prot · H809157 · 2021-09-09 00:00:00 — Utöver etableringsstopp för grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning lämnade utredningen bland annat förslag som omfattar förskolan samt skärpt ägar- och ledningsprövning mot särskilda demokrativillkor. Betänkandet har remitterats, och förslagen bereds inom . 125 (L): Tack, utbildningsministern, för svaret på min interpellation! Jag ställde den egentligen , men på grund av det politiska läget har debatten fått vänta. Liberalerna har uppmärksammat problemet med radikalisering, extremism och inhemsk extremism i både utsatta områden och stadsdelarna. Det gäller särskilt hur det har påverkat de pedagogiska verksamheterna. Vi kan nämna situationen i , situationen i och inte minst den väldigt oroande situationen i . Där har det förekommit att olämpliga personer har haft koppling till radikalisering i både skolor och förskolor. Man har utnyttjat varenda paragraf och varenda regel för att på olika sätt hanka sig fram och fortsätta sin verksamhet. Vi menar att det helt strider mot skollagen, svenska värderingar, demokrati, jämställdhet och allas lika värde. Därför är vi angelägna om att få stopp på inte bara de skolorna och förskolorna. Vi har också upptäckt att dagbarnvårdare eller pedagogisk omsorg har gått lite under radarn när det gäller skärpning av regelverket, fru talman. Om man har en uppfattning om radikalisering, vill hjärntvätta barn och inte bidra till integration utan hålla barnen, pojkarna och flickorna, i sin egen lilla bubbla och påverka dem i sin ideologiska eller religiösa inriktning letar man i många fall efter möjligheterna att fortsätta driva de här verksamheterna. Det är därför vi har valt att lyfta upp frågan. Det kom nämligen ett förslag från en utredning . Men när man tittar i direktiven till Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg, fru talman, ser man att det huvudsakligen skulle handla om ekonomi och kvalitet generellt sett, men det fanns också ett stort fokus på fritidshem och inte så mycket på pedagogisk omsorg utifrån sådana problem som vi har lyft upp. Det är utredningen tillsattes. Det har gått utredaren överlämnade förslagen till utbildningsministern, och snart har det gått remissrundan där man kunde reagera på förslagen. Vi i Liberalerna menar att de inte direkt svarar på de problem som vi tar upp. Regeringen har dock aviserat att det ska komma en proposition, och vi är förstås väldigt angelägna om att det kommer ett förslag till som vi sedan kan fatta beslut om. Jag noterar också att statsrådet lämnade ett skriftligt svar till en annan ledamot som löd ungefär som det svar jag fick , nämligen att frågan bereds. har det nästan hunnit gå , och det sägs fortfarande att det bereds. Vi är såklart intresserade om det har hänt något på i den här viktiga frågan. Det är inte bara vi i som är angelägna, utan verksamheterna, och förvaltningschefen där är också oerhört frustrerade över att inte kunna ingripa och agera skarpt och direkt när det uppdagas att det finns olämpliga personer i de viktiga verksamheterna, oavsett om det gäller förskolor eller dagbarnvårdare, som denna debatt främst handlar om. 126 (SD): Jag vill skicka ett stort tack till och för en väldigt viktig interpellation om en fråga som verkligen behöver lyftas upp. Det finns pedagogisk omsorg som är konfessionell och som snarare bidrar till att öka klyftorna och ytterligare avskärma barn från att komma i kontakt med det svenska samhället, och det är ett problem. Det är precis det som lyfts upp här. Det finns pedagogisk omsorg som av andra skäl inte håller måttet och som inte fungerar alls utifrån aspekten att vara skolförberedande. Det är såklart också ett problem. Men ska pedagogisk omsorg med kraftiga brister verkligen leda till att all den pedagogiska verksamhet som fungerar bra också går i graven? Ska inga nya verksamheter få starta? Det är vad som förslås i utredningarna. Ska alla de barn som kanske inte trivs i större grupper i en förskola – av alla barn i åldern – behöva stryka på foten för att enstaka individer som bedriver pedagogisk omsorg inte kan sköta sig? Jag menar att det finns andra lösningar för att komma runt detta. Jag vill därför bara hoppa in här med en fråga eftersom det nu har gått några månader och det har hunnit beredas: Avser ministern att lägga fram en proposition där all nyetablering av pedagogisk omsorg stoppas? 127 Utbildningsminister (S): Pedagogisk omsorg har, säger , lite flugit under radarn. Inte för mig. Jag bedrev som chef för ett arbete där vi gick igenom omsorgsformen pedagogisk omsorg. Jag gjorde det med alldeles egna erfarenheter av att ha vuxit upp i ett hem där min mamma var dagbarnvårdare. Jag vet hur bra ett fungerande familjedaghem kan vara. Jag vet också hur viktigt det är att familjedaghemmet fungerar väl. De barn som kommer till en dagbarnvårdare kommer inte till en byggnad som är uppförd för att användas för just förskoleverksamhet eller barnomsorg, utan de kommer till ett hem. Inom det hemmets fyra väggar måste barnen kunna känna sig trygga. De undersökningar som har kommit från och till viss del även från Skolinspektionen visar, fru talman, att de flesta barn i pedagogisk omsorg erbjuds en god verksamhet där de ges den omsorg och den trygghet som ett barn ska ha. Men de visar också med förfärande tydlighet att det finns verksamheter som inte lever upp till de krav vi ska ställa på hur barn ska växa upp i . Jag ser väldigt allvarligt på det, och det var ett viktigt skäl till att den utredning som nämner tillsattes. Utredningen lades på regeringens bord . får tro på mitt ord när jag säger att vi har arbetat mycket hårt . av pandemi har vi varit tvungna att göra väldigt tuffa prioriteringar på departementet, men just detta arbete har pågått . Jag hoppas att jag kommer att kunna lämna de besked som efterfrågas . Men var så säker, ! Jag har för avsikt att lägga fram förslag för att förhindra oseriösa och olämpliga aktörer att bedriva verksamhet inom pedagogisk omsorg. Jag har också för avsikt att lägga fram förslag för att skärpa kontrollen av förskolor med konfessionell inriktning. 128 (L): Om det nu är så att pedagogisk omsorg inte har gått under radarn hade jag i alla fall förväntat mig att den socialdemokratiska regeringen skulle ha ingripit mycket tidigare och skarpare. Regeringen har ändå suttit , och detta politikområde har varit känt för regeringen och har utretts och diskuterats i åtminstone . Ändå står vi här, fru talman, och konstaterar att ytterligare en förskola får fortsätta trots att den har en koppling till radikal våldsbejakande islamistisk extremism. talar vi om pedagogisk omsorg, det vill säga dagbarnvårdare. Det handlar om centrala grundläggande välfärdsverksamheter som kan fortsätta trots att problemen har varit kända under , och det är oerhört provocerande. Det blir ännu mer provocerande när man hör kommunpolitiker, förvaltningar, förskolechefer och chefer för pedagogisk omsorg som går ut lokalt och vädjar till staten att ge dem de verktyg som de behöver för att dels granska dem som leder dessa verksamheter, dels granska dagbarnvårdare över huvud taget. Det var detta jag syftade på, fru talman, när jag hävdade att pedagogisk omsorg, till skillnad från grundskolor, gymnasieskolor och till och med förskolor, regleras på ett helt annat sätt i skollagen. Det står i utredningen om pedagogisk omsorg att pedagogisk omsorg inte regleras på samma sätt. Man kan inte heller ställa krav på samma sätt när det gäller denna viktiga verksamhet. Det handlar visserligen inte om så många barn totalt sett, men det är viktigt för de barn som går i pedagogisk omsorg. Jag tycker inte att vi ska införa ett generellt etableringsstopp, utan jag tycker att vi ska ha kvar dem som fungerar, har bra kvalitet och som följer allmänna rekommendationer där förskolans läroplan är vägledande. Men när det gäller de extrema verksamheter där personer bara finns där för att antingen komma åt resurser eller få resurser för att finansiera radikalisering och våldsbejakande extremism kan vi inte bara säga att någonting kommer, att vi jobbar på det eller att det bereds. Jag tror att det är hög tid, fru talman, att ingripa för att få stopp på dessa verksamheter. När det gäller utredningen noterar jag att den är lite skarpare när det gäller kommunala dagbarnvårdsverksamheter, men när det gäller enskilda sådana kommer det även i fortsättningen att vara tillåtet med konfessionella inslag. Där finns fortfarande en skillnad, till och med i det utredningsunderlag som har gått till regeringen. Jag är angelägen om att utbildningsministern ger ett tydligt besked även när det gäller de enskilda dagbarnvårdarna, som det här senaste är ett exempel på. Det exempel som uppmärksammades i handlar ju om en enskild dagbarnvårdsverksamhet. Vi i Liberalerna menar därför att det inte räcker att säga att de kommande reglerna bara ska träffa de kommunala dagbarnvårdarna och pedagogiska verksamheterna, utan det måste gälla all pedagogisk verksamhet. Vi måste ta ansvar för hela den pedagogiska verksamheten, och vi måste agera på ett sätt så att alla barn, oavsett om de går i en eller en enskild verksamhet, får ett bättre skydd i skollagstiftningen. 129 (SD): Jag konstaterar först att jag inte fick något svar på min fråga. Kanske kommer det , eller så betyder det helt enkelt att regeringen avser att lägga fram ett förslag om att all nyetablering ska förbjudas. Jag kan också konstatera att Liberalerna inte vill se ett sådant förbud, och det gläder mig. Statistiken visar som sagt att det är av alla barn som är placerade inom den pedagogiska omsorgen. Det borde väl innebära, mellan tummen och pekfingret, kanske 10 000 barn hos cirka 2 000 utövare. Vore det då inte bättre att både komma åt den pedagogiska omsorg som inte fungerar och förhindra personer med koppling till extremism, vilket efterfrågar i sin interpellation, genom att i stället skärpa kontrollerna och låta Skolinspektionen överta ansvaret för att granska all pedagogisk omsorg, oavsett huvudman? Man skulle kanske öka antalet oanmälda kontroller och omgående stänga den verksamhet som inte bedöms hålla tillräcklig kvalitet och statuera ett exempel. Rimligtvis borde målet vara att ha en väl fungerande pedagogisk omsorg som uppfyller målen när det gäller att vara pedagogisk och skolförberedande och att säkerställa att inga olämpliga aktörer tillåts bedriva verksamhet. Jag förutsätter att det inte är regeringens mål att det ska vara obligatoriskt för alla barn att gå i förskola, oavsett om det passar dem eller inte, och att de aktörer som bedriver pedagogisk omsorg i förlängningen ska göras arbetslösa. Utgångspunkten ska alltid vara barnets bästa, och alla barn är som sagt inte redo att vid exempelvis möta omvärlden i en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. föreslår att det inte ska vara tillåtet med konfessionell inriktning vid nyetablering av pedagogisk omsorg, att ska överta all kontroll av den pedagogiska omsorgen och att nationella riktlinjer ska tas fram för den pedagogiska omsorgen för att säkerställa likvärdighet och för att oseriösa utövare ska hindras från att bedriva verksamhet. Detta är något som både Socialdemokraterna och Liberalerna röstade nej till när vi senast lade fram det förslaget. Men det kommer upp nu igen, så ni får en ny chans att bifalla det. Vill ni inte bifalla förslag från får ni gärna lägga fram ett eget. Då kommer vi att ställa oss bakom det. 130 Utbildningsminister (S): Jag vill bara påminna , som ställer frågor om hur vi ska se på förskolor och pedagogisk omsorg som nyetableras med konfessionell inriktning, om att i tilläggsdirektiv till Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet gavs utredningen i uppdrag att bland annat lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning skulle kunna införas. Det tilläggsdirektivet togs fram, som vet, efter en överenskommelse mellan regeringen, och eget parti Liberalerna. Att lämna förslag om etableringsstopp för förskolor och pedagogisk omsorg med konfessionell inriktning var inte en del av utredningens uppdrag. Däremot lämnar utredningen ett antal andra förslag som omfattar förskolan, till exempel att en enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för förskola ska ange om verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Jag skulle verkligen välkomna fortsatta samtal med till exempel och Liberalerna för att hitta ytterligare åtgärder som kan hindra att oseriösa och olämpliga aktörer bedriver förskola och, för den delen, fru talman, pedagogisk omsorg. Jag kan också konstatera att är besviken över att förslagen inte har lagts på bord . Ja, man kan alltid önska att det skulle gå fortare att ta fram förslag. Men detta är en verksamhet som finns i hela vårt land och som har stor betydelse, och vi ska ha den omsorg om lagstiftningsprocessen som verksamheten förtjänar. Jag är för min del, fru talman, stolt över att tillhöra den regering som tar fram förslag om tydliga och tuffa regler för hur vi ska kunna förhindra oseriösa och olämpliga aktörer att bedriva verksamhet inom pedagogisk omsorg. , fru talman, vill jag bara som en kommentar till slutanförande säga: Jag har här i kammaren klart och tydligt sagt att jag har för avsikt att lägga fram förslag för att förhindra oseriösa och olämpliga aktörer. Jag har inte sagt vare sig bu eller bä på frågan om hur regeringen kommer att behandla det förslag som utredningen tog fram om ett totalt stopp för nya verksamheter. Och att jag inte har sagt något om det kan inte tolkas som vare sig det ena eller det andra, utan där gäller det som jag har sagt – att beredning pågår i . Vi får alla avvakta vad den beredningen slutar i. 131 (L): Det var bra att Liberalerna, så länge vi hade ett samarbete och , bidrog till att frågan om etableringsstopp för konfessionella skolor ingick i en statlig utredning. Det fanns nämligen inte med i de ursprungliga S-MP-direktiven. Men när det gäller den delen av lagstiftningsarbetet och utredningsarbetet pratar vi, fru talman, åtminstone om tre, fyra, fem, fram i tiden. Parallellt verkar extremisterna, de radikala islamisterna, och försöker ta sig in i grundskolor, i förskolor och senast också i pedagogisk omsorg och hos dagbarnvårdare. Det som då ligger närmast till hands är att skärpa Skolinspektionens mandat, som vi har förordat, när det gäller förskoleverksamhet och pedagogisk omsorg. Det räcker inte att, som man gör i det här förslaget, säga: Ja, den kommunala pedagogiska omsorgen ska vara icke-konfessionell, men i den enskilda får det fortsatt förekomma konfessionella inslag. Det tycker jag är en brist i denna utredning. Det andra som jag vill skicka med till regeringen är att kommunerna omgående behöver mandat, regler, för att direkt kunna ingripa när de upptäcker denna typ av verksamhet. Även här har jag sett en brist i betänkandet. Det ska krävas ett slags trappa. Det är väldigt mycket fokus på det ekonomiska, den ekonomiska styrningen. refererar man till att man ska kunna ingripa om någon missköter ekonomin. Men om man bor tillsammans med en terrorist och är dagbarnvårdare borde det självklart vara skäl för till exempel en kommun, eller någon annan, att direkt sätta punkt för verksamheten. Det hoppas jag, fru talman, att regeringen tar med sig. 132 Utbildningsminister (S): Jag ska börja med att påminna om en sak som är väl medveten om, nämligen att förbud mot religiösa friskolor är ett tydligt socialdemokratiskt vallöfte och en tydlig socialdemokratisk politik. Här lyckades vi inom ramen för januariavtalet hitta en väg framåt, som både jag och har varit väldigt nöjda med under de år som januariavtalet gällde. Om jag har räknat rätt var det här sista gången som i egenskap av utbildningspolitisk talesperson för Liberalerna ställde frågor till mig i interpellationens form. Jag vill ta tillfället i akt och tacka för ett väldigt gott samarbete. Det har varit ett sant nöje, fru talman, både att samarbeta med och att kritiseras mycket hårt av . Jag har stora erfarenheter av båda och kan intyga att utför båda dessa uppgifter med samma omsorg och samma skicklighet. Tack för ett gott samarbete, ! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 24 Svar på interpellationerna 2020/21:863 och 865 om de gymnasiala idrottsutbildningarna 133 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag anser att Kommuner och Regioners remissvar är av vikt inför kommande proposition om idrottsutbildningar och om jag avser att ta svaret i beaktande i den fortsatta processen. Hon har även frågat mig om jag har för avsikt att skapa dialog med elever som går eller har gått på en nationellt godkänd idrottsutbildning (NIU) eller haft idrott som individuellt val () för att ta del av deras erfarenheter och åsikter inför kommande proposition. Vidare har hon frågat mig om jag tror att en neddragning av antalet platser för elever som vill elitsatsa på sin sport och kombinera det med studier kommer att vara gynnsam för elevernas betygsresultat och, om inte, hur jag avser att agera för att säkerställa goda resultat hos eleverna. har även frågat kultur- och demokratiministern och ministern med ansvar för idrottsfrågorna, , om hon ser ett värde i att ungdomar kan kombinera gymnasiestudier med elitidrott och om hon avser att vidta några åtgärder utifrån sina slutsatser. Hon har även frågat ministern om hon ser några risker för Idrottssverige vid eventuella nedläggningar av gymnasiala idrottsutbildningar och hur hon i så fall kommer att verka för att minimera riskerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den interpellationen. Jag vill börja med att tacka för möjligheten att i riksdag åter debattera den viktiga frågan om gymnasiala idrottsutbildningar. Jag ser ett självklart värde i att ungdomar kan kombinera gymnasiestudier med elitidrott. Interpellanten har valt att rubricera den ena interpellationen ”Nedläggning av idrottsutbildningar”, och därför behöver jag också inledningsvis klargöra att det inte är aktuellt från regeringens sida. I promemoria Idrottsutbildningar i gymnasie- och gymnasiesärskolan (U2020/04134) föreslås att riksidrottsgymnasierna och de nationellt godkända idrottsutbildningarna ska ersättas av en typ av gymnasie- eller gymnasiesärskoleutbildning med specialidrott och att den ska vara riksrekryterande. I ett svar på en tidigare fråga från (fråga 2020/21:3252) framförde jag att en överväldigande majoritet av de remissinstanser som lämnat synpunkter på promemorian är övergripande positiva till förslaget och att en sådan ordning kan förbättra förutsättningarna för alla elever som behöver kombinera sin elitidrottssatsning med en gymnasial utbildning att göra det på samma villkor. Ett oenigt Kommuner och Regioner avstyrker förvisso förslaget. Det är alltid en självklarhet för mig och regeringen att behandla remissinstansers synpunkter i de propositioner som lämnas till . Beträffande elevperspektivet har både Elevkårer och , tidigare elevråd – , beretts möjlighet att lämna synpunkter på den nämnda promemorian. avstod från att svara på remissen, men Elevkårer tillstyrker förslaget om att ersätta nuvarande idrottsutbildningar med en typ av gymnasial idrottsutbildning med specialidrott och anger att det är viktigt att kursplanerna för idrott och hälsa ses över så att elever som inte gör en elitidrottssatsning även i fortsättningen kan få mer idrott kopplad till sin utbildning än vad som normalt ges inom en gymnasial utbildning. Förslagen i promemorian överensstämmer med elevernas synpunkter. föreslår vidare i promemorian att ska tillföras , utöver de som fördelas till riksidrottsgymnasier. Förslagen innebär att statsbidrag ska lämnas till samtliga huvudmän för utbildningar med specialidrott. lämnas inga statsbidrag för nationellt godkända idrottsutbildningar. Dessutom lämnas det förslag om att skolhuvudmännen ska kunna anordna lokala alternativ till utbildningar med specialidrott, där elever får möjlighet att kombinera sina gymnasiala studier med idrott. Det motsvarar i princip det interpellanten benämner , men jämfört med innebär förslaget förbättrade möjligheter för eleven att satsa på sin idrott. Förslagen, som syftar till bättre möjligheter för eleverna att utvecklas såväl idrottsligt som kunskapsmässigt, bereds i . 134 (M): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Jag har skrivit två interpellationer i denna viktiga fråga om att unga ska kunna kombinera sina gymnasiestudier med sin elitidrott. Den ena var vinklad utifrån ett skolperspektiv, som också var ställd till utbildningsministern – som står här . Den andra var vinklad utifrån ett idrottsperspektiv, och den var naturligtvis ställd till ansvarig minister för idrottsfrågor. Det är tråkigt att idrottsministern inte är villig att ta den debatten eftersom jag tänker att det är viktigt för hela Idrottssverige att man kan kombinera sina gymnasiestudier med elitidrott. Det är högst beklagligt. Men jag är glad att utbildningsministern är här , och jag värdesätter att utbildningsministern uppskattar debatten – som hon sa inledningsvis. har alltså många elever möjligheten att kombinera utövandet av sin elitidrott med gymnasiestudier. Det handlar om alltifrån enskilda idrotter till lagsporter. Det kan exempelvis vara brottning, segling, ridning eller fotboll. I en utredning tillsatt av regeringen har det lagts fram ett förslag om att gymnasiala idrottsutbildningar ska minskas ned i omfattning. Men det är väl ändå viktigt att kalla en spade för en spade. Om förslaget blir verklighet skulle antalet platser minska från 10 000 till 5 000. Det innebär en stor inskränkning i elevers möjlighet att välja en idrottsutbildning. Vi vet att idrott ger bättre inlärningsförmåga. Många slutar sin utbildning med bra betyg i både sin idrott och sina studier. Det finns också ett värde i att investera i elitidrott eftersom internationella framgångar, till exempel dem i i , inspirerar nya generationer och bidrar till en aktiv befolkning. Om regeringen kommer att lägga ned de regionala möjligheterna kommer troligen flertalet ungdomar inte att fortsätta med sitt idrottsutövande. Jag tror att det skulle vara katastrofalt för både individen och Idrottssverige. Ministern nämnde i sitt svar att det inte handlar om några nedläggningar. Men då undrar jag hur ministern menar. Om man ska gå från ungefär 10 000 platser till 5 000 platser – vad kallar ministern detta? Även om eleverna ska få kombinera sin idrott med gymnasiestudier på det sätt som ministern beskriver är det ganska stor skillnad på elitidrott och idrott. Det är också stor skillnad på att gå på NIU eller jämfört med att ”bara” ha specialidrott kopplat till sina gymnasiestudier. På många NIU som jag har besökt finns mycket kringsaker så att eleverna på ett bra sätt kan utöva sin elitidrott. Utredningen som regeringen har initierat lyfter fram att det finns kvalitetsproblem på något eller några NIU . Men om man ska komma till rätta med kvalitetsproblem måste kontroll- och kvalitetsuppföljning och riktlinjer bli tydligare. Det ska inte vara fråga om att straffa åtminstone hälften av eleverna. Det verkar ologiskt. Det är av den anledningen jag har ställt ett par av mina frågor, som jag inte har fått något riktigt svar på men som jag gärna ställer igen: Tror ministern att en neddragning av antalet platser för elever som vill elitsatsa på sin sport och kombinera det med studier kommer att vara gynnsamt för elevernas betygsresultat? Om inte, hur avser hon att agera för att säkerställa goda resultat hos eleverna? 135 Utbildningsminister (S): Jag vill inledningsvis påminna om att hela syftet – nästan hela första meningen i anförande – med den ordning som finns är att det ska vara möjligt att kombinera en gymnasieutbildning med en elitsatsning. Det är vad det handlar om. Det är mot bakgrund av att det har uppdagats en hel del problem med den ordning som råder, inte minst påpekanden från , som vi har tillsatt den utredning som nu diskuterar.