prot · H80992 · 2021-03-11 00:00:00 — Det är just detta som är problemet. Man är relativt välvilligt inställd till att bekämpa symtomen på problemen men inte själva grundorsaken, nämligen att vi har haft en ansvarslös migration som har skapat enormt utanförskap i vårt land. Kriminaliteten gror och fortsätter gro som och regeringen liberaliserar migrationspolitiken ytterligare. Min fråga är om det över huvud taget finns någon gräns. Finns det en gräns för när och regeringen kan börja tänka om när det gäller migrationspolitiken i ? 43 Miljö- och klimatminister (MP): Den frågan tycker jag är fullständigt fel ställd och dessutom ganska häpnadsväckande. Det som det borde finnas en gräns för är ju sådana generaliseringar som och gör. Man drar alla människor med en viss bakgrund över en kam och hävdar att det bara är människors bakgrund som är orsaken till kriminalitet. och bör minnas att det är en ytterst liten bråkdel av människor med utländsk bakgrund som någonsin förekommer i brottsliga sammanhang. Varför ger och sig själva rätten att dra alla dessa människor över en kam? Ett språkcentrum för meänkieli 44 (C): Trots att det har gått beslutade att skulle ratificera ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter känner enligt en färsk undersökning bara var fjärde svensk till att judar, romer, sverigefinnar, samer och vi tornedalingar är erkända som nationella minoriteter. Demokrati, rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter kan aldrig tas för givna – inte i , inte i och inte i världen. Minoriteters rätt till skydd måste ständigt försvaras och upprätthållas. Som statsrådet väl känner till är den språkbytesprocess som gör att många minoritetsspråkiga varken kan förstå eller tala sitt minoritetsspråk obönhörlig. Därför anser att insatser som revitaliserar minoritetsspråken är fullständigt avgörande och mycket brådskande. Min fråga till är därför: När avser regeringen att återkomma med förslag på inrättande av språkcentrum för meänkieli i ? 45 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Jag vill börja med att säga att jag delar synen på att språkrevitaliseringsprocessen är en väldigt allvarlig fråga som vi behöver ta på stort allvar. Både riksdag och regering har ett ansvar för våra nationella minoriteter och minoritetsspråken. Det är också därför som regeringen har höjt ambitionen i minoritetspolitiken. Det finns förslag på hur vi skulle kunna utveckla språkcentrum för alla nationella minoritetsspråk, och de förslagen har varit ute på remiss. Vi har också tagit fram förslag på handlingsprogram för de nationella minoritetsspråken. Dessa är ute på remiss just . Jag ser framför mig att vi kommer att ha ett bra och samlat underlag för vilka steg som vi ska kunna ta framöver för att stärka de nationella minoritetsspråken. Det är ytterst en fråga om mänskliga rättigheter. 46 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Precis som regeringens egen utredning har konstaterat måste vi göra ett omtag i minoritetsarbetet. Vi måste ha mindre byråkrati, mer verkstad och en högre växel i det minoritetspolitiska arbetet. Det är positivt att regeringen vidtar många åtgärder, inte minst när det gäller de sannings- och försoningskommissioner som finns. Det är som förre landshövdingen i brukade säga: Den person som inte kan sin historia riskerar att gå vilse. De flesta av oss är ändå besjälade , eftersom det är där resten av våra liv ska utspela sig. Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta? 47 Kultur- och demokratiminister (MP): En konkret åtgärd som är väldigt viktig och som är inne på är tillsättandet av en sannings- och när det gäller tornedalingar, kväner och lantalaiset. Vi har också tillskjutit medel för att stärka de nationella minoritetsbiblioteken, något som är en viktig pusselbit i hur vi kan jobba med att stärka minoritetsspråken. Förslag på handlingsprogram är som sagt ute på remiss, och vi har förslagen på språkcentrum. Jag ser fram emot att jobba vidare med i dessa frågor. Ytterligare bistånd under pandemin 48 (V): Pandemin slår hårt. Redan har över 2 ½ miljon människor dött av själva viruset, och ytterligare över 2 ½ miljon människor har dött av samhällenas hantering av pandemin. De sistnämnda bor till större delen i världens fattigaste länder. Inte nog med att fler har dött av svält, brist på vård och graviditeter – mäns våld, även sexuellt, mot kvinnor och barn har ökat i isoleringen. Färre barn får utbildning. Den ökade fattigdomen har lett till fler barnäktenskap och barngraviditeter. MR-aktivister, journalister och politiker har fängslat och till och med torterats och dödats i pandemins namn. Vår internationella solidaritet behövs mer än någonsin . Då räcker det inte att flytta runt pengar inom biståndsbudgeten, utan mer måste till. När avser statsrådet att införa ett additionellt bistånd för att visa att även under en pandemi står i solidaritet med världens befolkning? 49 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Mycket riktigt har covid-19-pandemin inneburit ett mycket, mycket svårt år för världen, inte bara inom hälsofrågorna. Det har också inneburit en ökad rättighetskris och en ökad socioekonomisk kris där över 50 miljoner människor har tryckts ut i extrem fattigdom. Våld mot kvinnor har ökat, och riksdagsledamoten nämner fler saker som är en direkt konsekvens av att pandemin nu sprider sig över världen. I det svåra läget har pandemin också drabbat medlemsländer hårt. Som en effekt av detta har väldigt många länder nu aviserat neddragningar i sitt bistånd och utvecklingssamarbete. De blickar inåt i stället för att blicka utåt. Det gör inte . Vi har stått upp för vårt enprocentsmål, och vi har möjliggjort för att även fortsättningsvis vara solidariskt med resten av världen. Med en svensk ekonomi som trots allt går lite bättre ökar också svenskt bistånd, och det gör att vi mitt i pandemin kan fortsätta att vara solidariska med världens fattiga. 50 (V): Inga extra medel till att få bukt med pandemin, alltså. Då är det ju ännu viktigare att regeringen stöttar förslag som gör att vi kan få mer för pengarna. Ett sådant förslag är att under pandemin tillfälligt häva patentet så att fler aktörer kan massproducera vaccin till ett lägre pris. Det kostar ingenting men gör att vi kan få fram det antal doser som behövs så att inte bara den rika delen av världen vaccineras. Kommer statsrådet att trycka på för att vi snabbt ska få vaccin som räcker för hela världens befolkning? 51 Statsrådet (MP): Tack för denna uppföljningsfråga! Med ett enprocentsmål och en växande svensk bni blir det också extra medel i det svenska biståndet liksom extra medel till att stötta dem som drabbas av konsekvenserna av pandemin. har gått in i den globala mekanismen Covax. Vi har tillsammans med EU:s medlemsländer i EU tillsammans stått för för att få ut vaccin också i de fattigaste länderna, en utrullning som vi nu ser hända där 300 000 doser levereras . Det skapar stor nytta och resultat här och för smittspridningen. 52 (KD): Läget gällande förvaring av kärnbränsle är kritiskt. Mellanlagret i är fullt om . Senast krävs ett beslut av regeringen att påbörja byggnation av slutförvar i Forsmark, annars blir det förödande konsekvenser då kärnkraften behöver stänga ned om . har försvarsutskottet haft möte med expertmyndigheter och berörda kommuner. Då säger man att regeringen behöver fyra yttranden för att fatta beslut. säger att de tillstyrker ansökan. Även säger ja, liksom kommun. Mark- och miljödomstolen har tillstyrkt alla delar utom kopparkapseln, där man kräver att SKB lämnar kompletterande dokumentation till regeringen. Jag har ett glädjande besked: Det kom alldeles ett pressmeddelande från och framför allt från , där man säger att man ger grönt ljus till det sättet. Frågan är därför: När kommer beskedet från regeringen? 53 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en otroligt viktig fråga! Det här är ju ett av de största miljöbesluten som fattas under vår generation och kanske många generationer. Det handlar om slutförvar av ett av de farligaste ämnen som mänskligheten känner till. Det är också ett beslut som över 100 000 eller kanske till med hundratusentals år, och beslutet behöver därför tas på det allvar som frågan förtjänar. Det är kanske den största miljöprövningen som ska göras i historia. Där har vi som sagt haft en ganska lång process. Myndigheter har gjort sina bedömningar, och domstolarna har haft sina processer. Det har också kommit synpunkter på att man behöver fördjupa kunskapsunderlaget och få mer information. Under resans gång kommer det löpande mer information, till exempel nu i form av den här rapporten från . Vi kommer att fortsätta att följa frågan. Det pågår fortfarande en del processer, till exempel Esbosamråd med angränsande länder, och vi kommer såklart att ta in all information i den takt som den kommer. 54 (KD): Det viktiga budskapet från berörda myndigheter är att nu finns alla besked. finns alla underlag. Då är frågan som jag tror att både kammaren, svenska folket och industrin ställer sig: Vem tänker statsrådet lyssna till om han inte lyssnar på regeringens egna expertmyndigheter? Vad är det mer som krävs? Kom också ihåg de här kommunalråden och kommunstyrelsens ordförande som vädjar och vill ha en tidsplan. När kommer tidsplanen? När kommer beskedet? 55 Miljö- och klimatminister (MP): Det här är en fråga som regeringen prioriterar och tar på det allvar som den förtjänar. Men det finns ett skäl till att lagstiftningen har sagt att det är regeringen som avgör den här frågan. Annars skulle frågan ha avgjorts på myndighetsnivå. Detta gör att regeringen ska göra en samlad genomgång av det material som samlats in – ett väldigt omfattande material. Vi kommer självklart att ta del av . Men den kom som sagt , så regeringen har av naturliga skäl inte hunnit ta ställning till den . Det pågår som sagt också ett Esbosamråd. Jag oroas lite grann av inställning att man ska fatta beslut innan man ens har fått underlag från myndigheterna. Svenskt bistånd till statliga aktörer i 56 (L): har länge varit en av världens främsta biståndsgivare till , framför allt fokuserat på demokratistöd till ett oberoende civilsamhälle. Men svenskt bistånd har också gått till statliga aktörer , något som till exempel organisationen varit mycket negativ till. Ett exempel på detta är i Lunds samarbete med det statliga belarusiska . Efter övergreppen och våldet i samband med valet beslutade den dåvarande biståndsministern att frysa ett antal pågående insatser där statliga aktörer var involverade. Det var ett mycket bra beslut, men frågan jag vill ställa till statsrådet är följande: Mot bakgrund av alla problematiska biståndsinsatser som förekommit, hur säkerställer ni att de begångna misstagen inte upprepas? 57 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Bristerna i vad avser respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är väldigt allvarliga och väl kända. Ändå har situationen kraftigt försämrats sedan valet. ser vi i en mycket modig befolkning som trotsar en repressiv regim och fortsätter protestera och kämpa för en . Biståndet till syftar ju till att stödja dessa gruppers förutsättningar att befria sig från förtryck och skapa ett annat . I det arbetet har det tidigare ansetts – och anses det delvis fortfarande – vara viktigt att vi kan samarbeta med vissa delar av det offentliga där det finns möjligheter till förändring. Men efter valet konstaterade vi att de förutsättningarna har förändrats. Därför har också flera projekt avbrutits. Det som gäller nu är att vi fortsätter bevaka situationen och föra dialog med människor på marken. 58 (L): Tack, statsrådet, för svaret på min fråga! Jag delar naturligtvis statsrådets analys av situationen i . Det kan ju inte uteslutas, även om vi alla hoppas på en annan utveckling, att med stöd av kan sitta kvar som illegitim president ytterligare . Jag hoppas verkligen att statsrådet stämmer in i ställningstagandet att det då vore ytterst olämpligt att återuppta finansiering av projekt som kan kopplas till statliga aktörer. 59 Statsrådet (MP): Ja, svenskt bistånd syftar inte till och ska inte direkt gå till stödjande insatser som stärker förtryckande och repressiva regimer som den i . Gränsrestriktionernas följder för arbetspendlare 60 (S): Min fråga går till statsrådet . De gränsrestriktioner som har införts med anledning av coronapandemin har drabbat oss som bor i gränsregionerna väldigt hårt, inte minst dem av oss som arbetspendlar. De har behövt fundera på om de kommer att kunna ta sig till sitt arbete och om de kommer att få någon lön den här månaden. En del har till och med hastigt ordnat tillfälligt boende på ena eller andra sidan gränsen för att vara säkra på att kunna ta sig till jobbet. De som inte har fått komma till sitt arbete, vem ska ersätta dem? Jag noterar att ersättningsfrågan för dem som arbetspendlar till verkar vara löst, men stora hinder kvarstår för andra. Ett aktuellt exempel är finländare som går en arbetsmarknadsutbildning på Utbildning Nord i och har svårt att ta sig över gränsen till på grund av 48‑timmarsregeln. Min fråga till statsrådet är därför vilka initiativ regeringen har tagit med anledning av de gränsproblem som framför allt arbetspendlare möter. 61 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Ja, det nordiska samarbetet har ställts inför stora utmaningar . Vi har bjudit in våra medborgare och företag att verka och bo vid våra gränser, och de problem som har uppstått tror jag ingen har kunnat förutse. Vad vi har gjort är att föra en otroligt nära dialog med respektive nordisk regering för att lösa problem med gränshinder. Vi har undanröjt över 30 gränshinder, stora som små, men det är ganska många kvar. Framför allt är problematiken när det gäller stora gränshinder kvar, särskilt när det gäller arbetspendling. Vad vi gör nu är att föra dialog med den finska regeringen. Vi har rett ut de stora frågorna med den norska regeringen , och vi fortsätter dialogen med den finska regeringen. Vad jag också behöver göra som nordisk samarbetsminister är att fortsätta driva det förslag jag haft om att stärka vår dialog innan vi fattar beslut som påverkar våra gränsmedborgare. 62 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är glädjande att man har den ambitionsnivån och det engagemanget i de här frågorna. Jag tror att det behövs för framtiden. Mer specifikt, förs det diskussioner om att utarbeta strategier för de nordiska gränssamhällena så att till exempel arbetspendlare inte ska råka lika illa ut som de har gjort nu? 63 Statsrådet (S): Ja, vi har en vision att ska bli världens mest integrerade och hållbara region. För att nå den visionen behöver vi ha strategier och handlingsplaner. Det finns sådana på plats, men de är för att vara där 2030. Det är för långt fram för att vi ska kunna lösa problemen för våra medborgare här och , i vardagen. Vad vi har gjort är att bryta ned strategierna till taktiska samtal om hur vi löser fråga för fråga just . Det är det vi håller på med , bland annat när det gäller just och gränsen uppe i . Klimatbistånd till fattiga länder 64 (MP): På nyheterna kunde vi höra att möjligheten att begränsa den globala uppvärmningen till en och en halv grad blir allt mindre. Utsläppen minskar inte, och världens länder gör inte tillräckligt mycket. Den kommentaren kommer från , representant i FN:s klimatpanel. Han berättar också att skillnaden mellan en och en halv grad och två grader i höjning handlar om hundratals miljoner fler människor som påverkas av klimatförändringar. har också Bidens administration beskrivit klimatförändringarna som världens största hot mot mänskligt liv och säkerhet. Vi vet redan att världens fattiga drabbas hårdast av klimatförändringarna, och vi vet att vi i och många andra utvecklade länder lever långt över de tillgångar planeten har. Men vi vill ju inte att andra länder i sin utveckling ska slå in på de ohållbara vägar som vi nu måste styra bort från. Jag undrar vilka insatser gör inom biståndet för att stötta fattiga länders klimatomställning. 65 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! , när bildade regering tillsammans med Socialdemokraterna, har det klimatmarkerade biståndet ökat med tre och en halv gång. Då jämför jag åren 2014–2019. har det fortsatt öka – bara ökade klimatbiståndet . Vi i är ofta den största givaren per capita till de stora globala fonderna för minskad klimatpåverkan, för klimatanpassning och för att bevara biologisk mångfald och fungerande ekosystem i världen. Vi är också en stor givare till och stöttare av det som kallas nationally determined contributions, NDC:er, det vill säga de planer som varje land gör för att leva upp till . Där stöttar vi de allra fattigaste länderna. Det här gör vi med sikte på de mest utsatta människorna – ofta kvinnor och ofta i småskaligt lantbruk i kustnära samhällen, som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Med dem i fokus kämpar vi för klimatet och mot klimatförändringarna. 66 (MP): Tack, statsrådet, för svaret! var , så jag skulle vilja uppmärksamma kvinnor i utvecklings- och biståndsarbetet. Kvinnor är särskilt utsatta när det gäller klimatförändringar, i konflikter och genom direkt diskriminering. Statsrådet har blivit utsedd till champion för den globala rörelsen She Decides, som handlar om att flickor och kvinnor ska ha makt över sina kroppar, sina liv och sin framtid. Hur bidrar insatser i världen till att nå de målen? 67 Statsrådet (MP): Ja, jag är väldigt stolt över att ha blivit champion för She Decides. Vi ser att bara som en konsekvens av covid-19-pandemin har våldet mot kvinnor ökat med nästan en tredjedel globalt sett. Vi ser att tvångsgifte med unga flickor har ökat i takt med att fattigdomen brett ut sig, och vi ser att utträngningseffekterna på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är tydliga världen över när vi nu stänger ned samhällen och brottas med covid-19. Att i det läget stå upp för en feministisk utvecklingspolitik tycker jag känns väldigt självklart, och det gör mig väldigt stolt. Utvisningar och stopp för bistånd 68 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Svensk utrikespolitik ska ta sin utgångspunkt i svenska värderingar och svenska intressen. I svenska intressen ligger exempelvis att upprätthålla den reglerade invandringen och att en person som har fått ett utvisningsbeslut också ska lämna . Ett nej måste vara ett nej. Både och pekar på att verkställigheten till ett flertal länder försvåras av att länderna vägrar att ta emot sina egna medborgare. Det är länder som också får bistånd från . Om ett land genom att inte medverka till att ta emot sina egna medborgare är med och skapar ett växande skuggsamhälle i , är det också rimligt att omprövar biståndet till det landet. Jag är övertygad om att de flesta människor anser detta fullt rimligt och att det är konstigt att så inte redan sker. Är regeringen beredd att stoppa biståndet till länder som vägrar att ta emot sina egna medborgare som har blivit utvisade från ? 69 Statsrådet (MP): Svensk biståndspolitik syftar till att förbättra förutsättningarna för människor som lever i fattigdom och under förtryck. Att dra in stöd till människor som lever i fattigdom, som kämpar med att få ihop sin vardag, få tillgång till skola till sina barn och mat på bordet, för att tvinga länder att ta emot medborgare som inte vill tillbaka, som har sökt asyl och fått avslag, är kontraproduktivt och lönlöst. Vi behöver möta grundorsakerna till att allt fler människor söker sin flykt i världen. Antalet människor på flykt har dubblerats . 80 miljoner människor på den här planeten är nu flyktingar inom sitt lands gränser eller utanför sitt lands gränser. Då måste vi möta grundorsakerna, det vill säga få bort fattigdomen. Att minska stödet som ska gå till att minska fattigdomen är kontraproduktivt, och det kommer regeringen inte att medverka till. 70 (M): Låt mig säga det uppenbara; det finns givetvis en viss typ av bistånd där korrupta regimer bara hade blivit glada om slutat dela ut detta. Det gäller exempelvis stöd till människorättsförsvarare och demokratikämpar. Men det är knappast det stödet man ska börja med. Det måste givetvis ske en prövning i varje fall för att komma fram till vad som är effektivt. Om regeringen vägrar att ens göra den prövningen kan man inte annat än konstatera att regeringen inte ser de stora problem som har med återvändande. 71 Statsrådet (MP): går lite vilse i frågan. Det är klart att vi ska ha en ordnad migrationspolitik, och ett nej på en asylansökan innebär att man inte längre ska vara kvar i landet. Men att villkora detta mot andra utsatta människors och fattiga människors möjligheter till försörjning, till kvinnors rätt till utbildning och till säkra aborter i världen är inte särskilt produktivt. Det är tvärtom kontraproduktivt. Jag är glad att vill värna det viktiga demokratibiståndet, men det långsiktiga stödet till hälsa och utbildning och mot klimatförändringar får vi inte heller glömma bort. Demokrativillkor för statligt stöd 72 (SD): valde att inte dela ut kommunalt bidrag till studieförbundet . är därmed den största kommunen som har stoppat utdelning av skattemedel. Detta är på grund av att Ibn Rushd har samarbetat med högst tvivelaktiga aktörer. Till exempel har man lokalt samarbetat med Bellevuemoskén, som länge har förknippats med islamistisk extremism. I samarbetade studieförbundet bland annat med den islamistiska organisationen , vars företrädare ofta uttryckt sig rasistiskt. Ledande terrorforskare och akademiker har även pekat ut Ibn Rushds kopplingar till Muslimska . Regeringen har länge hänvisat till att demokratikrav ska införas, men det är inget vi har sett susen av. När kommer regeringen att säkerställa att extremister inte tar del av våra skattemedel? 73 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. När det kommer till demokrativillkor i bidragsgivningen från staten finns redan sådana . Det handlar inte om att vi ska ta fram något nytt som inte finns, utan det handlar om att det finns en process för att förstärka, förtydliga och skapa långsiktiga förutsättningar för vårt civilsamhälle att verka. Men , fru talman, finns möjlighet att med utgångspunkt i de demokrativillkor som redan finns pröva statligt stöd till olika civilsamhällesorganisationer. Just när det gäller studieförbunden är det ett annat statsråd som är ansvarig för de frågorna. Men även där har granskningar gjorts, och det sker ett utvecklingsarbete inom Studieförbundssverige. Jag vill vara tydlig i kammaren med att naturligtvis ska inga statliga medel gå till extremism eller verksamheter som vilar på odemokratisk grund. 74 (SD): Om det finns demokratikrav på plats , varför kan extremister återkommande ta del av skattemedel? Regeringens senfärdighet är farlig för vårt land, och det är sorgligt att man inte inser det själv. När kommer regeringen att säkerställa att extremister inte tar del av våra skattemedel? 75 Kultur- och demokratiminister (MP): Som vet sker ett arbete med att införa förtydligade och långsiktiga demokrativillkor. Men för att vi ska införa dem krävs det att de har möjlighet att tillämpas. Det är därför vi tittar på personuppgiftsvillkoren, och vi utreder möjligheten att inrätta en särskild funktion som har efterfrågat så att vi ska kunna skärpa granskningarna ytterligare. Men jag vill återigen påminna om att det redan finns demokrativillkor, och eget ungdomsförbund har tidigare fallit på demokrativillkoret när det gäller bidragsgivning. Beslut om slutförvar av kärnavfall 76 (C): Min fråga är till miljö- och klimatminister , och den handlar om vårt kärnavfall. Jag har följt min grannkommun långvariga och ihärdiga arbete med att vara dels kärnkraftskommun, dels förstudiekommun till hanteringen av utbränt kärnbränsle. Kommunens hela organisation berörs och engageras i denna komplexa fråga, och kommunen behöver få besked. Och Clab är snart fullt, som vi hörde tidigare. Regeringens egen expertmyndighet, , har sagt att ansökan uppfyller de krav som lagstiftningen ställer för att fatta beslut. Men ministern verkar inte lika säker, enligt en artikel i .