prot · H80994 · 2021-03-16 00:00:00 — Låt mig börja med att säga att varje enskilt dödsfall självklart är en tragedi. Vi ser i att vi i har drabbats hårdare än i andra länder. Varför har vi ännu inget svar på. Tittar vi ut i ser vi att länder drabbas olika trots att de ligger nära varandra och trots att de inför olika typer av restriktioner. Vad vi behöver göra här och , , är att tillsammans verka för att få den nordiska gemenskapen på plats igen. Vi behöver åtgärda detta tillsammans. Jag ser inte att vi i den svenska politiska kontexten är betjänta av att peka finger. Jag tror snarare att det handlar om i vilka olika politiska nätverk – mellan regeringar, mellan gränskommuner och så vidare – vi kan påverka varandra för att vilja ta nästa steg framåt. Det är detta vi behöver diskutera , och jag skulle vilja bjuda in till en allmän sammanställning av vad vi kan göra tillsammans. 12 HANS (M) replik: Från regeringens håll säger man att har drabbats. Många länder har drabbats. Men det är klart att om det är över 13 000 döda i men 800 i och 640 i riskerar detta att leda till motåtgärder. Då är, för det första, min fråga: Har regeringen någonsin under detta år som pandemin har pågått funderat och reflekterat över vad det får för konsekvenser när uppfattas sticka iväg? Och för det andra: Jag är ganska övertygad om att något som kan bidra till att vi kan få se gränsöppningar igen är att vaccinationer rullas ut, liksom möjligheten till snabbtester, inte minst i gränsregionerna. Då är mina enkla frågor till statsrådet, som en del av regering: Kommer detta på plats? Kommer vaccinationerna att rullas ut enligt plan? Kan vi säga att alla vuxna svenskar har fått det vaccin de så hett önskar? 13 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Vilka åtgärder som vidtagits för att stävja pandemin kan ha flera olika orsaker och påverkas av varje lands nationella kontext. Med tanke på att vi är mitt uppe i pandemin vill jag inte i detalj recensera vårt eget lands eller våra nordiska grannländers hantering av pandemin. Vi ser många likheter mellan länder vad gäller vidtagande av åtgärder för att minska smittspridning – till exempel rekommenderas social distansering och att man ska stanna hemma om man är sjuk och så vidare. Det finns alltså likheter och skillnader. För att komma tillbaka till frågan om vaccination står vi alla just nu inför bekymret att vi inte har tillräcklig produktion av vaccin. Det mål som regeringen har satt upp till bygger på att vaccinerna levereras enligt prognos. Just nu sitter vi med en stor utmaning; vi hörde senast om begränsningen för vaccin i . Vi har en gemensam utmaning när det gäller vaccinering, och den ska vi också hantera tillsammans – inom EU men naturligtvis också inom . 14 (SD) replik: Under coronapandemin har de olika nordiska länderna antagit väldigt olika strategier. Riskbedömningar och riskhanteringsrekommendationer har också skilt sig väsentligt åt mellan de riskbedömande myndigheterna i våra olika länder. Det handlar om alltifrån virusets smittsamhet till restriktioner. När regeringarna har följt sina respektive myndigheters rekommendationer har olikheter uppstått. Vi menar från sida att det är viktigt att de riskbedömande myndigheterna löpande har tillgång till samma vetenskapliga underlag och löpande jämför sina riskbedömningar. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att verka för att låta utreda vad som har orsakat de olika bedömningarna, och är statsrådet beredd att agera för att en ny samordningsmodell som nämnts kommer till stånd och att fler verktyg utvecklas som snabbt kan aktiveras i händelse av framtida kriser, så att vi kan vara proaktiva och inte bara återblickande och reaktiva? 15 Statsrådet (S) replik: Först vill jag vända mig mot beskrivningen att vi bara har varit reaktiva. Jag har i högsta grad varit proaktiv för att försöka hitta lösningar på gränsproblematiken. När det gäller samverkansmodeller finns det olika sorters modeller, och vi kan diskutera huruvida dessa kommer att vara framgångsrika på kort sikt och på lång sikt, men jag välkomnar verkligen denna typ av initiativ. Jag har försökt hitta en modell för samverkan under krisen, så att vi åtminstone kan enas om hur vi ska hantera våra gränsregioner och de medborgare och företag som drabbas. Detta har varit en utmaning, kan jag meddela. Det är inte alla länder i som har ställt sig bakom ens detta. Vi börjar här. Vi försöker lösa ut detta . Jag ger mig inte. Jag har en förhoppning om att vi kommer att nå dit, men vi behöver verkligen hitta samverkansmodeller, inte minst inom ramen för våra myndigheter. Det är självklart. 16 (SD) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna I den här meningen tror vi nog att statsrådet har försökt arbeta så proaktivt hon har kunnat. Men en färsk kartläggning av visar att drygt sex av tio upplever ökad oro över att inte få möjlighet att träffa sina familjemedlemmar på andra sidan gränsen. Nästan nio av tio upplever ökad oro över ländernas olika restriktioner, och en av fem upplever ökad oro för att mista jobbet. Oron ökar i alla kategorier när man, som åtta av tio säger, får motstridig information från respektive informationstjänster och länder. Detta är naturligtvis ohållbart för en region som just har ambitionen att bli världens mest hållbara. Det är inte bara en fråga om miljö utan också om social, kulturell och ekonomisk hållbarhet och så vidare. Hållbarhet krävs också på arbetsmarknaden. Min följdfråga får därför bli: Är statsrådet beredd att agera för att dels säkra långsiktiga spel för arbetspendlare, studenter och familjer, dels se över gränsgångarregeln för att implementera mer ändamålsenliga avtal där det faktiskt behövs? 17 Statsrådet (S) replik: Ja, vi har många lärdomar att dra av den här krisen. Det som vi tidigare kanske tyckte var mindre problem och gränshinderrestriktioner som man behövde lösa på lite har visat sig vara akuta problem. Vi behöver absolut dra de lärdomarna och åtgärda det på strategisk nivå, och vi behöver lyfta blicken till regeringsnivå och till statsministernivå och se vad vi kan göra tillsammans för att detta inte ska inträffa igen. har vi fått många exempel på att faktiskt inte kan hålla samman i kris. Det behöver vi dra lärdom av, och jag är övertygad om att vi kommer att kunna gå stärkta ur krisen om vi lägger problemen på bordet och kan enas om en ny modell för samverkan. Det är som sagt fem länder som ska bestämma sig för detta, och är i centrum och pådrivande för detta. Vi i den gör allt vi kan för att nå resultat i detta. 18 (C) replik: Det har gått införde inreserestriktioner även mot , förutom de tidigare meddelade mot och . Medan vi i med rätta har upprörts över hur svenska arbetspendlare i har lockoutats därifrån helt utan inkomst har tyvärr de svenska inreserestriktionerna drabbat finska gränspendlare som jobbar i . Kraven på uppvisande av negativt covidtest drabbar dem som veckopendlar från till med extrautgifter på mellan och . Den som tidigare haft covid man som är frisk kan fortfarande få positiva utslag på test och därmed nekas inresa. De finska kursdeltagare som utbildar sig vid Utbildning Nord i tillsammans med andra vuxna från och nekas av svenska polisen inresa till . Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att undanröja dessa problem för gränspendlarna, och avser regeringen att utvärdera förordningen med inreserestriktioner och justera den? 19 Statsrådet (S) replik: Tack, , för frågan! Vi vet ju alla att de gränsrestriktioner som vi i till slut blev tvungna att införa, med testning vid gränserna på inrådan, var otvetydigt nödvändiga på grund av pandemibekämpningen. Där lyssnar vi naturligtvis på vår expertmyndighet. Men det får konsekvensen att det drabbar ännu fler, som beskriver, till exempel studenter eller gränspendlare som också måste uppvisa test då testverksamheten inte fungerar. Detta handlar också om tillämpning av bestämmelserna. Jag är den första att ta till mig information och se till att myndigheter också i sin tjänsteutövning säkerställer att det finns en förutsägbarhet i hur reglerna tillämpas. Men sedan har vi detta med testning. Där måste kanske titta på vad vi på och regional nivå kan hjälpa till med i våra gränsregioner, på samma sätt som andra länder har gjort. Det behöver vi också ha en dialog med kommuner och regioner om. Den avser jag att initiera, gärna tillsammans med berörda riksdagsledamöter. 20 (C) replik: Jag vill ändå ta tillfället i akt att be Nordenministern att se över förordningen med inreserestriktioner. Det finns nu rådrum att göra justeringar när den har varit på plats ett tag. Under hela pandemin har vi kunnat skruva på regelverket när det inte fungerar. Jag undrar vidare om det jag nämnde tidigare, nämligen särlösningar. Är regeringen beredd att testa till exempel pilotverksamhet? I har man föreslagit gränspass just för att garantera gränsövergången och underlätta pendling till arbete och studier. Som statsrådet nämnde är just tillämpningen ett stort problem när det gäller gränsstängningar och gränsöppningar. Vi ser inte bara en risk utan att det tyvärr förekommer godtyckliga bedömningar av enskilda tjänstepersoner vid de olika myndigheterna i de olika länderna som gör att enskilda människor kommer i kläm. är det rena lotteriet huruvida man kommer in i ett land eller inte. Ett sätt att undanröja detta är att skapa denna typ av gränspass. Det vore en fantastisk pilotverksamhet. Är statsrådet beredd att ta chansen? 21 Statsrådet (S) replik: Tack, , för väldigt bra tankar och förslag! Regelverket ska vi ständigt se över och skruva på så att det underlättar för människor utan att motverka pandemibekämpningen – absolut. Särlösningar har vi väldigt goda erfarenheter av. Vi försöker ha särlösningar i många av våra gränsregioner mellan de nordiska länderna. har varit pådrivande för särlösningar, och det har varit framgångsrikt. Jag tar gärna det initiativet och tittar vidare på det. När det gäller tillämpningen har jag högt förtroende för våra myndigheter, men det är klart att det måste finnas en förutsägbarhet och ett gemensamt sätt att tillämpa regelverket. Det är viktigt att vi säkerställer detta. Jag instämmer alltså i det. 22 (KD) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna har ju ramlat ned i samma dike som de övriga nordiska länderna och därmed stängt gränserna, trots att det muterade virus som vi skulle stoppa redan fanns här. Även här märker vi att man kommer med lösningar som kanske fungerar bra på ett skrivbord i , men det är väldigt tydligt att de inte fungerar ute i verkligheten. ställde det till stora bekymmer för gränskommunerna, som dessutom gjorde olika tolkningar för vad restriktionerna betydde för skolelever, anställda inom hälso- och sjukvård och anhöriga till personer som jobbar i . En fråga till statsrådet: ansvarig fackminister eller ansvarigt departement innan beslut fattas kontakt med de regionala aktörer, regioner, kommuner, myndigheter, informationstjänster etcetera som finns för att få återkoppling om de nationella restriktioner eller riktlinjer som man kommer att föreslå, så att de kan justeras inför ett beslut? 23 Statsrådet (S) replik: Tack, , för frågan! gick ju fram med en hemställan till regeringen avseende reglering av inresor från och . Vi lyssnade ju på detta och tog ett beslut som gäller fram till . I går kom det en ny hemställan från . Vi ser nu över denna och kommer att återkomma i frågan. Naturligtvis vill vi förkorta tiden då har inreseförbud så mycket det bara går. Detta var enbart ett resultat av önskemål och hemställan. Naturligtvis måste vi lyssna på detta, som jag sa tidigare. Men vi ser med tillförsikt fram emot att nu kunna hantera hemställan från igen. Som jag sa tidigare är det självklart att myndighetstillämpningen måste vara förutsägbar. Vi måste säkerställa detta, och dialogen innan är avgörande. Den är viktig för att man ska kunna utreda konsekvenser men också för att man ska kunna hantera effekterna . 24 (KD) replik: Det är klart att det hade varit väldigt bra om man hade tagit en, två eller extra på sig för att faktiskt kolla vad detta skulle innebära i verkligheten och inte på andra sidan Strömmen vid . Det hade underlättat väldigt mycket. Statsrådet nämnde myndighetsutövningen. Vi noterar att det på polisens hemsida, bland annat, står att det finns ett antal omständigheter som gör att man får passera gränsen. Det står på polisens hemsida. Det står också att inga förhandsbesked ges. Som vi hörde tidigare hänger det alltså på den enskilde tjänstemannen, som står vid gränsen där och då, och på vilka kunskaper denne har. Det märktes väldigt tydligt nu när gränsen öppnades mot igen att de som stod där inte hade fått den information som behövdes. Det ledde till att en del fick åka ganska långt för att ta nya tester som sedan visade sig inte behövas. 25 Statsrådet (S) replik: Jag instämmer verkligen i att i den bästa av världar ska vi ha framförhållning och dialog. Det är precis det jag driver i kontakten med mina nordiska ministerkollegor. Det är faktiskt så den har agerat. När vi har infört restriktioner har vi tagit kontakt med de andra nordiska regeringarna för att ge en förvarning men också för att ha en dialog. Då kan vi tillsammans förutse vilka konsekvenser detta kan få. Jag önskar att de andra regeringarna också anammar detta. Några gör det redan, och det fungerar allt bättre. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna När det gäller det specifika beslutet ska jag säga att man ibland inte har en, två eller . Det är det som är problemet. Denna typ av mutationer kommer in väldigt snabbt. I det här fallet var det i . Det kom snabbt en hemställan från , och det skulle vara ett snabbt beslut från regeringen. Det är naturligtvis olyckligt ur det perspektiv som vi nu talar om – det är olyckligt för gränsmedborgarna. Men vi ska verkligen göra allt för att försöka ge information . Det ska naturligtvis också vara en förutsägbar tillämpning av det regelverk som vi har satt. Som sagt: Jag har stort förtroende för polisen. Men detta är väldigt viktiga frågor. 26 (L) replik: Jag kan börja med ett konstaterande i fråga om ett av de exempel som statsrådet lyfte fram. Det gäller vad regeringen har gjort för dagpendlare, och det gäller den ekonomiska kompensation som gavs till dem som dagpendlar till . Detta skedde faktiskt efter en ganska stor påtryckning från mig och många av mina kollegor i . Sedan gäller det detta med världens mest integrerade region. Jag kan hålla med statsrådet när hon säger att samarbetet stärker våra länder ute i världen. Jag kan också hålla med om de utmaningar som statsrådet har sett. Det gäller splittring av familjer, ekonomisk kris för familjer och företag som har gått i konkurs. Men att vi är världens mest integrerade region stämmer inte riktigt med verkligheten. Jag tycker att det är bra att statsrådet har sjukdomsinsikt. Men jag skulle vilja höra vilka tre punkter statsrådet tar med sig inför det framtida samarbetet. Vad kan vi göra för att det ska bli bättre? 27 Statsrådet (S) replik: Ja, som nämner har det varit en påtryckning mot regeringen – absolut. Regeringen har också agerat, inte minst jag själv, när det gäller just dagpendlarna och kompensation till både dagpendlare och veckopendlare. Jag är tacksam för den påtryckningen. Det är väldigt välkommet med alla former av initiativ när det gäller ett annat land som agerar mot vår vilja, så att säga. Jag skulle vilja komma tillbaka till det som jag sa tidigare. Detta gäller på regeringsnivå, i de politiska nätverken och mellan kommuner på båda sidor gränsen. Vi behöver verkligen trycka på från alla håll. Jag bejakar verkligen det. Sedan gällde det vilka tre punkter som jag nu vill se. Vi måste ha en dialog innan vi fattar beslut om gränsstängning. Men vi måste också utröna alla andra alternativ innan vi stänger gränser, och vi måste ta ansvar tillsammans för de konsekvenser som en gränsstängning innebär. Det är precis det som jag har föreslagit i den modell som jag pratar om. Hade vi gjort detta hade vi haft det på plats när gränsen till stängdes. 28 (L) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Tack, statsrådet, för svaret! Jag håller med. Vi skulle egentligen aldrig ha hamnat där vi hamnade. Det är väl det som är den stora utmaningen. Jag anser att regeringen har huvudansvaret och måste ta på sig ledartröjan i en sådan här situation och i alla former av krishantering. Det kan inte vara tanken att förändringar ska ske på grund av påtryckningar från andra. Jag hade velat se att regeringen varit mycket mer aktiv i sin roll. Jag vet att statsrådet själv har varit väldigt aktiv i frågan, men vi har saknat detta på alla nivåer. Det jag kan tycka är positivt är just det som statsrådet lyfter om samtal. Jag tror att vi behöver prata mycket mer, men jag skulle gärna vilja se en action plan när det gäller vad vi ska göra för framtiden. Vi har ett ganska sargat nordiskt samarbete , och jag är orolig för hur det kommer att se ut . 29 Statsrådet (S) replik: Regeringen har självklart det yttersta ansvaret. Detta är en fråga om utrikespolitik, och det nordiska samarbetet är ytterst regeringens ansvar. Jag tror också att det är viktigt att vi nu hittar lösningar och att vi hjälps åt i en bred kontext. Det var mer det som jag syftade på. Därför välkomnar jag olika typer av påtryckningar, om vi nu kallar det så. Initiativ är kanske ett mer konstruktivt begrepp. Jag ser framför mig att vi faktiskt har en vision. Men den är inte värd så mycket om den inte speglar verkligheten. Vi har konkreta handlingsplaner, som är antagna av de nordiska länderna, för att vi ska nå visionen. De handlingsplanerna håller vi nu på att rulla ut. De är inte heller värda så mycket om de inte syns i våra medborgares verklighet. Vi behöver alltså ta visionen och ta handlingsplanerna. Men vi behöver också här och – jag kommer tillbaka till detta – bestämma oss för att vi måste ha en dialog. Vi fattar inte beslut gemensamt, för varje nation fattar sina beslut om gränshinder. Men vi måste ta ansvar för det nordiska samarbetet. Det behöver vi göra tillsammans. 30 HANS (M): ”Lösningarna finns – de ligger rätt framför oss. I har vi gång på gång visat att vi är starkare tillsammans.” Jag citerar direkt ur den vision för som undertecknat tillsammans med övriga regeringschefer. Det är svårt att säga att detta gäller. Det jag ser som en stor fara är att den nordiska tilliten nu snabbt eroderas. Stängda gränser som gör det omöjligt att bo i ett land och arbeta, studera, njuta av kultur eller ha en person att älska i ett annat land riskerar nu att skapa rädsla för framtiden. Ska jag verkligen ta det där jobbet? Ska jag köpa det där huset? Och vad värre är: Det leder till känslan av att vilja ge igen. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Det går att köra från till – det är en färd utan uppehåll – men man kan inte ta sig från till , som ligger bort. Jag är övertygad om att detta stavas möjligheten till snabbtester och vaccin. Allt detta är regeringens uppgift. Det är en fråga om styrning och ledning. Det handlar om oförmågan eller oviljan att styra när det verkligen bränner till – 2004, flyktingkrisen , 2017. För framtiden gäller det även att regeringen ser till att en trovärdig nordisk vision tas fram. Hur ska folk våga och vilja satsa på något på andra sidan gränsen efter pandemin? Därför är min uppmaning till regeringen: Lyssna på de boende i gränsregionerna! Från norr till söder pekar de på behovet av bättre infrastruktur. Gör detta efter pandemin! Det handlar om en ökad insikt om kompetensförsörjning och pendling på en gemensam nordisk arbetsmarknad och om en fungerande gränsregional statistik. Vi behöver vaccin och snabbtester , en nationell krisledning värd namnet och visioner för ett gemensamt , för framtiden, efter pandemin. 31 Statsrådet (S) replik: Jag måste säga att jag tycker att det är anmärkningsvärt att anklagar regeringen för bristen på vaccin, till exempel. Som jag sa tidigare är detta en global fråga där vi , varje timme kämpar för att få igång och få upp vaccinproduktionen. Vi möts av svårigheter. Vi ska komma ihåg att vi trodde att det skulle ta tre till att få fram vaccin. Vi har ett otroligt intensivt arbete med detta. Att det skulle vara regeringens ansvar till exempel att en vaccinproducent i inte levererar förstår jag inte hur man kan göra en politisk poäng av. Det finns ingen regering i som har varit så aktiv som den för att få det nordiska samarbetet på fötter igen efter pandemin. Det finns ingen regering som har varit så konstruktiv och så uppsökande som den under detta år, för att få det nordiska samarbetet att fungera. 32 HANS (M) replik: Statsrådet svarade i ett replikskifte att regeringen har det yttersta ansvaret. Så är det i – regeringen har alltid det yttersta ansvaret. Då tycker jag att man också ska axla det. Låt mig påminna om att drev till exempel att vi måste ha en tydligare smittspårning och snabbtester. Detta tyckte regeringen inte var speciellt viktigt. Vi drev kravet att en coronakommission borde tillsättas. Detta avvisade man först, men sedan tvingades man att göra det. Det är oerhört viktigt att man axlar ansvaret. Som jag sa, fru talman, ser vi om vi tittar tillbaka att problemet är att regeringen hanterar nationella kriser på ett väldigt dåligt sätt: , flyktingkrisen och haveriet med Transportstyrelsen. Därför tror jag att det vore klokt av regeringen att självkritiskt fundera igenom hur man styr och leder landet. 33 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Det är intressant att och sitter med facit för hur vi ska bekämpa pandemin. Vi har expertmyndigheter, Europeiska smittskyddsmyndigheten och så vidare, och har vi en nationell vaccinsamordnare. Givetvis har regeringen det yttersta ansvaret, men det handlar också om vilka frågor vi hanterar i en politisk kontext. Är det vaccinproduktionen som inte fungerar just , eller är det så att vi faktiskt också måste titta på verkligheten där ute? Jag återkommer till det som debatten ska handla om – det nordiska samarbetet – och regeringens ansvar för detta. Där har regeringen varit mycket aktiv. Jag välkomnar verkligen förslag och konstruktiva idéer om vad man kan göra mer, utöver mina förslag och det som regeringen har föreslagit för de andra regeringarna. Jag har inte sett så mycket av detta, utan snarare kritik och kanske också lite stora ord, men inga konkreta förslag. 34 HANS (M) replik: Jag tycker att det är smärtsamt, och jag tror faktiskt att det också är smärtsamt för som nordisk samarbetsminister, att vi ser den i praktiken stängda gränsen mellan och , att vi ser den i praktiken stängda gränsen mellan och och att vi ser svårigheterna mellan och . Det är klart att detta kommer att få konsekvenser. Vi ser det redan i gränsbygderna, hur det eroderar tilliten och hur det också föder en känsla av att man vill ge igen och svara upp. Därför tror jag att det är oerhört viktigt att fundera igenom hur det har uppkommit, för det är klart att andra länder inte har agerat mot av en tillfällighet. Eller tror regeringen verkligen det? Sedan tror jag att det är viktigt att alla partier och politiker ska vara samma konstruktiva kraft. Vi behöver en vision för det nordiska samarbetet bortom pandemin, för det som vi nu har sett har raderat och förstört. Detta måste leda till att vi helar och bygger upp. 35 (SD): Det är otvivelaktigt så att vi i samtliga partier i denna kammare verkar besjälade av det nordiska samarbetet och måna om att reparera skadorna i våra gränsområden. Detta har för oss i den svenska delegationen i varit tydligt, särskilt , och det råder något så nordiskt som en konsensusanda i frågan.