prot · H90948 · 2021-12-17 00:00:00 — Däremot kan man behöva köra 5 eller 6 mil till närmaste omlastningsterminal. Jag ser fram emot den här utredningen, och det är bra att det handlar om ett avståndsbaserat system. Att vänta tror jag inte på; det måste kunna gå fortare att implementera detta. Jag uppmanar också ministern att titta på exempelvis det system man har i , där man otroligt framgångsrikt har flyttat över transporter från väg till järnväg. Även i och har man bra system, och jag tror att man har det i . Allt fler länder i inför avståndsbaserade vägavgifter, och det är hög tid att vi gör det i . Klimatet kan inte vänta. Jag uppmanar därför ministern att gå fram så fort utredningen är klar. Utredningen i sig har redan blivit försenad, så regeringen måste agera skyndsamt här. Vi behöver få ett avståndsbaserat system för att ta ut avgifter på de tunga transporterna på väg. 101 Finansminister (S): Jag ser fram emot utredningen, som jag tror kommer att lägga ytterligare en pusselbit i debatten om hur vi måste förändra det system vi har . Det behövs både för att vi ska nå våra miljömål och för att vi ska klara att skapa ordning och reda på vägarna. Sedan är detta en del av lösningen. En annan del är inte minst frågan om att järnvägstrafiken är tillräckligt attraktiv och fungerande, och det krävs stora investeringar i vårt järnvägsnät för att möjliggöra de godstransporter som behöver rulla på järnvägen. Vi har också diskussionen kring hur vår hamnverksamhet i kan utvecklas för att kunna sköta hållbara transporter i ännu mer effektivt. Vi har även hela diskussionen om digitaliseringen, som rätt använd kan effektivisera och samordna transporter. Kanske kan den se till att alla transporter inte går var för sig utan att vi kan få ihop systemet på ett bättre sätt . Sedan har vi dessutom hela bränslediskussionen, som är en elektrifieringsdiskussion men också en fråga om att använda biodrivmedel i större utsträckning i transportsektorn. Allt detta sammantaget måste samverka för att vi ska nå verklig förändring och uppnå klimatnytta – men också för att se till att vi fortsatt stärker vår konkurrenskraft. Jag tror nämligen att de klimatinvesteringar vi nu gör är ett sätt att förnya och utveckla svenskt näringsliv så att det klarar den globala konkurrensen . Det är inte bara fråga om att klara klimatmålen, utan vi ska visa att det går att ställa om. Då har vi stora möjligheter att slå oss in på världsmarknaden, inte minst när det gäller våra stora exportföretag. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:141 om överskottsmålets avskaffande 102 Finansminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag planerar att vidta för att åter ska kunna bygga skyddsvallar i ekonomin och säkra hållbara offentliga finanser nu när överskottsmålet avskaffas. Målet för det finansiella sparandet är en viktig del av det finanspolitiska ramverket. Sedan ramverket infördes har det förändrats för att följa med sin tid, i bred enighet över partigränserna. Målet för det finansiella sparandet värnar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och ska inte avskaffas. När statens finanser sanerades , efter den moderatledda regeringen, var en av de centrala delarna att införa ett finanspolitiskt ramverk med ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Vid tiden för införandet fanns det inte ett lika brett stöd för ramverket som – bland annat var emot ett överskottsmål. har exempelvis statens skulder minskat av bnp, och vi gick in i krisen med den lägsta statsskulden . har tack vare det finanspoliska ramverket haft goda förutsättningar att vidta de historiskt stora åtgärder som krävts för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av virusutbrottet, och detta har kunnat ske utan att förtroendet för de offentliga finansernas hållbarhet har äventyrats. Det fanns framför allt tre motiv till att införa överskottsmålet: för det första att återställa förtroendet för de offentliga finanserna och minska behovet av utländsk upplåning, för det andra att ge utrymme för stabiliseringspolitik och för det tredje att bidra till att det offentliga skulle kunna möta den demografiska utmaningen framöver. Tanken var aldrig att den offentliga sektorn skulle gå med överskott i all evighet. har vi en annan situation. Bruttoskulden är, trots effekterna av pandemin, fortsatt låg och bedöms minska ytterligare framöver. befinner vi oss i det demografiska skifte som vi har förberett oss för. Utöver det befinner vi oss just nu mitt i en klimatomställning som också ställer stora krav på den ekonomiska politiken. Redan innan inrättades meddelade vi att vår syn är att överskottsmålets nivå bör sänkas till ett balansmål. Utvecklingen sedan överenskommelsen slöts har stärkt argumenten för ett balansmål ytterligare. Regeringen är därför redo att tidigarelägga en översyn av överskottsmålets nivå. 103 (M): hade ju en nyckelroll när Socialdemokraterna bröt upp det finanspolitiska ramverket 2013, om än kanske inte som en aktör i just den ekonomiska politiken. Det är allvarligt att ensidigt bryta upp och försvaga ramverket för den ekonomiska politiken. är ny i rollen som finansminister, och när någon är ny i viktiga och centrala funktioner brukar man emellanåt säga att denne har stora skor att fylla. I det här fallet är det kanske snarare så att det vill till att gör omtag och tar nya tag, för det vi har sett i form av skötsel av de offentliga finanserna och resultat av den ekonomiska politiken har varit mycket svagt, fru talman. slår rekord i långtidsarbetslöshet. Vi har haft en kraftigt ökad arbetslöshet. är det enda EU-land där arbetslösheten har ökat. Vi har sämst sysselsättningsutveckling i hela Europeiska unionen. Bnp-utvecklingen är långt under medel i Europeiska unionen, liksom utvecklingen av hushållens disponibla inkomster. Vi har en skenande skuldsättning bland hushållen; vi är ett av få länder i Europeiska unionen där hushållens skuldsättning har ökat. Då har jag inte ens börjat prata om brottsligheten, den urholkade tryggheten och vad regeringens strategi med flockimmunitet innebar för liv och hälsa i . En grundförutsättning för att långsiktigt klara ekonomin och reformer är att man har ordning och reda i de offentliga finanserna. I har vi ett finanspolitiskt råd som utvärderar om regeringen sköter sig eller inte. konstaterade att det fanns betydande avvikelser mellan det finansiella sparandet och överskottsmålet. Det finns nu inga åtaganden för när och hur överskottsmålet ska nås, slog rådet fast. sa man att det strukturella sparandet låg tydligt under vad överskottsmålet krävde, trots att det var högkonjunktur i ekonomin. ändras överskottsmålet från 1 till ⅓ procent av bnp. Rådet konkluderar att det inte uppnås och inte heller har uppnåtts historiskt. Sedan vinner budget 2019, och konstaterar då att finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Detta innebär att vi har haft att göra med en regering som har misslyckats katastrofalt med jobben jämfört med övriga EU. Regeringen har misslyckats med tillväxten och med företagandet, och framför allt har man inte drivit en politik som är i linje med de gemensamma spelregler vi har satt upp. Det är en fuskare som har slutat som finansminister, och frågan är vem det är som har tillträtt. finns det stora förväntningar på att göra upp med den politik som förstör för jobb och företagande, som håller tillbaka svensk tillväxt och som urholkar och långsiktigt försvagar de offentliga finanserna. säger att de offentliga finanserna har stärkts och är långsiktigt hållbara. Kollar man på indikatorerna från marknaden, till exempel valutakursen, finns det dock ingenting som stöder detta. har i stället knutit en strypsnara för svenskt näringsliv och svenska investeringar med hot om stora skattehöjningar. 104 Finansminister (S): Jag tackar för en interpellationsdebatt som tydligen blir ganska bred – det kan vi väl ha som en första debatt. När jag lyssnar på får jag känslan att han är väldigt besviken över att han får slåss mot väderkvarnar. Det känns som att verkligheten är största fiende. Att den kris vi har gått igenom har hanterats dåligt, att svenska statsfinanser är i mer eller mindre uselt skick och att den offentliga skuldsättningen är ett stort problem blir lite svårt att härleda från verkligheten. Man kan jämföra med den senaste stora kris vi hade i , alltså finanskrisen –2009. Resultatet av den blev att vi i onödan tappade tiotusentals jobb i svensk industri. Europeisk industri tog mark på svensk industris bekostnad. Därför att den dåvarande moderatledda regeringen inte hade ett korttidsarbetessystem på plats, vilket resulterade i stora uppsägningar. Det ledde till en varselvåg över hela . Detta var förlorade år som svensk industri led av . Jämför detta med hur vi hanterade den här krisen. Vi hade ett korttidsarbetessystem på plats, och 600 000 människor fick möjlighet att gå ned i arbetstid i stället för att förlora jobbet. Staten tog en del av kostnaderna för detta. Svensk industri, inte minst exportindustrin, drar nu svensk ekonomi framåt och ut ur krisen med enorma investeringar över hela . Hur hanterade man välfärden under finanskrisen –2009? Jo, på finanskrisen lades en välfärdskris. Kommuner och regioner – de som finansierar sjukvården, skolan och äldreomsorgen – fick inte kompensation från staten för de kostnader som finanskrisen medförde i form av minskade skatteintäkter. De fick ersättning för en tredjedel av de förlorade skatteintäkterna, vilket ledde till att man ovanpå en ekonomisk kris lade en välfärdskris över hela . Den här gången har vi överkompenserat kommuner och regioner med finansiellt stöd därför att vi inte ville att pandemin skulle slå ut tiotusentals jobb i skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det är ett helt annat sätt att jobba på, och det verkar ju vara ganska effektivt. Titta på den tillväxt vi har i svensk ekonomi! Titta på de framtidsprognoser som finns på industrisidan, på ekonomisidan och på arbetsmarknadssidan! Vi ser kraftigt sjunkande arbetslöshet , och prognoserna ser väldigt goda ut. Det finns också orosmoln. Vad händer med vaccinationen och, framför allt, med nya varianter av viruset? Kan det innebära nya utmaningar för oss? Då har vi fortfarande styrkan. Vi kom aldrig i skuldsättning, vilket gör att vi i har väldigt goda förutsättningar att sätta in ytterligare stöd om det behövs. Prognosen för är ju att statsskulden kommer att minska. Det här är starka statsfinanser. Detta ger oss muskler och möjligheter att hantera kriser på ett sätt som är framgångsrikt och som vi absolut inte ber om ursäkt för. Vi kommer att fortsätta att ha beredskap för att sätta in stora åtgärder. Det som inte framgick av inlägg var varför han tycker att ska ha överskottsmål i de offentliga finanserna när i princip alla de tyngre ekonomerna säger att det vore bättre att investera, både för att klara demografin, som vi nu är mitt uppe i, och för att klara klimatutmaningarna. Tar och inget intryck av de ekonomer som menar att detta inte är rätt avvägd politik? 105 (M): En gång i tiden ville ledande socialdemokrater förbjuda parabolantenner. Därefter konstaterade man att internet var en fluga som skulle blåsa förbi. Ingenting av detta inträffade ju, utan vi fick ett modernt och utvecklat land där människor har full och fri tillgång till information. Det är givetvis ett stort problem för och att så är fallet. Var och en kan snabbt kontrollera vilket betyg alliansregeringen fick för hur man tog hand om krisen och vilket betyg den här regeringen har fått. När styrde hanteringen utnämndes till The Nordic Light – världens bästa land på att hantera krisen. Vår dåvarande finansminister belönades med pris som bästa finansminister. Den här regeringen har ju inte fått några sådana utmärkelser, för att uttrycka det milt. utnämndes i stället till farligaste land. Det står var och en fritt att titta på de påståenden som gör och jämföra och kontrollera hur jobben, tillväxten, sysselsättningen, hushållens inkomster och så vidare utvecklades under respektive tidsperiod. När Alliansen styrde och ledde regeringen var i topp i nästan alla dessa ligor. är i botten eller, i bästa fall, medelmåttigt. I en kris måste man givetvis jämföra med andra länder. är väldigt nöjd, och det är oroväckande. Många hade nog hoppats på lite nya tag med en ny finansminister, men är väldigt nöjd med en hantering med vilken vi alltså har fått rekord i långtidsarbetslöshet och kraftigt ökad arbetslöshet. Vi är det enda EU-landet där arbetslösheten har ökat. Vi har sämst sysselsättningsutveckling i hela Europeiska unionen. Både bnp och disponibelinkomsterna är långt under medel i tillväxttakt. Vi har haft en skenande skuldsättning bland hushållen. Brottsligheten har blivit ett stort och vardagligt problem för nästan alla som bor i det här landet. menar att det har skett något slags succé. Låt mig säga detta för svenska folkets räkning, fru talman: Det är ingen som håller med om det, förutom de som är avlönade av det socialdemokratiska partiet eller sitter i den här regeringen. Denna debatt handlar om överskottsmålet. Jag fick frågan varför jag vill ha kvar överskottsmålet och inte vill gå med på den försvagning av offentliga finanser och styråror som och vill göra. Det är enkelt. Som politiker och politiskt ansvarig ska man inte rusta för solsken och bra väder, utan man ska rusta landet och de offentliga finanserna för att det kommer sämre dagar, snålblåst, snö, kallt väder och hårda vindar. När de blåser in i ekonomin är det bara genom att ha skyddsvallar som vi kan klara att skydda jobb, tillväxt och företagande. slår fast att överskottsmålet har tjänat väl. Överskottsmålet har gjort att det finns torrt krut i ladan att använda när krisen anfaller. Ur detta kommer till slutsatsen att överskottsmålet nu ska avskaffas. I praktiken har ju och redan avskaffat det, eftersom överskottsmålet inte har uppfyllts ett enda år under hela detta regeringsinnehav, men att permanent slå fast och lagfästa en så dålig politik är skadligt för och riskerar tusentals jobb i hela landet. 106 Finansminister (S): har ju problem med den här argumentationen. Vi socialdemokrater har tagit över efter borgerliga regeringsinnehav, och varje gång har vi tvingats att städa upp stora underskott och stora statsskulder. Vi har fått rensa upp. Vi har inga problem att göra det, för det ligger i vårt dna att man ska ha ordning och reda på de offentliga utgifterna. Man ska se till att har en stark ekonomi som har råd att sätta in stöd när det behövs, som under pandemin. Skillnaden mot hur finanskrisen hanterades – mot hur välfärden och industrin hanterades då och hur de arbetslösa blev uppsagda och faktiskt inte kom tillbaka till industrin – är slående. Men det intressanta är diskussionen kring överskottsmålet. Det var ju vi socialdemokrater som införde överskottsmålet därför att vi såg att det inte fungerade att ha regeringar som inte tog ansvar för de offentliga finanserna – jag syftar på en del tidigare regeringar. Först var emot att införa målet. När vi sedan skulle justera målet från var emot detta, men de gick till slut med på att justera ned överskottsmålet. Vi och många ekonomer säger nu att vi borde ha ett balansmål, för nu har vi åstadkommit det som vi skulle åstadkomma och framför allt behöver vi pengarna för att göra stora offentliga åtaganden i äldreomsorg och i klimatomställning för att ska vara ett tryggt land och klara de trygghetsutmaningar som står inför. Då säger nej igen. Jag antar att ni alltid bara säger nej och sedan anpassar er. Det kommer att visa sig att vi fick rätt även den här gången. Det intressanta här är diskussionen om verkligheten. Är det så att svensk ekonomi utvecklas bra eller dåligt? Är det så att arbetslösheten ökar eller sjunker? Här hamnar i ett parallellt universum. Vi ser ju en väldigt stark återhämtning i den svenska ekonomin och sjunkande arbetslöshet. AF:s senaste statistik, som kom , visade att vi nu är nere på samma eller en lägre nivå än före krisen. Och prognoserna framöver visar på fortsatt stark jobbtillväxt. Det är väl bra. Dessutom tar vi höjd för nya krisstöd, för det finns ändå sektorer som verkligen har en utmaning, till exempel restaurangbranschen, med de avbokade julborden, och gränshandeln med . Då har vi resurser nog att sätta in för att täcka upp detta, så det tycker jag är väl avvägd politik. Ärligt talat: att bli kritiserad av moderater för att inte hålla ordning på de offentliga finanserna, när ni varje gång som ni har fått chansen har lämnat efter er underskott och stora problem, känns inte som det starkaste angreppet på socialdemokratiskt regeringsinnehav. 107 (M): Det går inte att undvika att höra att är full av iver och engagemang som präglar, valfritt säkert, kurspass från Bommersvik i svensk ekonomisk historia. Men nationalekonomin och den svenska ekonomins historia är kanske något bredare än den som lärs ut på SSU-kurserna. Inför krisen avgick från regeringen i protest mot att Socialdemokraterna misskötte de offentliga finanserna och ekonomin. Man fick i panik i stället tillsätta , som inte nämnvärt verkade bry sig om offentliga finanser. fick helt rätt, och den politik som Socialdemokraterna drev gjorde att svensk ekonomi fullkomligt föll samman. hade helt rätt. Han fick sparken av en ansvarslös S-regering. Det ledde till att en halv miljon människor förlorade jobben. Därefter, , gjordes en utvärdering av en person som många hoppades och trodde skulle bli finansminister, på . Han konstaterade att den kris som var orsakades av bland annat en ansvarslös socialdemokratisk politik på 80‑talet. När det kommer till skötseln av de offentliga finanserna under den här krisen tog man inte över offentliga finanser i fritt fall. Överskotten, det strukturella sparandet, var under Alliansens år , , , , , , minus och minus . Det var alltså på totalen under överskottsmålet på . Den här regeringen har i stället haft överskott på eller . Det är alltså tydligt att det är moderater och inte socialdemokrater som tar ansvar och utvecklar svensk ekonomi. 108 Finansminister (S): Ekonomer säger att vi nu har stora investeringar att göra i äldreomsorg, i ökad trygghet, med fler poliser och starkare rättsväsen men också stora klimatinvesteringar som behöver göras. har i den här debatten inte med ett ord motiverat varför han tycker att borde avstå från att göra dessa investeringar i det här ränteläget, med den omvärld vi har och med det förtroende finns. Det är märkligt. Man borde ta intryck av den ekonomiska debatt som förs i och runt om i världen. En sak som jag inte tänker ta intryck av är att det ofta låter som att Mo-deraterna vill ta ansvar för ekonomi och finanser, för när de väl får chansen i regeringsställning sänker de skatterna utan att finansiera detta, vilket leder till underskott och neddragningar i offentlig sektor. Det ledde också till krishanteringen och 2009, som slog ut stora delar av svensk industri helt i onödan och lämnade välfärdssamhället utan kompensation. Det är en väldigt bra illustration av hur man kan hantera kriser på olika sätt. Jag är helt säker på att när vi summerar hur vi klarade jobben, hur vi klarade välfärden och hur vi klarade svensk industri, så kommer den här krisen att utmärka sig vid en jämförelse av hur vi hanterade krisen och 2009. Det kanske vore klädsamt med lite rannsakan från i en debatt om ansvarsutkrävande att vi kanske behöver ett system med korttidsarbete som fungerar och skyddar anställda också under en kris. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:166 om utlänningars identitet 109 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att införa ett krav på identifiering av dem som ska få permanent uppehållstillstånd. har en reglerad invandring, vilket innebär att huvudregeln är att en person som vill ha uppehållstillstånd i ska ansöka och beviljas ett sådant före inresan till . Huvudregeln för att beviljas uppehållstillstånd är att personen kan styrka sin identitet. Vid fall där en person misstänks ha lämnat felaktiga uppgifter till grund för sin ansökan om uppehållstillstånd har en särskild utredningsfunktion som bistår med stöd och genomför fördjupade utredningar. Regeringen har därutöver genomfört åtgärder för att förbättra myndigheternas möjligheter att identifiera människor som vistas i utan tillstånd. trädde bland annat en ny lagstiftning i kraft som innebär att det är möjligt att fotografera och, förutsatt att personen har fyllt , ta fingeravtryck vid inre utlänningskontroller. kommer även att genomföra EU:s nya in- och utresesystem, ett nytt system för reseuppgifter och resetillstånd samt ett utökat användande av Schengens informationssystem, SIS. Det kommer innebära att kontrollen över vilka personer som passerar de yttre gränserna förbättras, vilket även kommer att få stor betydelse för den svenska gränskontrollen. Med det sagt är jag alltid beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. 110 HANS (KD): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hyser en förhoppning om att vi här ska få till ett samtal som siktar på och mynnar ut i att vi ordar om hur vi kan säkra legitimiteten för den reglerade invandringen. Interpellationen tar fasta på någonting som jag menar är helt grundläggande, nämligen att vi vet vilka det är som får möjlighet att vara i vårt land, om det så är tillfälligt eller permanent, som är just den här interpellationens fokus. Så är det inte . Jag noterar dock med lite nyfikenhet och förhoppning att statsrådet säger att han är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Mitt svar är naturligtvis att jag tror avgjort att det är nödvändigt och att vi behöver göra mer. har ett allvarligt problem, menar jag, med personer som befinner sig i under falsk eller faktiskt ingen identitet alls. Alla varningsklockor borde ha ringt hos alla politiker när vår egen gränspolis konstaterade: Vi har ett parallellsamhälle som bara växer, och vi har tappat kontrollen över vilka som är här. Vi kan ovanpå detta uttalande, som i sig räcker för att engagera sig i den här frågan, lägga den bedömning som gjorde 2017 att det finns nära 60 000 individer som är registrerade med två eller flera identiteter hos . Verket tillade att mörkertalet därtill är stort, vilket alltså innebär att det troligtvis finns många fler. Då torde vi vara överens om, tänker jag, att här finns det anledning att både kavla upp ärmarna och vidta ytterligare åtgärder. Interpellationen har sin bakgrund i att när jag satt med i den migrationspolitiska kommittén och jobbade med ett underlag för den nya migrationslagstiftning som finns i hade vi en rad olika förslag från de olika partierna. Vi kristdemokrater lämnade då förslag på förändringar av vad som krävs för att få rätt till permanent uppehållstillstånd, PUT. Vi argumenterade då i kommittén för att det skulle införas krav på språk, samhällsorientering, vandelsprövning och försörjning. Det blev också en del av kommitténs slutbetänkande. Men sedan valde ju som bekant Socialdemokraterna, när de regerade med , att ta bort kraven på språk och samhällskunskap när propositionen väl landade på bord. Det menar jag var och är olyckligt ur ett integrationsperspektiv. När debatterade detta och beslutade om en ny migrationslagstiftning fanns det ett krav från oss kristdemokrater som borde läggas till när det gäller rätten till PUT: att identiteten ska säkerställas. Så är det inte . I den nuvarande ordningen är det inte så att en person som får rätt att permanent vistas i har säkerställt sin identitet. Socialdemokraterna röstade nej till detta, och jag frågar därför statsrådet: han och regeringen öppna för att tänka om på denna punkt? Är han beredd att vidta ytterligare åtgärder? 111 Statsrådet (S): När det gäller problemställningen tror jag att jag och interpellanten är överens, likaså när det gäller behovet av att ha vidtagit och vidta fler åtgärder. Däremot kan vi nog skilja oss åt i exakt vilka åtgärder som vi tror är mest effektiva för att råda bot på de problem som finns.