prot · H809139 · 2021-06-11 00:00:00 — Huvudsaken är att det är likvärdigt och rättvist och att man bedöms utifrån samma kriterier. Det gör man inte . 12 Statsrådet (S): För att vi ska kunna ha ett system där antagningen till högre utbildning sker på lika villkor måste utländska betyg värderas i förhållande till svenska gymnasiebetyg på ett korrekt sätt. Detta är av största vikt, och de omräkningstabeller som är framtagna av den ansvariga expertmyndigheten garanterar en likvärdig värdering. Jag har förtroende för att myndigheten med expertis på området sköter den uppgiften – större förtroende än om det skulle vara som bestämde vilka betyg som är tillräckligt bra eller inte för att ta sig vidare i det svenska utbildningssystemet. UHR har alldeles också varit i utbildningsutskottet med anledning av detta och berättat om det arbete man som myndighet gör under det ansvar man har. Jag hoppas att ledamoten eller partivänner till ledamoten i utbildningsutskottet också ställde dessa frågor till myndigheten eftersom den ansvarar för framtagande av denna omräkningsmodell. Sedan vill jag bara lägga till i denna debatt att det väl då är för väl att vi har ett system i där gymnasiebetyg inte är den enda vägen för att komma i fråga för den högskoleutbildning man allra helst önskar. Detta är en anledning till att inte minst jag som statsråd men också vi socialdemokrater är väldigt angelägna om att det fortsatt finns möjlighet att konkurrera om en högre utbildning även med högskoleprovet. Regeringen har ju inte minst under pandemin vidtagit ett antal åtgärder för att öka möjligheten att genomföra högskoleprovet. Det är en viktig andra chans för att ges en möjlighet att konkurrera om de utbildningar som är mest eftertraktade; det är ett urvalssystem, helt enkelt. 13 (SD): Det är naturligtvis jättebra att det finns olika sätt att komma in på en utbildning, att man kan söka genom högskoleprov och så vidare. Men det ändrar inte det faktum att om ens föräldrar har valt att bosätta sig utomlands och man därför studerar utomlands, exempelvis på amerikansk high school, innebär det att man diskrimineras. Det handlar om ren och skär diskriminering på grund av vilken skola man har råkat gå i. Återigen – det handlar inte om prestation eller om hur duktig man är. Föreningen i Världen hade ett solklart exempel på detta. En ung tjej hade kämpat och fått toppbetyg – hon kunde inte få högre betyg i amerikansk high school. Så kom hon till , och då räknades hennes betyg som 19,0, inte 20,0, enbart för att hon hade gått i amerikansk high school. Detta är inte rättvist. Det är fullkomligt orimligt. Precis som statsrådet själv nämnde är utlandssvenskar en enorm resurs för det svenska samhället. Det är personer som har spenderat utomlands och fått kontakter och nya lärdomar och som kommer tillbaka. Varför ska de inte få samma möjlighet? För de har inte samma möjlighet. Det spelar ingen roll vad statsrådet säger – de har inte det . Jag är själv ett tydligt exempel på detta. Jag gick själv, efter att ha läst om detta, in och kollade på valideringen. Varför är mina betyg lägre än ? 14 Statsrådet (S): Ja, vi vet att människor rör sig över världen, mellan olika länder och av olika anledningar. Man tar del av olika länders utbildningssystem; det tycker jag är viktigt. Varje person växer med utbildning. Det gör det möjligt att få en bättre framtid – att få jobb, försörja sig själv och bidra till samhället. Det är viktigt att detta fungerar på ett bra sätt för alla inblandade. Som ansvarig minister tycker jag att det är en självklarhet att antagningen till den högre utbildningen i ska ske på lika villkor och med utgångspunkt i svenska antagningskrav. Detta innebär att betyg från utländsk utbildning behöver värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i . UHR är expertmyndigheten. UHR har också alldeles varit i utbildningsutskott för att svara på just de frågor som handlar om hur myndigheten har tagit ansvar för denna typ av omräkningsmodell. Jag hoppas att ledamoten eller ledamotens partivänner i utbildningsutskottet då ställde dessa frågor till UHR. Det ligger i UHR:s uppdrag att löpande utvärdera konsekvenserna av antagningsreglerna, och det är myndigheten som är bäst lämpad att göra bedömningar gällande meritvärdering av utländska betyg. Ledamoten torde veta att det inte är enkelt att dra slutsatsen att en högre andel med högsta betyg betyder att elever i det skolsystemet har presterat maximalt. Det går inte att dra sådana slutsatser, bland annat enligt myndigheten . Vi kan också här i se att vi har ett problem med glädjebetyg, som inte alltid betyder att man har med sig de kunskaper man behöver för att ta sig vidare till nästa nivå. Det är viktigt att vi har myndigheter som har som sitt område och sitt ansvar att se till att detta sker på ett korrekt och likvärdigt sätt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:799 om en strategi för en återstart av kultursektorn 15 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig om det finns en av ministern och regeringen framtagen strategi för en återstart av kultursektorn och hur ser den i så fall ut. Covid-19-pandemin har drabbat kultursektorn hårt. Kulturupplevelser bygger ofta på att människor träffas och tar del av eller utövar kulturella verksamheter tillsammans. Genom de restriktioner som har varit nödvändiga under pandemin har kulturens förutsättningar därför kraftigt begränsats. Regeringen har gjort en rad särskilda insatser för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för kultursektorn så att bärande delar av kulturlivet ska kunna överleva och återstarta efter pandemin. har sammanlagt betalats ut i krisstöd. Regeringen har också fattat beslut om omfattande generella krisåtgärder, som självklart också är ämnade för företag inom kultursektorn. Regeringen har även höjt statsbidragen till kommun- och regionsektorn, vilket också spelar en viktig roll för kulturens finansiering i hela landet. Men tillsatte regeringen också en utredning om kulturens återstart som ska bidra med reflektion, analys och förslag till åtgärder framåt så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen även . Till särskild utredare har regeringen utsett . Uppdraget ska redovisas . Utredningens betänkande kommer att utgöra ett viktigt underlag för att kunna identifiera de fortsatta behoven och vidta lämpliga åtgärder i syfte att återstarta kultursektorn. 16 (M): Tack för svaret, ministern! Inte minst under pandemin har vi sett att många kulturutövare har fått stora problem och minskade möjligheter till jobb och inkomster. Alla utövare har mer eller mindre påverkats. Men de som har påverkats allra mest är nöjes- och temaparker, som tappat i omsättning, samt teater- och konserthusföretag, som har tappat i omsättning. Myndigheten för kulturanalys gör följande sammanfattning av hur pandemin har påverkat kulturområdet: För det första minskat och förändrat kulturbud, för det andra intäkts- och inkomstbortfall och andra ekonomiska konsekvenser samt för det tredje ökad osäkerhet om kulturens framtid. Vi hör från många att man just nu är osäker på om man över huvud taget kan komma igång med sin verksamhet igen efter pandemin. Stödet består till största delen av egna resurser och idéer. Sedan finns möjlighet att söka sponsring och bidrag av olika slag från staten, kommuner och regioner. Det statliga stödet har kommit i olika omgångar och haft olika uppgift och olika namn, och det har varit lite olika myndigheter man ska sända sina ansökningar till. Detta har inte varit helt lätt att förhålla sig till. Många utövare kämpar för sin överlevnad och går lätt vilse i byråkratin. Men, herr talman, och jag säger ”men”, för jag vet inte vilka regler som gäller och till vilken myndighet man ska vända sig, och när man inte vet det är det svårt att agera. Vi hör att regeringen har tillsatt en utredning för kulturens återstart, och det är mycket bra. Utredaren ska lämna förslag till regeringen . Min undran är om vi skulle kunna få veta lite mer i detalj från kulturministern hur hon tänker kring återstarten av kulturen. Jag tror att många med mig tycker att det är långt , och många skulle nog vilja veta . Det är många som väntar på besked. 17 (M): Jag vill inleda med att tacka min kollega för en viktig interpellation. Den oro som han framför i frågeställningen till ministern delas självklart av hela den moderata kulturkommittén. Vi moderater har ett stort engagemang för hela det kulturella ekosystemets fortlevnad. Och det har varit tufft under pandemin för kultursektorn, en sektor som i många fall förutsätter möjligheter för människor att träffas och umgås för att ta del av det erbjuds. Det är också därför som kulturen drabbats särskilt hårt när samhället satts på paus. Under en plågsamt har kultursektorn fått vänta på besked. När vi träffar kulturbranschens aktörer är det tyvärr inte ett alltför ovanligt medskick till oss att regeringens senfärdighet och uppvisade ovisshet försvårar planeringen av arbetet framåt. Det är inte sällan som kulturministern och regeringen har agerat först efter att vi moderater och oppositionen i denna riksdag samlat en majoritet för förstärkningar av stöd och åtgärder. Det handlar till exempel om stöd till enskilda näringsidkare, vilket många inom kulturbranschen faktiskt är, ett stöd som vi föreslog skulle inrättas och som regeringen först återkom med förslag om. Det handlade till exempel också om evenemangsstödet, som ju innebär att kultur- och idrottsevenemang som planeras får garantier om täckning av av kostnaderna i det fall att pandemin sätter stopp och gör att man måste ställa in. Det var ett moderat förslag som fick majoritet i denna riksdag , men som regeringen och kulturministern försökte ta åt sig äran av när det fanns med i en extra ändringsbudget . Stöd till kommuner och regioner, korttidspermitteringar, omställningsstöd, nedstängningsstöd om pandemilagen används – listan kan göras lång där regeringen släpat fötterna efter sig och kommit till skott först efter moderat initiativ. krävs att den reaktiva inställningen ersätts med proaktivitet från regeringens sida. Jag vill därför instämma i min kollega fråga: Har kulturministern och regeringen någon framtagen strategi för en återstart av kultursektorn, utöver planerade lättnader av restriktioner, och hur ser den i så fall ut? 18 (M): Jag vill, liksom min kollega , tacka vår kollega för en väldigt viktig interpellation. Vi är förstås alla bekymrade och har varit det ända sedan pandemin slog till och särskilt drabbade kultur- och idrottssektorn och besöksnäringen. är vi här för att diskutera kultur och idrott, för vilket ministern har ett ansvar, för att få ytterligare besked om hur vi ska blicka framåt. Men vi ska också blicka bakåt lite grann på hur hanteringen har sett ut, och en del har redogjort för. Det har varit svårt. Vi ska alla definitivt ha respekt, oberoende av vilken regering som sitter, för att det är svårt att hantera en osynlig fiende som vi tidigare inte haft kontakt med i så stor omfattning i vårt land och globalt. Vi ska också ha respekt för det stora engagemang som kultur- och idrottsministern visar för sitt ämbete och framför allt för hennes kompetens inom kulturen. Däremot har det varit svårt att uttyda och tolka vad det egentligen är som har gällt, och det uttrycktes mycket tydligt i det som kollegan framförde i sitt svar på ministerns interpellationssvar. Detta med strategier är väldigt intressant. I min värld – jag har en militär bakgrund – är strategi ett slags flödesschema, det vill säga att man utifrån utfallsutveckling av olika krishanteringar har olika vägar att gå. Ordet strategi har också varit vanligt förekommande i debatten och i svaren från regeringen. Jag har förmånen att också sitta i , där vi från konstitutionell och juridisk aspekt har tittat på hur regeringen har hanterat pandemin . Kort och gott har statsministern sagt att man inte har haft någon strategi. Ändå har man hänvisat till en strategi. Man har publicerat den på sin hemsida. Den har uppfattats av myndigheter som styrande, även om det inte har varit avsikten. Och den har varken beslutats eller beretts på det sätt som den ska. I den här förvirringen är det klart att vi som opposition och samhället har svårt att uttyda vad regeringen har för strategi, utöver ett antal målsättningar. Vi ser nu att det till slut ändå har kommit ett slags plan från regeringen. Förutom utredningen som ska presenteras har fått i uppdrag att redovisa, vilket de gjorde , möjligheten att genomföra större evenemang på ett smittsäkert sätt. Vi återkommer till detta i påföljande interpellationsdebatt. Vid pressträffen med och regeringen var det en muntlig redovisning, det vill säga att det inte finns några handlingar att lämna ut om vad som där sas. Det är av högsta intresse att inblandade aktörer inom kultur- och idrottsvärlden och övriga intressenter, supportrar och framför allt också vi i riksdag får tydligare besked om vad som gäller, för tiden går, och tid och brist på besked kostar pengar. 19 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att rikta ett tack till samtliga moderata riksdagsledamöter som är inblandade i den här debatten. Jag tycker att det bådar gott för kulturens återstart och framtid att detta breda engagemang för kultursektorn finns i kammaren. Det vill jag vara tydlig med. Precis som säger har det varit en svår situation. Vi har att hantera ett okänt virus. Det har krävt olika typer av restriktioner. Det har drabbat kulturen väldigt hårt. Och det har funnits en osäkerhet om hur länge krisen kommer att vara. Vi har ju blickat tillbaka litegrann på krisstöden som har presenterats, och precis som riksdagsledamoten säger har de presenterats i omgångar. Vi var väldigt tidigt ute med den första halva miljarden till kulturen. Sedan visade det sig att pandemin inte skulle gå över och att konsekvenserna inte skulle lätta på kort sikt, så mot hösten presenterade vi ytterligare stora satsningar och har även fyllt på dem under det här året. När det gäller stöden har jag full förståelse för att aktörer inom kultursektorn har tyckt och fortfarande tycker att det är svårt att veta vart man ska vända sig. Min grundingång har varit att vi behöver se över stöden och justera dem vid behov så att de blir så träffsäkra som möjligt och når ut dit där de bäst behövs. Vi har behövt jobba med flera bidragsgivande myndigheter eftersom kultursektorn är så mångfasetterad. Ett stöd räcker inte för alla, utan vi behöver nå ut till den ideella kulturen, till samlingslokalerna och till den regionala kulturen via samverkansmodellen. Vi har kulturföretagen och filmindustrin med sina förutsättningar och biografer, och vi har inte minst de enskilda kulturskaparna. De stöd som har delats ut via bidragsgivande myndigheter har kommit ut relativt snabbt. Vi har hunnit dela ut stöd i flera omgångar. Dessa har, enligt de rapporter jag fått, uppskattats brett och varit väldigt viktiga för olika aktörers överlevnad och för säkrandet av jobb inom många olika verksamheter. Dessa stöd har dock behövt kompletteras med olika typer av företagsstöd, inte minst korttidspermittering men även omställningsstöd och det stöd till enskilda näringsidkare som nämnde och som jag också tycker är extraordinärt viktigt. Det är bra att de kom på plats, men även jag kan önska att vissa stöd hade kommit på plats tidigare. har dessa stöd kommit i otakt med varandra, men jag vill försäkra ledamöterna om att jag följer detta och analyserar om kan göra justeringar så att de olika aktörerna får de medel de ska ha. Låt mig återvända till strategin. Det finns en inneboende svårighet i att skapa en strategi när man fortfarande inte har konsekvenserna klara för sig. Som ni vet jobbar vi med en återstart av kultursektorn, och det här kommer att bli en grund för att se hur snabbt denna återstart kan ske. siar om att det kan bli en ganska tydlig återöppning. Men det finns fortfarande orosmoln i omvärlden som vi behöver hantera, vilket vi återkommer till i nästa interpellationsdebatt. Därför är det viktigt att denna utredning är tillsatt. Den ska presentera förslag, analysera förutsättningar för återhämtning och synliggöra initiativ som har etablerats under pandemin för att tillgängliggöra kultur och som man kan ta med sig framåt i återstarten, inte minst digitaliseringen. Det handlar också om de strukturella problem som landets kultursektor har och som har synliggjorts och som vi nu diskuterar och som jag hoppas att vi kan få ett brett stöd för att komma till rätta med. Vi har också gett flera andra analysuppdrag till andra myndigheter, och jag kan återkomma till det i mitt nästa inlägg. Sammanfattningsvis hoppas jag att allt detta kommer att ge oss ett brett underlag för strategin framåt. 20 (M): En del positivt har också kommit fram under pandemin. Kultursektorn såväl som andra delar av samhället har tagit stora steg framåt inom digitaliseringens område. Vi kommer säkert att få se fler digitala event framöver, men vi måste finna sätt som gör att man kan få ta betalt även vid digitala konserter, pjäser, konstutställningar med mera. Tack vare digitaliseringen kan marknaden för våra utövare bli så mycket större än före pandemin. Tänk så mycket större marknad varje kulturutövare kan få om de även kan vara delvis digitala och nå en betydligt större publik. Tänk också på vad detta kan innebära för hållbarheten: färre resor och mindre miljöpåverkan. Jag är i grunden övertygad om att de flesta vill ha sin publik live, men en kombination av live och digitalt kan vara hållbart. I kulturutskottet har vi utbyte med bland annat våra nordiska grannländer. Under pandemin har våra grannländer och vi haft olika strategier för att hantera smittan i våra samhällen. har vi en viktig gemensam fråga framför oss, och det att återöppna våra länder och få full kraft i kultursektorn igen. Många kulturutövare är beroende av att kunna ha hela den nordiska marknaden som sin hemmamarknad. Min undran är därför till kulturministern: det någon som helst samordning inom inom kulturens område under återöppnandet av våra länder? Har kulturministern kontakt i denna fråga med kollegorna i till exempel , och ? Lyssnar vi på varandra och försöker harmonisera öppnandet och strategin för framtiden så långt det är möjligt? 21 (M): Den utredning som regeringen har tillsatt om kulturens återstart och som kulturministern återkommer till i sitt svar i debatten är ytterligare ett talande exempel på hur långsamt det går för regeringen i detta arbete. Ursprungligen skulle utredningen vara klar , alltså . Den plan för återstart som hade behövt vara på plats , kanske tidig vår, skulle alltså inte vara klar . Men meddelade regeringen att utredningen försenas till . ska åtgärderna för kulturens återstart presenteras först . Det är nu åtgärderna och hoppet behövs i kulturbranschen, inte längre fram. Att invänta hösten när vi redan nu ser ljuset i tunneln och anar att samhället så sakteliga börjar återhämta sig genom vaccinationer och minskad smittspridning – vi hoppas att det håller i sig – duger det inte att dröja så . Kommer kulturministern att snabba på återstartsarbetet i regeringen, eller tvingas branschen åter vänta på konkreta åtgärder, nu till ? 22 (M): Sommaren är ju högsäsong för många kulturevenemang och mycket idrott. Förra årets säsong blev ju av förklarliga skäl mycket begränsad för såväl kulturen och idrotten, och många konserter och idrottsevenemang ställdes in. I många andra europeiska länder startade man ett strategiarbete för att ha en långsiktig plan med hänsyn taget till pandemiutvecklingen. Det är därför sorgligt att den utredning som ministern har tillsatt har försenats , när även denna säsong är över. Ingången till utredningen är det uppdrag som har getts till och som redovisades . Jag begränsar därför min frågeställning till ministern eftersom detta redovisades muntligt. Det är dock många som är oerhört intresserade av vad redovisade. Uppdraget gällde hur större evenemang kan genomföras på ett smittsäkert sätt och behovet av att anpassa större evenemang, till exempel genom sektionering, testning eller vaccinationsbevis. Det här är viktiga ingångar, och förhoppningsvis kan detta komma som nästa nivå av anpassningar av publikevent i den plan som ministern har aviserat. 23 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag önskar att jag hade för detta samtal, för det är ju så många delar i det. Låt mig börja med att kommentera fråga om samarbetet och diskussionen med de övriga nordiska länderna. Ja, vi har en kontakt, och vi följer nära deras arbete. Eftersom de övriga nordiska länderna har legat bättre till än vi när det gäller smittspridningen ligger de delvis före oss i återöppnandet. De har också haft fler nedstängningar än , så det går inte att jämföra rakt av. Det har visat sig vara svårt i såväl det nordiska som det europeiska samarbetet att synka restriktioner, både vid införande och återöppnande. Det har jag respekt för, för det handlar om varje lands möjligheter att införa de åtgärder som krävs för att begränsa smittan. Vi följer arbetet i de andra länderna noga och försöker se vad vi kan dra lärdom av. Jag vill understryka att internationaliseringen är jätteviktig för det svenska kulturlivet och för enskilda konstnärer och fria grupper, inte minst inom dansen, som är väldigt beroende av den europeiska scenen och även det nordiska samarbetet. Filmen är också ett sådant område. har det varit svårt på grund av pandemin. Vi vet att många aktörer just nu förbereder sig för att kunna ta steget ut igen och jobba för det internationella samarbetet. Det tycker jag är viktigt att vi också trycker på för. Vi värnar vårt eget kulturliv, men vi vet att det blir som bäst när det finns möjligheter till utbyte och resande. Det är inte bara att våra kulturskapare ska ut i världen utan också tvärtom – det berikar vårt kulturliv här. När det gäller uppdragen och den utredning som driver hoppas jag att riksdagsledamöterna förstår att det inte är för att vi tycker att det är roligt som vi förlänger tiden för utredningen, utan det är väldigt omfattande frågeställningar som den har att hantera. Jag vill se en genomarbetad utredning och att utredningen känner att de har den tid som krävs för det ambitiösa arbete de gör, med samtal med aktörer runt om i hela landet för att försöka mejsla ned de allra viktigaste förslagen till oss. Jag tror att många snarare hade velat att utredningen fick ytterligare , men jag säger att vi måste ha förslagen på bordet. Men sedan är detta naturligtvis inte det enda arbetet. Vi har gett flera andra uppdrag till olika myndigheter. Myndigheten för kulturanalys tittar just nu på översynen av pandemins effekter inom kulturområdet och kom med en första rapport tidigare i vår. ska rapportera om hur coronapandemin har påverkat konstnärers ekonomiska och sociala villkor. har fått ett särskilt uppdrag att titta på hur de kan fungera som stöd för landets kulturarvsmyndigheter och museer. Sedan har vi de bidragsgivande myndigheterna, som ska följa upp utvecklingen, konsekvenserna och effekterna av de krisstöd som de har fördelat. Vi kunde presentera att vi har skjutit till ytterligare till kultursektorn, precis som till idrotten. Dessa pengar kommer alltmer att styras mot stimulans till återstart. Det fanns även med i den miljard som vi hade . Det evenemangsstöd som har drivit på för i kulturutskottet, som det nu finns en bred uppslutning kring och som jag på ett korrekt sätt presenterar som en del av regeringens budget, som jag naturligtvis behöver ta ansvar för, blir en del i återstarten. Vi behöver jobba både på kort sikt, på medellång sikt och på lång sikt. Jag har sett alla de olika strukturella utmaningar som har belysts ännu mer nu under pandemin, och där har jag jobbat för konstnärers ekonomiska villkor och trygghet. När det gäller vårt samarbete med regioner och kommuner i hela landet är det även där viktigt att vi ser att vi har ett gemensamt politiskt ansvar för återstarten.