prot · H80982 · 2021-02-23 00:00:00 — Då ska man komma ihåg att –Kringlan i just valkrets är en av de viktigaste satsningar som görs – det handlar om . Ska den tas bort? Vill ni ta bort dubbelspår på Ostkustbanan? Är det här planerar sina kommande besparingar för att få råd med vägsatsningar? Ska ni göra som med Norrbotniabanan? Ni lyfte ut ett viktigt infrastrukturobjekt som hade varit så otroligt rätt att ha på plats för att få råd med skattesänkningar eller annat. Det är väl på sin plats att talar om huruvida han står bakom de viktiga järnvägssatsningar, inte minst i , som den här regeringen har föreslagit och har i nationell plan. Låt mig avslutningsvis konstatera det som är bekant: Om man föreslår sänkt bensinskatt, sänkt flygskatt och sänkta klimatanslag och säger nej till mer satsningar på järnväg blir det inte enklare för att nå klimatmålen. 94 (M): Man kan alltid diskutera skatter – det kan vi gärna göra. Men att införa plastpåseskatt och annat är ren symbolpolitik som MP driver fram medan ni sitter i släpbåten. Ni borde i stället styra upp regeringen och låta få mindre inflytande. Jag kan konstatera att regeringen inte prioriterar att underhålla vårt vägnät och stambanan i tillräcklig omfattning. Det tror jag att vi alla är överens om; jag tror att till och med statsrådet håller med om det. En satsning på att rusta upp stambanan till full kapacitet med X 2000 skulle göra att det över huvud taget inte vore nödvändigt att ens fundera på höghastighetståg vad gäller restid, för skillnaden i restid skulle vara marginell. Men i stället väljer regeringen, pådriven av , att planera för nya höghastighetståg för astronomiska pengar. Det ryktas om 500 miljarder. har slagit bakut och säger att det är en felsatsning, men ändå fortsätter regeringen att planera för detta. Om regeringen använde förnuftet skulle detta jippo stoppas. De pengar som man lägger på höghastighetståg räcker i princip till allt annat. De räcker till att rusta upp stambanan. De räcker till alla nya investeringar i den nationella plan som statsrådet redovisade arbetet med. Jag vet att det är på gång. En remiss är ute i också, och där är jag med på ett hörn och övervakar. undertecknade jag Cederschiöldspaketet. Som kommunalråd – eller kommunstyrelseordförande – för var jag med och undertecknade en massa objekt där. Bland annat skulle vi få en väg 77 mellan länsgränsen mot och E18 vid Trafikplats Rösa. Detta var 2008, men fortfarande har ingenting hänt. Man planerar, och man ändrar sträckningen hit och dit och gång på gång. Naturligtvis har LRF åsikter eftersom de tappar jordbruksmark. Så är det om det ska byggas vägar; det går åt mark. Man ändrar dragning med kirurgisk precision för att förhala projektet. Detta gör man trots att stora delar av godset från till hela går på denna väg, alltså väg 77. får i snitt en person sätta livet till på denna väg, och lastbilarnas backspeglar slår i varandra för att vägen är så smal. Ändå förhalar det här med utredningar. Det är anmärkningsvärt. Det ingick i Cederschiöldspaketet, och det är det enda objekt som finns kvar att genomföra – allt annat är byggt. Väginvesteringar i nya sträckor är ett annat problem. Viljan att bygga vägar i verkar vara noll. Är det som bromsar, eller är regeringens övertygelse att inte behöver ha mer vägar? Exempelvis har det byggts en ny hamn i som staten har varit inblandad i. har varit inblandad i tillståndsprocessen och tillstyrkt allt. Ändå kör man godset först in till , sedan runt och därefter ut på söderut. Det blir tio mils omväg i stället för att ha Södertörnsleden, eller Tvärförbindelse som den heter. Den hoppas jag verkligen kommer med i nationell plan – annars är det ett backjobb. 95 (M): Det är helt korrekt, som ministern säger, att regeringen i ram har avsatt 164 miljarder för vägen . Problemet är bara att behovet är 197 miljarder för att bevara det vi har. Det är alltså en brist på 23 miljarder. Är det då någon ond moderat som står och säger detta här i talarstol? Nej, det är direkta siffror som vi fick från måldirektör på seminariet för bilnätverk. Bristerna i järnvägen är också väldigt stora. Det är därför, fru talman, som bilisterna i får sänkt hastighet. Det är därför yrkeschaufförerna, precis som en annan talare sa här, varnar för den usla arbetsmiljön när det handlar om trafiksäkerhet. Det är därför pengarna inte räcker till för att hålla E4:an farbar. Det är allvarliga och stora brister. Då kan jag tycka att innan ministern gör listor för att åka och klippa band någon annanstans ska man naturligtvis underhålla det man har. är ju inte något fornt öststatsland med en usel ekonomi. Men det kanske är så, fru talman, att den här regeringen tycker att en familjevecka för 30 miljarder, att höja bidrag och att överväga att införa friår är viktigare. Det friår som man nu planerar kan kosta 10 miljarder . Lägger man ihop familjeveckan, 30 miljarder, med ett friår, 10 miljarder, då är vi uppe i 40 000 miljoner som vi hade kunnat förbättra vägnätet och järnvägen i med. Det skulle göra att arbetspendlarna i det här landet faktiskt skulle ha en möjlighet att ta sig till och från jobbet, för infrastruktursatsningarna hör naturligtvis ihop med arbetslinjen. När kommer regeringen att prioritera vägunderhåll? 96 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag vet inte om det är en förmån att vara lite äldre. Jag har ju varit med . När jag växte upp var min pappa grävmaskinist. Jag stod i hytten intill honom när han byggde vägar, som i stort sett var det han gjorde. byggdes det vägar runt om i landet. har vi inte råd att underhålla dem, och det är ju lite märkligt. Eftersom det finmaskiga nätverket av vägar är så viktigt för vår industri och för möjligheten att leva och bo runt om i hela landet är det anmärkningsvärt att man inte avsätter tillräckligt med medel för att få det att fungera. Om det inte går att leva och bo och sköta de livsviktiga transporterna kommer det ju att vara till men för hela landets ekonomi, för vi pratar om en basnäring, i huvudsak om det är i inland, som skogstransporterna är. De måste ju bara fungera. Precis som sa här har det varit avstängt på vid ett flertal tillfällen den här vintern. Jag vet inte hur , men jag följer det ganska väl. Men det är inte bara på som det har varit stopp, utan det har varit likadant på , E22:an, E20 som går genom , och E45:an upp i inlandet. De här stoppen kostar samhället enorma belopp, och om det händer olyckor är kostnaden än större, så det är kontraproduktivt att inte avsätta pengar för att säkerställa en rimlig standard på våra vägar. Jag ser fram emot ökade satsningar. 97 (M): har vi hört flera talare här under debatten påpeka det bristande underhållet både på väg och på järnväg, och jag kan inte annat än att hålla med. har jag tänkt att fortsätta hålla mig till järnvägen i stället för till vägen, fru talman. Kollegan sa att han har varit med ett tag. Jag har inte varit med . Men när jag träffade min nuvarande man, som är från , tog min gamle farfar fram ett lexikon och läste om som järnvägsknutpunkt och textilcentrum. Det var då, det. är det inte många tåg som går vare sig till eller från , tyvärr. Men vi har stora förhoppningar om att det ska kunna gå att ta sig på ett effektivt, klimatsmart och snabbt sätt mellan två största städer. Det har också varit diskussioner om godstrafiken här . Och jag har en liten undran här om hur infrastrukturminister ser på att blanda gods- och persontransporter på hans tänkta höghastighetsjärnväg. Det vore nog inte speciellt effektivt, men han har säkert tänkt till även där. Politik är att vilja, men politik är också att prioritera. Kollegan frågade också när ministern har tänkt prioritera vägunderhåll, men jag frågar inte om det. Min fråga till är: Om regeringen måste prioritera, prioriterar då regeringen att rusta upp befintlig infrastruktur och bygga nytt där det behövs, eller prioriterar den rödgröna regeringen teknik framför människors behov av en väl fungerande, modern och effektiv infrastruktur? 98 Infrastrukturminister (S): Tack, interpellanterna! Jag konstaterar att det spretar lite i den moderata riksdagsgruppen. Å ena sidan är det järnväg, å andra sidan är det vägar. Jag märker en större samstämmighet när jag träffar moderata regionråd och kommunalråd, vare sig det är i , , , eller på andra ställen, om behovet av att göra järnvägssatsningar. När säger att det räcker att rusta upp nuvarande järnvägssystem säger alla experter att det gör det inte, för vi slår i kapacitetstaket. När jag åkte med det miljonte tåget var det just för att manifestera detta. Trots att det går fler tåg än någonsin i det svenska järnvägssystemet räcker det inte, därför att fler personer vill åka tåg. Det var en tågboom vi upplevde före coronan förvisso, men den kommer nog tillbaka. Det är ju för att väldigt många fler vill resa klimatsmart. Fler vill pendla till jobbet och slippa köra bil. Man vill resa klimatsmart. På samma sätt är det med godstransporter. Fler företag vill skicka gods på järnväg. Därför behöver vi öka kapaciteten. Jag tycker att ett bra exempel på det är när vi byggde Västerdalsbanan i och elektrifierade järnvägen. Då minskade antalet lastbilar med 7 500 . I stället för att slita på den väg där de boende behövde köra fick vi över skogsnäringens transporter på järnväg, så att de i stället kunde transporteras klimatsmart med el. Det är det som den här resan handlar om, men det är det som inte riktigt förstår. Jag kan lugna med att Tvärförbindelse redan ligger i nationell plan. Den kom med där . Det är en viktig satsning på infrastruktur i södra för att kunna nå Norvik, om inte annat. Jag noterar också att är svaret skyldig om Ostkustbanan ska bort. Jag uppfattade det som en väldigt viktig satsning för hela regionen när regeringen i nationell plan valde att lyfta in miljardsatsningen på dubbelspår på Ostkustbanan. står den moderata riksdagsledamoten och säger att det är annat som behöver prioriteras i stället. Det kan vara på sin plats att komma med ett förtydligande. Annars kanske det är så, som vi hörde och som jag citerade , att när det väl kniper väljer att prioritera annat än järnvägssatsningar. står inför betydande utmaningar. Vi är över 10 miljoner som bor i . Vi har behov av att ordentligt rusta upp transportsystemet. av underinvesteringar tar vi tag i det med rekordstora satsningar på vägunderhåll, med en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet men också med nyinvesteringar, för det behövs. Vi behöver öka kapaciteten. När man nu hör moderata riksdagsledamöter säga att vi inte ska satsa på nyinvesteringar, innebär det att ni då säger nej till Ostkustbanan, Norrbotniabanan, Sydostlänken eller andra viktiga nya satsningar, för att inte tala om nya stambanor? Det är satsningar som så många ser som helt nödvändiga för att förstärka transportkapaciteten men också för att nå klimatmålen. Jag tycker att det är intressant att höra hur väljer att prioritera sänkt bensinskatt, flygskatt eller annat i stället för viktiga investeringar i svensk infrastruktur. Jag märker, när vi har möten med regioner och näringslivet runt om i landet, att man ser det på ett helt annat sätt än vad gör. Man vill ha mer satsningar på järnväg. Man vill ha förbättrad standard på våra vägar och elektrifiera vägnätet för att klara klimatmålen men också se till att rusta så att vi klarar att vidga arbetsmarknadsregionerna. Det skapar hopp, det skapar jobb och det skapar också framtidstro. 99 (M): Fru talman och statsrådet ! Flygskatt och bensinskatt är egentligen symbolpolitik. Om man är rädd om miljön är det kolet som ska angripas. bygger ett nytt kolkraftverk . När vi drar ned på bilarna som står för av koldioxidutsläpp är det symbolhandlingar. Bilismen behövs för att hålla hela landet igång. Att det inte går spår överallt i måste vi vara överens om. När det gäller den nationella planen är vi varken emot en oskustlänk eller en söderlänk. Vi är emot höghastighetståget och inget annat. Det är höghastighetsbanan vi vill stoppa, inga andra investeringar – om jag var otydlig. Att elektrifiera vägar är bra, men varifrån ska vi ta strömmen nu när ni har stängt ? Ska vi ha vindkraft till det? Och när det inte blåser kan elbussar och elbilar inte köra på de vägarna. Den nationella planen är oerhört viktig för , inte minst för eftersom ni planerar att stänga . Vi måste få fram en fjärde bana på och stärka trafikplatsen runt som i delar är en flaskhals. Hur är det med Swedavias utredning? Varför är den hemligstämplad? Är det för många sanningar i den som går emot politik? Varför kommer den inte upp i ljuset? Jag hoppas att den kommer upp för debatt och som underlag. När man ska anta en ny nationell plan är det viktigt att ha alla underlag som finns. Tack för debatten! Det är alltid trevligt att debattera. 100 Infrastrukturminister (S): Ja, det är alltid trevligt att debattera. Det finns utan tvekan åsiktsskillnader, och så ska det vara i riksdag. Vi möts ju här för att bryta våra olika åsikter. Jag vill ändå ta bollen om klimatfrågan och elektrifieringen. Det vi gör i är att elektrifiera inte minst vägtransporterna, men det finns också vällovlig utvecklingsverksamhet av elflyg. Vi inför biobränsle för fordon på väg men också i ökad utsträckning till flyg och sjöfart. Dessutom ökar vi transporteffektiviteten. Det är dessa tre delar som ligger i regeringens strategi för att förändra transportsystemet. Varför görs detta? Jo, för att vi ska nå målsättningarna i och klimatmålen. Målet handlar om att reducera utsläppen . Vi är på god väg i men vi behöver fortsätta att arbeta med både styrmedel och insatser, inte minst elektrifiera vägtransportsektorn, för att kunna nå målen. ska vi ha netto noll. Då krävs det omfattande investeringar. Då kan ni inte hålla fast i det gamla. Var är de moderater som jag ändå mött i mina dagar som politiskt aktiv och som längtar efter framtiden, som tilltror ny teknik, som hoppas och vill och inte klamrar sig fast vid gammal teknik? Jag leder arbete och märker hur svensk fordonsindustri och flygindustri känner framtidsentusiasm i att utveckla nya modeller med nollutsläpp och ser nya exportmöjligheter. Detta skapar hopp, jobb och framtidstro. Jag beklagar att inte alltid ser detta. Jag tror att det vore viktigt och bra för om vi alla kunde se vilka möjligheter som ryms i att både vara modiga i klimatomställningen och inse att det skapar hopp, jobb och framtidstro. Ni är välkomna in i matchen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2020/21:432 om snabbare tågförbindelse – 101 Infrastrukturminister (S): Jag blev uppmärksammad på att det finns ett fel i svaret. Låt mig därför försäkra min gamla kollega om att jag kommer att säga rätt namn. Jag ber hemskt mycket om ursäkt. har ställt flera frågor till mig om en snabbare tågförbindelse mellan och . Gränsöverskridande transportinfrastruktur har en stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan våra länder gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. och har tecknat två avtal med anledning av den nya Svinesundsförbindelsen. I enlighet med dessa avtal ska avgifter inte längre tas ut när de lån som har tagits för att täcka investeringskostnader med mera är återbetalda. och regeringar är överens om att följa dessa avtal. Regeringens beslut om gällande nationell plan innehöll ett uppdrag till om att fortsätta att utreda stråket –. Målsättningen är att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan. Avsikten är att lägga fram en infrastrukturproposition till . Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om ny nationell plan planeras till 2022. 102 (M): Som jag lyfter fram i min interpellation finns det en gemensam ambition mellan de nordiska länderna om att ska vara världens mest integrerade region 2030. Tyvärr har den pågående coronapandemin angripit också det nordiska samarbetet. Människor och företag i gränsregionerna har allvarliga bekymmer, och i detta nu får gränspendlare som bor i men arbetar i inte lön eftersom de hindras att korsa gränsen och ta sig till sina arbeten. Jag är djupt bekymrad över hur detta kommer att påverka det nordiska samarbetet och den gemensamma ambitionen att skapa världens mest integrerade region. Mitt svar är att vi behöver knyta nya, starkare band och att vi behöver göra ansträngningar för att läka de sår som tyvärr rivs upp. Här tror jag att infrastruktur är viktiga. Vi har sett hur bygget av och utbyggnaden av i norra har betytt oerhört mycket för gränsregionerna på båda sidor om fjorden som skiljer och . Samma sak gäller längre söderut, i . har ju knutit ihop och och skapat en stark region med gemensam arbetsmarknad, vilket lett till bättre konkurrenskraft på båda sidor om sundet. ser vi en rejäl tillbakagång för det nordiska samarbetet, och jag är som sagt djupt bekymrad. Jag är också mycket bekymrad över den nonchalans som regeringen har visat gränsbygden. Arbetslösheten i min grannkommun har stigit , och gränspendlare får som sagt ingen lön. Jag ska inte tynga infrastrukturministern med dessa frågor, men jag tycker att nonchalansen möjligtvis går igen i svaret på min interpellation. Det var ju som sagt inte ens rätt namn från början, och det mesta av texten är klippt och klistrat från svaret till den ledamot vars namn ursprungligen stod i svaret, – ett svar på en skriftlig fråga om sträckan –, inte sträckan –. Kanske är detta lite signifikant för att regeringen inte visar tillräckligt engagemang i denna viktiga fråga. Jag hoppas att jag har fel. Jag hoppas att departementet och ansvarig minister känner ett stort engagemang för den gränsöverskridande infrastrukturen och för behovet av att bygga en dubbelspårig järnväg mellan och för att på det sättet få till en sammanhållande infrastruktur i korridoren från hela vägen söderut till . Detta är min fromma förhoppning, och jag hoppas att ministern kan visa det engagemanget här i debatten och sedan givetvis i konkret handling. Varför är denna investering så viktig? Det handlar om att näst efter är vår viktigaste handelspartner. Det handlar om att vi har en omfattande gränspendling med 60 000 pendlare. Det handlar om att vi mellan och nästan bara transporterar såväl gods som personer med gummihjul på väg. Här behövs en investering i dubbelspårig järnväg för att flytta gods från , som annars på lång sikt kommer att korka igen, till järnväg och för att skapa möjligheter för den ökade integration som jag hoppas att de nordiska regeringarna alltjämt vill se. Jag upprepar gärna de frågor jag ställde i min interpellation. Är ministern beredd att ta initiativ för att utbyggnaden ska bli verklighet? Jag får stanna där och återkomma i mitt nästa inlägg. 103 (M): Som min kollega precis beskrev har relationen mellan de nordiska länderna varit bättre. Den måste bli bättre. Den nordiska arbetsmarknaden har tjänat oss väl. När jag växte upp åkte mina jämnåriga till och jobbade på , för det var en dålig arbetsmarknad i . Just nu är relationerna mellan och inte speciellt bra. Ni som hör min brytning förstår att det inte är speciellt roligt att uppleva detta. Det är inte roligt att inte släppas in i sitt eget, forna hemland. Men det var inte det vi skulle prata om . Godstrafiken mellan och är enorm. är största och viktigaste hamn. korsar 1 500 lastbilar bron över . Det gör de inte därför att inte finns en järnväg, för det gör det – jag har åkt på den – utan därför att den inte håller måttet. Vi behöver få en ny järnväg mellan och på grund av det som min kollega tog upp om arbetspendling och att är vår viktigaste handelspartner, men också – inte minst – för miljön. Vi har hört infrastrukturminister ett flertal gånger under kvällens olika debatter lyfta upp regeringens miljö- och klimatsatsningar. En väldigt viktig miljö- och klimatsatsning, fru talman, vore att bygga ut järnvägen mellan och så att vi kan flytta gods från väg till järnväg. Det är 1 500 lastbilar. Jag har själv passerat kön till tullen i – den är på söndagskvällarna. Det är inte hållbart. Denna järnvägssträcka är avgörande för relationerna mellan och . Som sa tidigare, fru talman, är järnvägssträckan –otroligt viktig, inte bara för miljön och klimatet utan också för att visa att det faktiskt finns ett värde i samarbete mellan och . Sedan förstår jag, fru talman, att detta inte är ett beslut som som svensk infrastrukturminister kan fatta på egen hand. Vi måste ha ett bra samarbete med också här. Jag sitter själv i , och vi har under två mandatperioder – våra svenska mandatperioder – efterfrågat ett nordiskt ministerråd för infrastruktur. Vi har inte lyckats, och tyvärr får vi nu signaler om att ett av de två länder som motsätter sig ett nordiskt infrastrukturministerråd är . Detta gör mig bedrövad, fru talman. Jag skulle väldigt gärna se att vi har ett nordiskt ministerråd för infrastruktur, för det är mer än en nordisk symbolfråga. Det är viktiga infrastruktursatsningar för att binda ihop våra länder, främja arbetspendling, handel och turism och se till att våra gränser återigen öppnas när coronan en gång släpper taget om oss. är och ska vara världens mest integrerade region, och där, fru talman, spelar infrastrukturminister en stor roll. 104 Infrastrukturminister (S): Tack, och särskilt , för engagemanget! Jag delar verkligen det. Jag har alltid varit angelägen om att vi ska utveckla en ännu bättre gränstrafik mellan de nordiska länderna. Erfarenheterna under pandemin visar på nödvändigheten av detta, när vi har vakter längs gränsen eller, som senast, när vi har en diskussion om att de som arbetspendlar inte får ut sin lön. Det är inte acceptabelt. Detta är bekymmersamt för två länder som har så otroligt mycket gemensamt och som har en gemensam arbetsmarknad och en gemensam historia. Jag kan försäkra inte minst om att jag har haft ett väl fungerande samarbete med min norska motsvarighet . Vi har återkommande diskussioner mellan och , både om infrastruktursatsningar och om upprätthållande av välfungerande godstrafikflöden. Även om det av smittskyddsskäl har blivit begränsningar av persontrafiken, vilket jag tror att alla har förståelse för, har det varit viktigt att upprätthålla väl fungerande godsförbindelser. Det har till och med öppnats nya godsförbindelser för sjöfarten mellan och . På samma sätt har samarbetet fungerat mellan de nordiska länderna. Vi är exportberoende länder. hamn är och viktigaste hamn, så det är klart att det är väldigt angeläget. Därför var det viktigt att ge i uppdrag att titta på bristlistan och göra en fördjupad studie om just –. På samma sätt har ett uppdrag getts när det gäller –, som det också varit en diskussion om här i kammaren. Det är den typen av underlag som finns som grund för kommande revidering av nationell plan. Det kommer naturligtvis att vara avgörande vilken ram som bestämmer sig för och hur mycket resurser som finns till förfogande. Därefter påbörjas åtgärdsplaneringen, och då får man se vilken prioritering som finns. Det är ingen tvekan om att vi måste signalera om fortsatt väl fungerande gränstrafik. är det aktuellt här att prata om Osloförbindelser, men jag vill påminna om att jag för inte så länge sedan invigde bron över Stora Helvetet. För dem som inte vet var den ligger är det ungefär vid . När Mittbanan, som vi har elektrifierat på svensk sida, glider upp igenom och och kommer till norska gränsen är sista sträckan bron över Stora Helvetet. Där är tanken att ska elektrifiera sin del av sträckan över till , så att vi får en tvärförbindelse, som är otroligt viktig. är något försenat, men jag hoppas och tror att vi får ett besked om att även den elektrifieringen ska fortsätta.