020/21:3224 av Amineh Kakabaveh. 123 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, utrikesministern, för svaret och engagemanget! Medan vi gång på gång tar upp dessa frågor i riksdag och i eller i ministerrådet fortsätter Erdoğans regim att fängsla politiker och kurder. HDP:s folkvalda ledamöter och borgmästare har man ersatt med egna män fastän de är folkvalda. De mest kända namnen är Figen och Demirtaş, som är partiets ledare och sitter i fängelse tillsammans med 4 000 andra medlemmar i . Det finns också 10 000 oppositionella som är fängslade, däribland journalister och kvinnorättsaktivister. Alla som ägnar sig åt den kurdiska frågan kallas för terrorister. Det gör tyvärr att och EU är förlamade och inte kan diskutera den kurdiska frågan. Alla som diskuterar den kurdiska frågan i kallas för terrorister, oavsett namn. Det gäller inte bara där utan också när det gäller kurderna i och . Vi vet att Erdoğan i parlamentet har fått igenom att man ska utvidga attackerna eller ockupationen av och fortsätta att vara där. Gång på gång hör vi att använder kemiska vapen i gränsområdena mot och . bombade man i Shingalområdet, det yazidiska området, med drönarattacker. Två barn dog i en bil som bombades. faller civila offer för Erdoğans aggressiva politik bara i de kurdiska delarna. Vi vet också att aggression sträcker sig ända till och andra länder vid . Frågan är: Är det inte dags att ompröva besluten i EU och sluta kalla demokratiska partier – HDP och IPG, som kämpar mot Daish och för kurdernas rättigheter – för terrorister? vet jag att varken EU eller har sagt att HDP och de andra partierna är terrorister, men när Erdoğan gör det blir vi förlamade och kan inte göra mer. Jag tycker att det också borde vara dags att ta bort PKK från den listan. Historien har visat att alla partier i som har verkat för den kurdiska frågan har kallats terrorister. De har tvingats byta namn och starta om. Vi vet att BDP blev HDP. Det är många olika namn. riskerar HDP att bli upplöst i . Min fråga är: Om man nu har lyckats så bra, vad är då resultatet? Det skulle vara väldigt intressant att få höra vad som är resultatet av det arbete man har gjort i . 124 Utrikesminister (S): är ett europeiskt land, och EU är vår främsta utrikespolitiska arena. är den kontinent som är viktigast för oss och som jag personligen ägnat särskilt mycket tid åt , både som utrikesminister och i egenskap av ordförande i , . Amineh Kakabaveh frågar vad vi har gjort i . Som OSSE-ordförande har satt demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer högt på dagordningen med utgångspunkt i så kallade breda säkerhetsbegrepp. har beslutat att EU är redo att föra diskussioner med på ett gradvist, proportionellt och reversibelt sätt för att förbättra samarbetet på ett antal områden av gemensamt intresse, om inte annat följer av den villkorlighet som fastställdes och i tidigare slutsatser från . Dialogen om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer förblir en integrerad del av förbindelserna mellan och . Tillsammans med likasinnade länder inom men också inom EU, och FN fortsätter oförtrutet att arbeta för att stärka denna dialog och för att försöka vända den negativa utvecklingen i . Vi driver också dessa frågor nationellt med stor kraft. lanserade den feministiska utrikespolitiken, eftersom vi anser att uppfyllandet av kvinnors och flickors mänskliga rättigheter utgör en skyldighet och en förutsättning för att ska nå bredare utrikespolitiska mål när det gäller fred, säkerhet och hållbar utveckling. lanserade regeringen också en demokratisatsning i utrikespolitiken. Här genomsyrar både den feministiska utrikespolitiken och demokratisatsningen alla samtal och allt vad vi gör. De mobiliserar hela utrikesförvaltningen på alla nivåer och är en central del i vårt arbete i . För det är , när auktoritära trender växer sig starkare, också i vår egen region, som vi måste erbjuda ett motsatt narrativ. Vi måste kraftsamla och stå upp för demokratins principer, processer och försvarare, varhelst och närhelst det behövs. För övrigt hade jag diskussionen om med de syriska kurdernas kvinnliga ledare – de har ju två ledare – när hon var i . Vi hade som vanligt ett mycket konstruktivt och framåtsyftande samtal. 125 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag anser också att dialog borde vara det bästa sättet, men man har ju fört dialog med om demokrati och mänskliga rättigheter . Det gjorde man redan under , och andra regeringar. Det fanns inte någon lösning för vare sig mänskliga rättigheter eller kvinnors rättigheter eller kurdernas och andra minoriteters rättigheter förrän när lite, lite hopp tändes då skrev på de så kallade Köpenhamnskriterierna. Men vad har hänt med det? har aggressivitet mot den egna befolkningen, det vill säga kurderna och den socialistiska , tagit fart. har dragit tillbaka Istanbulkonventionen. är det till exempel lagligt med hustrumisshandel och annat som förekommer. Den garanterade kvinnors rättigheter. Ur demokratisk synvinkel och när det gäller säkerhet utgör nu en jättestor fara för hela regionen. Kan utrikesministern säga något om vad som kommer att hända nu när lämnar och när också kommer att lämna . Vad kommer att hända? Jo, det vet vi som har erfarenhet av detta. kommer att utvidga ockupation och militarisering gentemot men också gentemot och det egna folket plus att ett inbördeskrig kommer att drabba främst minoriteter, kurderna i Rojava, i och i . Därför är min fråga i sammanhanget: Har man någon förberedelse? Kommer FN att skicka alternativ till området för att helt enkelt förebygga så att det scenario som har uppstått med talibanislamisterna i inte uppstår där också – samma scenario som var , innan kurderna gick ihop med andra minoriteter och militärt besegrade, i alla fall tillfälligt, Daish? Det är väldigt viktigt att säga det, för Erdoğan har pratat om att man ska återupprätta det på bekostnad av minoriteter, kurderna, kvinnor och kristna minoriteter i de olika delarna. Det drabbar dem. Oavsett om det är Daish eller eller någon annan regim har de drabbats av detta. Dessutom vet alla om att samarbetar med Daish mot kurderna. Jag träffade också . Hon sa till oss: Vi har på ena sidan och på den andra sidan Daish. Den tredje är . Och det är likadant för alla kurder. De har liksom hamnat mitt i maktens spelbricka. Detta måste vi ta på allvar innan olika andra scenarier uppstår. Men det går inte så länge kurder, partier och frihetskämpar kallas för terrorister. Därför skrev jag och EU och . Människor som kommer som flyktingar kallas av säkerhetstjänsten för terrorister. För mig är det absurt. 126 Utrikesminister (S): Regeringen publicerade 16 uppdaterade rapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , däribland . De går att ladda ned på . Medan många av dessa rapportländer delar erfarenheter av att gå från våld och auktoritärt styre till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter visar rapporten om tyvärr att respekten för mänskliga rättigheter urholkas. MR-situationen i präglas av det tvååriga undantagstillstånd som infördes efter kuppförsöket 2016 och påföljande lagändringar, vilka har försvagat viktiga demokratiska kontrollmekanismer och stärkt presidentämbetet ytterligare. Inte minst rättsväsendets oberoende och rättssäkerheten har undergrävts. domar verkställs inte konsekvent. Korruption fortsätter att vara ett utbrett problem. Lagar mot terrorism och brott mot staten används för att tysta oliktänkande och regimkritiker i . Detta gäller inte minst oppositionspolitiker, särskilt från det prokurdiska , . Den negativa utvecklingen fortsätter avseende yttrande‑, press- och informationsfrihet. Utrymmet för det civila samhället krymper. Skyddet av fackliga rättigheter är bristfälligt. beslutade president att skulle frånträda konvention om förebyggande och bekämpning av våld, just den som Amineh Kakabaveh nämnde, nämligen Istanbulkonventionen. Det är djupt beklagligt. Den väpnade konflikten mellan regeringsstyrkor och den terroriststämplade organisationen – vi har inte några planer på att ta bort terroriststämplingen – bidrar till en särskilt svår situation när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i sydöstra , där en majoritet av befolkningen är etniska kurder. I det senaste lokalvalet i , 2019, vann oppositionspartierna i flera större kommuner, inklusive och huvudstaden . har en rad förändringar av lagar och administrativa bestämmelser införts som inskränker makten på lokal nivå. Ett flertal valda borgmästare från HDP har hindrats från att tillträda och ersatts av förvaltare utsedda av regeringen. Av totalt 65 kommuner där HDP vann i lokalvalen styr partiet nu bara i 6 kommuner. Disciplinärenden används i oproportionerlig utsträckning mot oppositionspolitiker. inleddes en uppmärksammad rättegång mot ett flertal ledande HDP-företrädare som anklagas för brott i samband med de så kallade Kobanedemonstrationerna 2014. yrkade riksåklagaren att HDP ska förbjudas och att cirka 450 av partiets ledande företrädare ska beläggas med politiskt verksamhetsförbud. Ett stort antal HDP-företrädare sitter fängslade. Vi är överens om att utvecklingen i är djupt oroande. Om detta finns det en bred enighet i riksdag och inom EU. kommer inte att vara tyst när vi ser att enskilda individers rättigheter kränks eller när demokratin utmanas och ifrågasätts, inte i och inte heller någon annanstans. 127 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, utrikesministern, för redogörelsen! Man kan skriva hundratals sidor där man beskriver repression och brott mot mänskliga rättigheter, krigsbrott och brott mot folkrätten där kemiska vapen används i krig. skrev man i Genèveprotokollet om förbud mot att använda kemiska vapen i krig. Detta har gjort, och jag undrar vad och EU gör för att fördöma när det gäller det. Det finns bevis för att har gjort det. Utrikesministern säger att man inte vill ta bort terrorstämpeln, och detta hindrar allt arbete som vi gör i och EU för att främja mänskliga rättigheter därför att det utvidgar Erdoğans makt att ockupera andra länder. Detta vet både jag och utrikesministern, hela riksdag och alla EU‑politiker. Så länge alla dessa partier i Rojava, i och i delar av och har terroriststämpel kommer det att hjälpa Erdoğans utvidgning. Läs bara artikel från , nu senast i ! Detta drabbar många kurder även här. Jag menar att om vi verkligen menar allvar med att stå upp för kurdernas och andras rättigheter och att frågan ska lösas genom dialog måste vi vara beredda att se över och ompröva våra beslut, så som man har vågat göra i till exempel . Annars kommer problemet i bara att utvidgas. Palestinierna och kurderna blir ett annat scenario. Jag har inte fått svar från utrikesministern om vad som händer när ger sig av. 128 Utrikesminister (S): När det gäller PKK anser vi och hela EU att det är en terroristorganisation, och vi har inga planer på att ta bort terroriststämpeln. Däremot ska inte andra organisationer drabbas av detta, utan det är just PKK. Vi uppmärksammar tydligt att utvecklingen i går i fel riktning. Vi tar upp dessa frågor direkt med , och vi samarbetar med en rad organisationer för att stärka mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, inklusive kvinnors mänskliga rättigheter. För att fortsätta detta arbete har regeringen antagit en ny strategi för det bilaterala reformstödet, som har som övergripande mål att stärka respekten för detta i och att stärka förutsättningarna för ett jämställt samhälle. Vi kommer med reformstödet att fortsätta att främja ett öppet och Europainriktat demokratiskt turkiskt samhälle. Det förblir centralt att stödja och värna ett oberoende och pluralistiskt civilsamhälle samt yttrande- och mediefriheten i . arbete för detta är viktigt och gör skillnad. Jag noterar dessutom att de senaste opinionsmätningarna i visar på ett minskat stöd för Erdoğans parti och ett ökat stöd för partier som CHP och HDP, vilket tyder på att det inte är omöjligt att få en annan regering i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2021/22:174 om armeniska krigsfångar 129 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ska överlämna samtliga krigsfångar och vilka övriga åtgärder jag kan tänka mig att vidta mot om de inte samarbetar. Som tidigare framförts i svar på liknande frågor välkomnar regeringen de senaste månadernas överenskommelser mellan och , genom vilka har överlämnat frihetsberövade armeniska soldater till . fick ta del av armeniska kartor över utlagda minor. och agerade aktivt för att facilitera den första av dessa överenskommelser, där även det svenska OSSE-ordförandeskapet bistod. Regeringen hoppas att dessa överenskommelser kommer att lägga grunden för ytterligare förtroendeskapande åtgärder. Flera olösta frågor kvarstår mellan de båda länderna. Jag står till fullo bakom Minskgruppens och min personlige representant ambassadör ansträngningar för att nå fredliga och hållbara lösningar på dessa frågor samt genomföra ytterligare förtroendeskapande åtgärder. Den 14–besökte jag i egenskap av OSSE-ordförande och , och träffade jag mina utrikesministerkollegor från båda länderna i . Även under och under ministerrådskonferensen den 1–träffade jag de båda utrikesministrarna. I mina möten med företrädare från och har jag understrukit att de har en skyldighet att följa internationell humanitär rätt, inklusive när det gäller överlämning av fångar. Jag har uppmanat båda sidor att fullt ut implementera överenskommelsen från och att fullt ut samarbeta med för att nå en lösning i frågan. Jag har upprepade gånger tryckt på vikten av humanitärt tillträde och att länderna fullt ut genomför sina åtaganden från , vilka de återbekräftade i ett trilateralt uttalande , och andra överenskomna arrangemang för eldupphör. 130 (M): Jag tackar utrikesminister både för svaret och för att hon är här för denna interpellationsdebatt. , tror jag att det var, i anslutning till slutet på 45-dagarskriget, var det stora delar av världen som manade båda länderna att deeskalera konflikten. Det har gått , och det är väldigt klart och tydligt vem som startade kriget. Redan då visste man det, men man vågade inte ta ställning. Vad detta beror på kan vi debattera mycket om, men det är tydligt. är en demokrati, och denna demokrati sattes på prov . Man riskerade en militärkupp, men den armeniska civilbefolkningen envisades och återvalde en demokratisk regering. är en diktatur. Återigen: När man tittar på samtalen och förhandlingarna ser man att det i det trilaterala avtalet stod alla mot alla. Men har inte kvar några azerbajdzjanska krigsfångar, utan det är som sitter på krigsfångarna. Men de erkänner inte antalet utan använder dem som politiska påtryckningsmedel. I EU och står vi passiva. var helt upptaget med sina interna valprocesser. fick till ett trilateralt avtal. Återigen producerade vi från pappersprodukter, men vi tappade våra möjligheter att påverka. var det enda land som gick ett steg före och som återigen är det land som engagerar sig i denna konflikt. Det är bara . I förrgår hade president ett plötsligt möte med de båda ledarna från och . Det är som engagerar sig i frågan, men fast vi är ordförandeland i , där man ska främja fred och säkerhet, vågar utrikesministern inte prata klarspråk. Varenda gång det händer något i frågan manar man båda länderna. vann kriget, och de har de militära och ekonomiska resurserna, medan är den förlorande sidan. utförde en ny attack . Internationella oberoende medier har rapporterat om detta. Då är frågan: Varför ställer man sig passiv i frågan och säger att man manar båda länderna? Varje gång man manar båda länderna får spela sitt spel. , mot sin vilja, accepterade det trilaterala eldupphöret, för hade väl insett att man varit passiv i frågan. Det som skiljer är att det finns bara ett litet hopp för demokratin i denna region, och det är . Det ser vi i övriga delar när det kommer till EU och när man ska ingå djupare samarbetsavtal med och när det kommer till bistånd och det östliga partnerskapsavtalet. Alla andra länder går i fel riktning. Signalen från det lilla demokratiska måste väl ändå vara att vi står upp för små demokratier, speciellt när det handlar om en diktatur som har krokat arm med en ännu större diktatur – . Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder kommer utrikesministern att vidta om inte släpper alla krigsfångar med omedelbar verkan, vilket EU och har krävt? 131 Utrikesminister (S): Striderna var intensiva, och de har orsakat ett stort mänskligt lidande hos befolkningen i båda länderna.