prot · H80962 · 2021-01-12 00:00:00 — Att får en ny president välkomnar vi alla i denna riksdag, i princip. Men det ger också en möjlighet att på nytt sätta press på när det gäller kärnvapen. Vi behöver faktiskt ifrågasätta tilltron till kärnvapen som avskräckande medel. Vi vet att det ändå skulle leda till förstörelse för alla på hela jorden. visar 50 länder handlingskraft genom att kärnvapenkonventionen träder i kraft. Det kommer att vara en historisk dag. Det är tråkigt att inte är med då. Men jag hoppas ändå att 2021 kommer att bli ihågkommet som då på många sätt tog på ledartröjan för kärnvapennedrustning och nedrustningsarbete. Utrikesministern är just nu ordförande för . Det kommer, i och med att både och finns med, att kunna vara ett forum för att lyfta fram just säkerhetsfrågor och riskerna med att ha för stor tilltro till kärnvapen vad gäller relationen mellan de olika kärnvapenstaterna. Det är välkänt att vill att ska skriva under kärnvapenkonventionen. Vi kommer att fortsätta kämpa för det. Vi stöttar gärna utrikesministern i det arbetet. Men utrikesministern får gärna lägga ut texten kring hur man ser på sin observatörsroll, hur man kommer att arbeta och hur man som observatör ska se till att verkligen trycka på i de kommande förhandlingarna. 68 Utrikesminister (S): Hotet från kärnvapen fortsätter att vara större . Det är brist på förtroende mellan länderna. Det är brist på förtroende mellan kärnvapenstaterna. Det är också nya kärnvapenförmågor som utvecklas. Den globala arkitekturen för rustningskontroll är satt under hårt tryck. Men jag skulle vilja säga att har ledartröjan när det gäller kärnvapennedrustning, just därför att vi satte igång Stockholmsinitiativet och driver det med kraft. Det är väldigt konkret. Det handlar om att kärnvapens roll i doktriner behöver minska. Det handlar om att transparensen kring arsenaler och nukleär teknologi måste öka. Det handlar om att samarbete och kommunikationskanaler ska återuppbyggas. Stockholmsinitiativet har möjlighet att minska risken för användning av kärnvapen och önskar öka förtroendet. Det är en ambitiös ansats. Men det är också en realistisk ansats. Det är inte bara att säga: Vi vill ha en kärnvapenfri värld. Det är 22 konkreta förslag på hur det ska gå till. Jag önskar att fler organisationer och partier runt om skulle säga: Här har vi konkreta förslag. Påverka era regeringar och gå med i Stockholmsinitiativet. Se till att det nu blir ändringar i NPT. Det är nämligen det vi har. Kärnvapenkonventionen är en bra sak, och vi ska utnyttja den plattform som finns. Som observatör ska vi påverka den på alla sätt vi kan. Men det är inte där de konkreta förslagen finns . De finns i . Det är oerhört viktigt att den går framåt. Det finns inga garantier för det, utan det som gäller är hårt arbete med att övertyga regering efter regering att ansluta sig. I det arbetet hoppas jag ännu mer på . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:238 om hastighetssänkningar och tillväxten 69 Infrastrukturminister (S): har ställt en fråga till mig om hastighetsgränser på våra vägar. God tillgänglighet i hela är viktig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet och för att ska kunna hålla ihop. Regeringen genomför nu stora investeringar i väginfrastrukturen för att stärka tillgängligheten men också öka trafiksäkerheten. I den nationella planen för transportinfrastrukturen satsas totalt på underhåll av de statliga vägarna. Det skapar möjligheter att bland annat förbättra vägnätets robusthet, höja standarden och förbättra tillgängligheten. arbetar med en systematisk översyn av hastighetsgränser på statliga vägar runt omkring i landet. Genom att anpassa hastighetsgränserna till vägarnas utformning samt om- och nybyggnationer kan liv räddas. Av det statliga vägnätet, som totalt omfattar , är det ett begränsat vägnät som kommer att påverkas av översynen. planerar att statlig väg ska få höjd hastighetsgräns och att ska skyltas om till lägre hastighetsgräns. fördelar nu för att samfinansiera trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. Åtgärder som förkortar restiden på landsbygd ska prioriteras. Det medför att hastigheten även kan höjas på delar av vägnätet. Det är viktigt att vi fortsätter att göra rätt insatser i vägnätet där de gör nytta. I linje med nollvisionen byggs och underhålls vägnätet med en hög trafiksäkerhet som utgångspunkt. 70 (SD): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag är förvisso en trogen tågresenär, men jag åker också en hel del på väg. Jag kör alla tänkbara fordon därpå. Jag har sett en dramatisk förändring när det gäller underhållet på vägarna. Det har fått konsekvensen att man har sänkt hastigheten på en stor del av vägnätet. Det påverkar i sin tur dem som lever och bor i de områdena. Vi behöver inte tala enbart om inland, även om jag kommer att diskutera det också lite grann. Vi kan titta på , där jag själv bor. Där har man sänkt hastigheten. Man har till och med dragit in busslinjer för att vägen har för dålig standard. vill inte riskera förarnas och resenärernas säkerhet. Därför väljer man att lägga ned en busslinje. Det är anmärkningsvärt att detta sker på en av de statliga vägarna. Det är oerhört viktigt att man kan leva, bo och verka i hela . Man ska kunna driva sitt företag även i inland eller uppe i skogar. Det är lika viktigt som att man ska kunna ta sig fram i storstadsområden. Alla skattekronor är lika mycket värda, och allas tid är lika mycket värd. Man hör ofta i debatten att det är viktigt att dra ned restiden på tågresor så att man kan förflytta sig snabbare mellan exempelvis och eller och . Då räknar man minuter och vad som kan vara till fördel för att få fler att åka tåg. Det är precis lika viktigt för dem som bor ute på landsbygden att kunna förflytta sig så att själva transporten sker inom rimliga tider. Jag hävdar att en stor del av vägnätet nu har fått en hastighetsgräns som allvarligt påverkar möjligheten för arbetspendling eller för att driva företag i dessa områden. Godstransporterna i sig påverkas inte rasande mycket eftersom en lastbil har en högsta tillåten hastighet . Men många andra transporter måste ha en rimlig restid. Det kan handla om att ta sig till och från jobbet, det vill säga arbetspendling, och det gäller oavsett om man åker buss eller i egen personbil. Utan landsbygden, där väldigt många lever och verkar, klarar sig inte städerna. Och utan städerna klarar sig heller inte landsbygden. Man får inte ställa stad mot land, men det måste vara lika naturligt att ha en snabb och enkel resväg om man bor i eller som om man bor i , utanför eller något sådant. Enligt mig lever regeringen inte upp till det begrepp den ofta använder sig av, det vill säga att hela ska leva. Det hörs inte på min dialekt men jag har på min pappas sida rötter uppe i . Jag är ofta där uppe. I just startades inlandsupproret av . Varför gjorde hon det? Jo, hon upplevde att landsbygden sätts på undantag i diskussionen om en väl fungerande infrastruktur. Jag vill gärna höra hur statsrådet resonerar. Det gäller att säkra möjligheterna att driva företag och att leva och verka, oavsett var man väljer att starta sin verksamhet eller sätta sina bopålar. 71 Infrastrukturminister (S): Jag kommer själv från , som är ett litet samhälle mitt i med 800 invånare. Jag är väl förtrogen med hur viktigt det är att vägarna har bra standard. Där finns inga höghastighetståg eller andra transportmöjligheter. Det är bilen som gäller, och det är viktigt att vägarna har bra kvalitet. Det har varit en hjärtefråga för mig sedan jag tillträdde som infrastrukturminister att göra satsningar på infrastruktur, naturligtvis generellt sett men inte minst också för att stärka vägnätet så att det blir mer trafiksäkert. Det har skett av underinvesteringar. hade borgerliga regeringar som struntade i att satsa på infrastruktur. Den underhållsskuld som vi ärvde var därför väldigt stor. kunde vi presentera den kanske största satsningen på infrastruktur – . Bara på vägunderhåll satsade vi . har vi skjutit till medel i varje budget. senast blev det 1,5 miljarder i en satsning på vägar i landsbygd. Det är helt rätt: landet måste hålla ihop. Vi måste kunna satsa på ökad tillgänglighet både i , och och i hela landet. Därför är satsningar på Västerdalsbanan, som jag har berättat om här i , på inlands vägar eller på vägar hemma i i otroligt viktiga för att rädda liv och se till att trafiksäkerheten är hög men också för att ha en bra tillgänglighet. Det är så vi håller ihop som land. Vi ska inte splittra och ställa stad mot land. I den nationella planen ökade vi, utöver satsningen på vägunderhåll, trafiksäkerhetsåtgärderna så att staten kan hjälpa till att även på länsvägar öka trafiksäkerhet genom att samfinansiera mitträcken. Det gör att man i länsplanerna kan peka ut en viss väg där man inte vill ha en sänkt hastighet utan snarare höja den och är beredd att prioritera medel för att sätta dit ett mitträcke så att en 90-väg blir 100 i stället för 80. I grunden är det detta arbete som pågår. Men visst är det så att man i arbete överväger att göra hastighetssänkningar. Det gäller väg av de statliga vägar som finns. Vi har därför öppnat möjligheterna för samfinansiering så att man på långa pendlingssträckor kanske kan få snabbare transporter. Jag vill dock ta tillfället i akt och nämna att när man kör en kortare sträcka – låt oss säga – innebär en sänkning från 90 till 80 en tidsförlust per mil. Det är två och en halv minut. Jag har full förståelse och tycker själv att man på längre sträckor ska göra förbättringar som gör att vi inte sänker hastigheten. Men man räddar liv med hastighetssänkningar på korta sträckor. har i tidigare debatter med mig talat om hur trafikanterna kör kläderna av kroppen på vägarbetare. Han har framhållit att många trafikanter kör alldeles för fort och vilken risk det innebär för dem som har det tuffa och viktiga uppdraget att förbättra standarden på våra vägar. har också krävt att vi ska ha en ökad trafikövervakning. Ja, detta är en del i det hela. Att vi är bäst och världsledande i nollvisionen, att vi har färre döda än någonsin i trafiken hänger samman med att vi kombinerar hastighetssänkningar med trafikövervakning, automatisk kameraövervakning, säkra vägar med mitträcken och inte minst säkra bilar och en bra fordonspark. Låt oss därför undvika hastighetspopulismen. Låt oss få en diskussion om rätt insatser som räddar liv som vi ökar tillgängligheten i hela landet. Inför den kommande nationella planen kommer en viktig del att utgöras av en fortsatt ökning av trafiksäkerheten, inte minst med tanke på att vi har ett nytt mål för att ytterligare pressa tillbaka antalet dödade och skadade i trafiken. 72 (SD): Tack för svaret, statsrådet! När det gäller trafiksäkerhet behöver statsrådet inte försöka övertyga mig om vikten av att vi kör som folk på vägen. Det är oerhört viktigt att vi som trafikanter följer de lagar och regler som finns. Konsekvenserna av en olycka blir avsevärt mindre om utgångshastigheten är låg innan själva kollisionen inträffar. Det är dock inte detta som är det stora bekymret. Bekymret är den ryckighet som blir i hastigheten på vägarna. Det återspeglas oftast när man har gjort åtgärder som dessa. Det gör att många kör alldeles för fort för att ta sig förbi. Lastbilar blir hängande bakom personbilar som enligt den egna mätaren kör i medan den verkliga farten är betydligt lägre. En hastighetsmätare i en personbil får ju inte visa mer än vad som är den verkliga hastigheten. Det gör att man får en differens mellan den tunga och den lätta trafiken. Det skapar situationer som man försöker ta sig förbi, och det bygger köer. E20 utgör ett lysande exempel på hur fel det kan bli. E20 är en väg där jag har stått och trampat på under åtskilliga timmar. Jag har också varit vid åtskilliga olyckor på denna väg. Där har man nu sänkt hastigheten i trafiksäkerhetens namn. Jag förstår varför man har gjort det för vägen är verkligen i dåligt skick. Här skulle man ha vidtagit andra åtgärder än att sänka farten; vägen borde ha byggts om. Massor av människor har dött och skadats . har man gjort en hastighetssänkning . Det skapar ständiga konflikter på vägen. Jag pratar ofta med mina gamla kollegor som jobbar utmed den vägen. De säger att det inte går utan att det är på håret att svåra olyckor inträffar. Om man vill studera när det går riktigt illa kan man titta på som går genom . Vägen är ett skräckexempel om man talar om trafiksäkerhet. Men det var inte detta som själva interpellationen handlade om. Den handlade om att vi måste få ett vägsystem som fungerar även utanför de stora regionerna. Jag bor i . Det är en hyggligt central del av . Men likväl är det emellanåt lite att ta sig fram på grund av att vägnätet inte är väl utvecklat för den trafikmiljö som finns . Visst satsas det , men frågan är var pengarna landar. Det är fortfarande så att en väldigt stor del av vägnätet inte håller rimlig standard. Jag åker av naturliga skäl mycket mellan och och har kunnat följa utvecklingen längs den vägsträckningen och i de landsändarna. Butiker slås igen och industriell verksamhet läggs ned. Det beror på att människor inte upplever att det fungerar att leva och verka i området. Annars hade de inte lämnat det. När jag åker där ser jag butiksfönster som är igenspikade med plyfaskivor och industrier som står och förfaller. När jag passerar , Tandsjöborg och så vidare ser jag hur utvecklingen har gått nedåt i de här områdena. Det beror på att man inte har en infrastruktur som fungerar ordentligt. Uppe i , där jag har mina rötter, fanns det en enorm industriell verksamhet när jag var ung. Om man åker ned nu och tittar vid järnvägen, där sågen låg, ser man att alltihop ligger för fäfot. Det är 6 400 invånare i kommun, som är . Då förstår man vilken situation den delen av landet befinner sig i. Det är som jag sa till kommunalrådet där : Det är rena självmordsuppdraget att vara kommunalråd i en inlandskommun med tanke på de förutsättningar som råder. 73 Infrastrukturminister (S): Jag har besökt och träffat kommunens företrädare. Jag har varit i många kommuner för den delen. Det är tufft att vara kommunalråd var som helst. satsade vi i inte tillräckligt på infrastruktur. Man prioriterade skattesänkningar med jobbskatteavdrag framför att bygga starkt, och det märks. Det märks i städerna, och det märks inte minst på landsbygden. Det är det som är skälet till att vi sedan vi tillträdde har valt att investera mer i infrastruktur . Men det tar tid att reparera av underinvesteringar. 164 miljarder är den största satsningen . Till det ska vi för övrigt, om vi pratar om , lägga satsningen på BK4. Bara i norregionen lägger vi totalt sett miljarder på att förbättra vägarnas bärighet och tjälsäkerhet och förstärka broar, så att lastbilar på ända upp till ska kunna köra där. Det gör vi för att gynna inte minst skogsnäringen men också besöksnäringen. Jag tror att det är helt avgörande. Ska vi klara inte minst klimatomställningen i måste vi se till att alla känner att de är med på den vagnen och att investeringarna sker i hela landet. Det är regeringens viktigaste prioritering. Därför finns i den infrastrukturplan som redan nu gäller satsningar på stambanor, på Norrbotniabanan och på Sydostlänken, men också på vägar på landsbygd. Det finns mer resurser är . I det sammanhanget måste vi också ha kraften att orka värna trafiksäkerheten. I och med att utgångspunkten för interpellation är hastighetssänkningarna vill jag att man ska förstå att viktiga åtgärder för att öka trafiksäkerheten är att sätta upp mitträcken för att på det sättet kunna bibehålla eller till och med öka hastigheten men också faktiskt ibland att göra sänkningar på sträckor där det finns risk för allvarliga olyckor. Risken att omkomma i en olycka minskar om man sänker . Då ska vi komma ihåg att tidsåtgången bara ökar per mil. Därför tycker jag att vi på kortare pendlingssträckor ska acceptera att man gör den typen av insatser, men också andra. Sedan är det naturligtvis så att anledningen till att vi kan göra detta är att vi ser behovet av ett starkt samhälle och av att med gemensamma skattemedel göra investeringar i hela landet, inte minst i infrastruktur. tillhör ett parti, , som vill bilda regering eller agera tillsammans med och , vilka systematiskt underlåtit att satsa på infrastruktur och dessutom har valt att prioritera skattesänkningar framför investeringar. I grunden kommer ändå den frågan tillbaka. Hur tänker sig att vi framöver ska kunna få förstärkt kvalitet på vägar när de partier han väljer att samarbeta med är samma partier som underlät att göra investeringar? Vi måste se till att vi har en bra kvalitet på det svenska vägnätet, och vi måste se till att de resurser vi lägger på att förbättra vägunderhållet också går till vägunderhåll. Regeringen har gett ett uppdrag till att ordentligt genomlysa kostnaderna för byggnation och underhåll av vägar. Detta tillsammans med att vi satsar på klimatomställning och elektrifiering av vägarna och bygger ut järnvägen, sjöfarten och andra hållbara transportmedel gör att har möjlighet att bli världens första fossilfria välfärdsland och ett land där vi kan färdas tryggt och säkert i hela landet. Det är min vision, och det är den vi arbetar för att uppnå. 74 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Hastighetssänkningar beror oftast på att vägen är i för dåligt skick. Detta är det grundläggande problemet. Vägarna håller inte den standard man rimligen kan begära i förhållande till trafikmängden. Det här får konsekvenser för möjligheterna att bedriva verksamheter runt om i landet. är precis lika mycket värd för den som bor ute på landsbygden som för den som exempelvis ska åka med snabbtåget mellan och . Det blir ett lite galet synsätt när man värderar den tid som resande får lägga olika beroende på var de åker. När det gäller investeringar i infrastrukturen: 164 miljarder är ruggigt mycket pengar. Men det är ändå för lite för att återställa det som är skadat i vägnätet. Det handlar inte bara om potthål, sättningar i vägbanan och sådana saker, utan det kan också vara mycket annat, exempelvis vinterväghållning. Jag satt och pratade med en åkare som satt fast. Han körde inte uppe i , där de har haft så mycket snö, utan det var här nere i . Underhållet var inte tillräckligt bra för att vägen skulle vara farbar. Detta får också konsekvenser för den industriella verksamheten. När det gods som fraktas på väg inte kommer fram till mottagaren påverkar det vår industriproduktion. Därför är det så rasande viktigt att vi satsar på att hålla en robust väginfrastruktur, så att vi säkerställer produktion och boende över hela , oavsett om vi pratar om , , eller någon annan del av landet. Här har regeringen en del att göra, även om det satsas 164 miljarder. 75 Infrastrukturminister (S): Ja, här har regeringen en del att göra – på grund av att de partier som säger sig vilja samarbeta med underlät att göra investeringar i väginfrastrukturen . De satte skattesänkningar framför sådant som bygger samhället starkt. Vi har sedan vi tillträdde gjort rekordstora satsningar på infrastrukturen, inte bara på järnvägen utan också på vägar och övrigt. Vi står nu i begrepp att arbeta med kommande nationell plan, där det handlar om att öka standarden och trafiksäkerheten på vägarna men kanske också elektrifiera, så att vi kan få elvägar eller laddinfrastruktur som gör att vi klarar omställningen till hållbarhet, om att bygga än mer järnväg, så att mer gods kan färdas på järnväg men också så att fler människor – vi är över 10 miljoner i – kan få möjlighet att resa klimatsmart till jobbet eller till vänner, och inte minst om att satsa på att utveckla våra hamnar och sjöfarten, så att vi kan avlasta trycket på vägarna i och med att mer gods går på järnväg eller med sjöfart. Det är så Infrastruktursverige hänger ihop. I grunden avgörs detta av hur mycket pengar man är beredd att satsa. kommer att behöva visa korten och säga på vilket sätt man vill värna de satsningar på vägar som säger sig stå för. har det varit så att , när det väl har gällt, valt att samarbeta med partier som inte velat prioritera att bygga starkt utan i stället prioriterat att satsa på skattesänkningar. Jag vill att ska vara ett land som investerar än mer i infrastruktur. Vi är ett litet exportberoende industriland, men vi är ett stort land geografiskt, och vi behöver ha bra kommunikationer i hela landet. Det är minst lika mycket värt att tjäna minuter på landsbygden som i storstaden, och det är framför allt mycket värt att visa att vi gör satsningar i hela landet, så att vi håller ihop och inte populistiskt försöker vidga klyftor eller peka på skillnader utan löser den här samhällsutmaningen tillsammans. Det är min vision. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:241 om tidsplan för Norrbotniabanan 76 Infrastrukturminister (S): har frågat mig när jag bedömer att järnvägen mellan och kommer att vara färdigställd. fastställde den socialdemokratiska regeringen det dåvarande förslag till framtidsplan för järnvägen med medel till en första etapp på Norrbotniabanan. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 valde man att stoppa projektet. Alliansregeringen har beslutat om nya nationella planer utan att i någon av dessa fördela medel för fortsatt planering, projektering eller byggande av Norrbotniabanan. Regeringen har prioriterat Norrbotniabanan genom att återinföra den i den nu gällande nationella planen, dels etappen –Dåva, dels även nästa sträcka Dåva–. tog statsministern det första spadtaget på Norrbotniabanan. Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , ska det ske en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra , och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Vi ser en positiv utveckling i norra , med omfattande investeringar. Fungerande transportinfrastruktur är en viktig faktor för att förbättra förutsättningarna för bland annat jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen genomför omfattande satsningar på transportinfrastrukturen i norra . Det handlar bland annat om Ostkustbanan, och inte minst Norrbotniabanan. Den här regeringen har varit tydlig med att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning som bidrar till regeringens mål om såväl högre sysselsättning som minskad miljö- och klimatpåverkan. har arbetet med att ta fram en ny nationell plan inletts. Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till med förslag till ekonomiska ramar för den kommande planperioden. Fortsatt utbyggnad av Norrbotniabanan kommer att hanteras inom den kommande processen. 77 (M): Tack, ministern, för svaret! Låt mig börja med att säga för den som möjligen lyssnar på detta att vår infrastrukturminister möjligen är en av regeringens skickligaste debattörer – och också är en mycket trevlig person, kan jag tillägga. Därför ska det bli väldigt spännande att höra, fru talman, hur infrastrukturministern ska försöka förklara att det har gått regeringen tillträdde och fortfarande inte en enda meter järnvägsräls är lagd i Norrbotniabanans spårläge. Med det sagt skulle jag vilja komplettera historiken som ministern ger uttryck för i svaret. Efter valet tillträdde en socialdemokratiskt ledd regering. Man hade innan valet lovat att så fort man hade vunnit valet skulle rälsen komma ned i backen dagen efter valsegern. Det tror jag att vi alla förstod inte skulle hända av många förklarliga skäl. Det är svårt att påbörja så snabbt. Men ingenting hände . Det var valrörelse igen 2018, som det är , fru talman. Återigen var inte en meter järnvägsräls lagd. Ingenting var gjort, och ingenting var påbörjat. Regeringen fortsatte att lova samma sak som man lovade i valrörelsen innan, . Om de bara fick sitta kvar skulle rälsen komma ned dagen efter att valet var vunnet. Regeringen fick sitta kvar, på möjligen annorlunda grunder än vad regeringen kanske hade tänkt sig.