prot · H90942 · 2021-12-09 00:00:00 — En mindre budget i EU är faktiskt något som gynnar eftersom en stor del av budgeten går till andra länder. Förutsättningen är dock att och riksdag kompenserar för bortfallet. Tillräckligt med nationella medel måste skjutas till utöver de medel som kommer från EU-budgeten. För att livsmedelsstrategin, som alla partier gillar, ska kunna uppnås behövs alltså mer pengar. har räknat på hur mycket som behövs för att det ska gå att nå livsmedelsstrategins mål och har satt siffran . Genom att lägga mer än regeringen når vi det målet. Vi bestämde oss för att lägga samma summa , alltså före nästa programperiod i stödsystemet. Det är nämligen viktigt att ökade investeringar och ökad produktivitetsutveckling kommer . Det är ju det som är vägen framåt. Med tanke på de ökande priserna på insatsmedel som vi har sett var det synd att vi inte nådde ända fram på den här punkten i förhandlingarna. Pengarna behövs ju , och jag tycker mig se att viljan finns i alla tre partierna. Tiden var väl för kort, och utrymmet i en budgetreservation är ju betydligt mindre än i en hel budget. Den ökade nationella stödfinansieringen måste kompletteras med en sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbruksmaskiner ned till de danska konkurrenternas nivå. Det innebär mer till lantbruket utan krav på motprestation. Just det att det saknas krav på motprestation är mycket viktigt för lönsamheten och den fria utvecklingen. Genom att världens bästa lantbrukare ges en högre grad av frihet kommer näringen att utvecklas bäst. Skattesänkningen ger även klimatnytta direkt eftersom livsmedelsproduktionen ökar, och varje kilo som produceras i gör positiv skillnad för klimatet globalt. Det bidrar även till miljönytta i när fler skiften kan brukas. Förbättrad lönsamhet är också en investering i klimat och miljö för framtiden. Det leder ju till ett konkurrenskraftigt, större jordbruk som har råd att från en styrkeposition göra ännu fler miljö- och klimatinsatser . Allt måste göras i rätt ordning. Även generella företagaråtgärder i budget gynnar lantbruket, till exempel slopad löneavgift för tre anställda och slopat sjuklöneansvar för nio anställda. Till det kommer flera satsningar på forskning, teknikutveckling och teknikspridning för den långsiktiga lönsamheten. Det är centralt för en kunskapsnation som . Hur är det då med regelkrånglet? Vi vill bland annat ha förbättrad myndighetsstyrning och förbättrad lagstiftning, till exempel en översyn av och ett system för regelbunden förenklingsrevidering av gammal lagstiftning. Vi vill ha krav på förståelse hos kontrollanter för den näring de kontrollerar och dess förutsättningar, och vi vill inrätta en miljöprövningsdelegation för tillståndsprövning med specialistkompetens för jordbruk. Allt detta ska öka realismen, minska krånglet och öka rättssäkerheten. De åtgärder som behöver budgetsatsningar för att nå målet ska få det. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Här vill jag stanna upp och upprepa vad jag sa i början. Det är viktigt med en hög grad av frihet för lantbrukaren. Det kräver lönsamhet och teknikutveckling, att krånglet minskar och rättssäkerheten ökar samt att vi bromsar EU:s initiativ som försvårar för våra lantbrukare. Mjuka frågor saknas inte heller i budgetar. Vi vill att djurskyddet ska förbättras genom forskningsinsatser för alternativa bedövningsmetoder för grisar inför slakt. Vi vill också finna alternativ till djurförsök. Vi vill att en översyn av landets djurparker ska göras, och vi vill skjuta till medel till ökad tillsyn av djurhållande gårdar och slakterier. Detta för djurens skull. Vi fortsätter att arbeta för subventionering av avbytartjänster för djurhållare. Detta för den sociala situationen, för djurskyddet, för jämställdheten och för yrkets attraktivitet. Det är helt oacceptabelt att vissa djurhållare i inte kan ta ledigt. Det är inte hållbart. Vi vill att rennäringen ska få tillskott för sina stora problem med rovdjur, som har dokumenterats i flera rapporter. Slutligen hade vi en intressant satsning på en helt ny funktion som ska stävja livsmedelsbedrägerier, som ofta bedrivs av kriminella nätverk – en operativ grupp med specialistkompetens som kan fokusera på frågan, som inte begränsas av kommungränser som i dagens system och som kan samarbeta nära med gränspolis och vanlig polis på ett nytt sätt. Det här blev kanske lite plottrigt. Å andra sidan blev det väl tydligt att saker hänger ihop och att det är viktigt att se området som en helhet med både mjuka och hårda frågor. Den uppmärksamme har noterat att jag inte nämnt skogen. Den kommer min partivän att prata om om . 198 (C) replik: Jag har några frågor till . Jag vet att är mycket kunnig och engagerad inom området. Förklaringen i anförandet till att det inte blir någon satsning på landsbygdsprogrammet i , och gemensamma budget var att det var tidsbrist. Vi hörde en liknande förklaring från den moderata företrädaren tidigare i debatten. Det går att fundera över hur mycket tid ni hade behövt för att landa den här frågan med tanke på att alla i debatten ger utryck för hur viktigt det är med bättre ekonomiska förutsättningar för det svenska jordbruket. Jag kan anta att det kommer att bli fler tillfällen framöver då samma eller liknande svar ges som förklaring till att man inte levererar konkret på det man agiterar för. Retoriken är hög med många löften. Är det den målbilden som dessa samarbetspartier lägger grunden för inför ett kommande regeringsskifte? Varför kom inte prioriteringar med i den här uppgörelsen? Ni är ju det parti som föreslagit pengar – 1,2 miljarder mer utöver den ram som regeringen presenterat i budgeten. För mig är detta svårförklarligt. 199 (SD) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tackar för frågan. I den budget som följer efter valet är jag helt övertygad om att det kommer att finnas en större satsning på lantbruket. Det finns nämligen en samstämmighet i viljan och planeringen utifrån budgeten att göra satsningar på lantbruket för . Det är under förutsättning att det blågula blocket vinner valet. Annars lär det inte bli verklighet. har inte gett oss en längre tidshorisont, måste jag säga. Man har inte bidragit till det. Men det går faktiskt att byta regering när som helst, och det är som kan bestämma det. Om jag räknar rätt kan det hänga på en enda röst. Det betyder att själv kan avgöra den här frågan. Han kan eller i vår bestämma sig för att stödja en annan regering, en blågul regering som kan rädda svenskt lantbruk. Säg till när du är redo, , så tar vi över och räddar svenskt lantbruk! 200 (C) replik: Vi i har i vårt budgetförslag lagt 1 miljard extra till landsbygdsprogrammet med fokus på åtgärder inom svenskt jordbruk. Det skulle inte minst ha möjliggjort pengar i en väldigt svår situation. nämnde själv i sitt anförande det försvårade läge som varit ända . Varför ska man då välja att vänta , när läget bara blir värre och värre? Likviditeten gör att lantbruksföretagare kan komma att tvingas lägga ned inom väldigt . Varför väljer ni att inte lägga viktiga satsningar när ni själva har föreslagit det i enskilda motioner? Jo, engagemanget är inte större än så. 201 (SD) replik: Tack, , för frågan! Jag har tidigare här försökt redogöra för de väldigt speciella omständigheter som har rått . Det är mycket speciellt att ta fram en budgetreservation i stället för en hel budget, som man kan sitta och förhandla om i lugn och ro . Det är givetvis bra att vill lägga 1 miljard till, precis som . Men på grund av svårigheter i förhandlingar som jag inte har insyn i har detta inte blivit verklighet. Jag tror att det finns en samstämmighet och att man när möjlighet ges kan ta fram en ändringsbudget, till exempel, för att öka anslagen till lantbruket. Detta är åtminstone något som vi bör överväga. 202 (S) replik: Alla åhörare fick höra från från talarstolen prata om alla förslag, som ju faktiskt inte finns på riktigt. Areella näringar, landsbygd och livsmedel sitter man där. hoppar jämfota av glädje, för nu har han sytt ihop en budget – som på detta område tar bort alla satsningar. Och så glömmer att tala om detta. Vi har ju inte de här satsningarna längre. Det är i princip samma satsningar som i regeringens förslag, förutom att har fått igenom de stora neddragningarna på insatser för skogsbruket och . Det är faktiskt detta som har hänt. har äntligen förhandlat och fått igenom en budget och hoppar jämfota. Men förslag finns inte. Det tycker jag att man måste tala om. Och eftersom inte talar om det kommer jag att göra det, varje gång jag får möjlighet. Man har faktiskt inga förslag. försöker påvisa att de ska satsa på lantbruket. De har gjort upp med , som är ett konservativt, liberalt marknadsparti som menar att marknaden fullt ut ska ta alla konsekvenser. Det är som styr; det ser vi på detta budgetområde. Det råder ingen tvekan om detta. Jag tror att får läsa vad hans partiordförande har skrivit för avtal. 203 (SD) replik: Tack för frågan, ! Jag var i mitt anförande väldigt tydlig med att dessa satsningar inte är aktuella nu men att de är aktuella för framtiden. Detta är alltså ett underlag inför valet. Det kommer att vara ett underlag i en gängse budgetförhandling, där det finns helt andra möjligheter att komma överens om även små budgetposter. Under tidspress får man laga efter läge och göra upp om de stora budgetposterna, och många av dessa poster är ganska små – det säger sig självt. Men jag är väldigt glad över den överenskommelse vi har mellan M, SD och KD. Den förbättrar välfärden på många punkter. En sak som jag tycker är intressant är till exempel att vi nu på riktigt gör det som Socialdemokraterna alltid har pratat om. Vi ger medel för att slopa de delade turerna inom äldrevården och . Detta är jag stolt över. Vi gör även andra välfärdssatsningar, inte minst gällande arbetsmiljö och på många andra områden. Det är alltså en väldigt bra överenskommelse, men den kan inte jämföras med att sitta ned i lugn och ro och förhandla fram en budget . Detta bör var och en förstå, tänker jag. 204 (S) replik: partikamrater lyfter säkert upp prioriterade frågor på de andra budgetområdena, där deras förslag har fått större gehör. Men på det här området har förslag faktiskt inte fått något gehör alls. I stället för en större satsning på 1,2 miljarder har resultatet blivit ett minus på 400 miljoner. De förslag som hade har man alltså köpt rakt av, och alla sina egna förslag har man fått lägga åt sidan. De finns inte. Detta kommer vi naturligtvis att föra fram varje gång vill lyfta fram att de satsar på detta område. Nej, det gör ni inte, för ni har faktiskt kommit överens om precis motsatsen. 205 (SD) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vänta och se, kan man bara säga. Att vi har lyckats åstadkomma det vi har åstadkommit dessa tre partier emellan, dessutom i det klimat som finns i det här landet, är helt fantastiskt. Det för att de överenskommelser vi kan göra efter valet kommer att vara helt lysande. Jag är full av förtröstan inför att vi kommer att hitta många gemensamma nämnare för att lösa alla de problem som finns i , som den nuvarande regeringen delvis har varit med om att skapa. 206 (KD): debatterar vi här i kammaren utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Jag vill först yrka bifall till utskottets förslag. Svenskt jordbruk är världsledande på många sätt, bland annat när det gäller djurvälfärd, med mycket låg antibiotikaanvändning – faktiskt bäst i EU. Jordbruket är klimatsmart, och våra svenska jordbrukare besitter en enorm kunskap. Jag skulle vilja rikta ett stort tack till alla er som just nu lyssnar på denna sändning och som jobbar i den gröna näringen. Tack ska ni ha för att ni gör detta! I min hemkommun finns en jordbrukare som har en stor pickup, och på den står det: Inga bönder ingen mat. Det är fina ord och kan inte nog understrykas. har vi sett en kostnadsexplosion. Priserna på insatsvaror som el, diesel, kraftfoder och gödsel har skjutit i höjden. Det råder stor oro bland bönder just . Enligt undersökning efter undersökning minskar framtidstron hos lantbrukare kraftigt. Allt kokar ned till att lönsamheten är för dålig. Det finns inga reserver för bönderna att ta ur, utan de höjda avräkningspriser för mjölk, kött och spannmål som bönderna har fått äts upp direkt av dessa enorma kostnader. Flera bönder har sagt att de helt enkelt inte kan göra annat än att låta åkermarken ligga i träda i stället för att sås i vår. Kanske är det någon här i kammaren som tänker: Ska han prata om det här med lönsamheten nu igen? Ja, det tänker jag faktiskt göra! Vi antog nämligen här i kammaren – flera av er var med då – en strategi som vi kallade för livsmedelsstrategin. Är det någon som kommer ihåg den? Där betonades att livsmedelsproduktionen och landets livsmedelsberedskap skulle öka och att lönsamheten för svenskt jordbruk skulle stärkas. Det kände vi att vi var med på och tyckte var väldigt bra. Det var fina ord, helt enkelt. Men vad har de betytt? Vad är summan av strategin? Jag säger precis som min vän : När man pratar med jordbrukarna runt om i säger de att de inte har märkt något över huvud taget. Ni som lyssnade på regeringsförklaringen kunde notera att den här berömda strategin inte ens omnämndes. Så viktig verkar den vara. Faktum är att livsmedelsproduktionen och landets livsmedelsberedskap inte har ökat. Den är fortfarande . Det är mycket allvarligt. Jag är ändå riktigt glad att vi nu är så många här som tar upp hur det ser ut med vår livsmedelsberedskap. När jag började här i var vi inte så många som gjorde det. Det var faktiskt fler som sa: Men , kom nu inte dragande med det där med livsmedelsberedskap – vi har ju EU! Det re’r sig, som vi säger i . Det trodde man. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Men det tror inte jag och vi kristdemokrater. Det reder sig inte. Här måste vi ha en politik som tar tag i detta på största allvar. Vad skulle hända vid en kris eller en krigssituation? Jag tror att det var ledamoten som tog upp hur det ser ut i omvärlden. Det som händer runt om i vårt närområde är ju mer allvarligt nu än på mycket . Det måste tas på största allvar. gör ju vi förvisso detta. Men vi har fortfarande inte sett någonting av det som vi har pratat om. Lönsamheten för svenskt jordbruk skulle stärkas. Vad har hänt med den? Jo, den har faktiskt försvagats ytterligare. Jag efterlyser hur den enpartiregering som finns just nu tänker sig att livsmedelsstrategin, som antogs här , ska bli en verklighet för bönder. 207 (C) replik: Jag tackar för möjligheten att ta replik. Vi har ju suttit i ungefär . Vi har också följt hur förutsättningarna har förändrats, både säkerhetspolitiskt och inom de gröna näringarna. Jag vet att har ett mycket starkt engagemang och kunnande, inte minst när det gäller jordbruksföretagande. partiledare har tydligt profilerat sig för svensk landsbygd och jordbruket och för att det är där kraften finns politiskt för att det ska hända någonting. Ni har mycket väl känt till förutsättningarna för det svenska jordbruket . Därför vill jag fråga dels varför själva inte lämnade in något förslag om mer pengar till landsbygdsprogrammet för , som inleds , dels varför ni inte prioriterade detta i förhandlingen med och . Det vi har hört i den här debatten har varit självklart – man vill hitta förutsättningar som underlättar för det svenska jordbruket. Det borde inte ha varit så svårt att prioritera detta. Om det är tidsbrist i förhandlingarna som har gjort att man inte kunnat landa i en överenskommelse om mer pengar till landsbygdsprogrammet må det vara hänt. Men det säger någonting om era förutsättningar att hantera kriser i ett kommande regeringsarbete. Vi i har budgeterat 1 miljard extra för landsbygdsprogrammet 2022. Varför gjorde inte det, och varför lyckades man inte få till detta i en uppgörelse med och ? 208 (KD) replik: Jag tackar för frågan. Ledamoten har ställt den här frågan till i princip alla dessa partier och får väl samma svar som han fått av de andra. En förhandling är en förhandling. Ledamoten , som har förhandlat med den nuvarande regeringen, kanske också vet att det inte alltid går precis som partierna vill. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi är partier som diskuterar och försöker få till detta så bra som möjligt. Är det någon sak som vi vet ger en väldigt betydelsefull ändring och som hela landsbygden verkligen vill ha är det minskad skatt på drivmedel. Det är en del som vi tycker är viktig. Alla de här tre partierna har sett att det är en viktig fråga att sänka drivmedelsskatten. Det ska då ske för alla. Alla kanske inte kan ha elbil. Man kanske inte kan ha bara en bil utan behöver två bilar. Man har träningar och andra saker att köra till. Man skjutsar barnen. Då är drivmedelskostnaden något väldigt problematiskt. Jag har träffat yngre personer som har bott på landsbygden och som har sagt: Vi kan inte bo kvar. Vi är tvingade att flytta in till staden, för vi har jobb där. Vi vill egentligen inget hellre än att bo på landsbygden, men på grund av att det är så höga drivmedelsskatter och så dyrt att tanka vid pumpen har vi valt att flytta till staden. Det är någonting som vi har lyssnat på. Vi har förstått att det inte går att ha det så här. Min fråga till ledamoten är: Vad tänker ni om att sänka drivmedelsskatten? Är det en fråga för ? 209 (C) replik: Var det då en förhandling inom där ni inte lyckades ro hem mer pengar till landsbygdsprogrammet för ? Jag förstår verkligen inte varför ni inte har lagt pengar i er egen partimotion. Det är ju , , som krisen är som värst. hänvisar till att en förhandling är en förhandling. Men förhandlar med två partier som säger precis samma sak och är lika angelägna om att det ska göras satsningar på svenskt jordbruk. Ni lyckas ändå inte prestera en enda krona till landsbygdsprogrammet . Visst ger dieselskattesänkningar effekt. Det handlar om diesel för det svenska jordbruket. Sänkningen skulle kanske ge 80–. Men merparten av era skattesänkningar kommer att gynna dem som bor i storstadsområdena. Det är ju där de flesta människorna bor. Vilken effekt de får för svenskt jordbruk återstår att se. 210 (KD) replik: Jag tackar ledamoten för hans svar på min fråga och för hans resonemang här i kammaren. Precis så är det – vi har lagt mycket mer pengar på att sänka drivmedelsskatten. Vi tycker att det är väldigt viktigt. Det kommer också naturligtvis att komma jordbrukarna till del. Vi kristdemokrater har kallat både och till vårt utskott för att få ta del av och lyssna av deras frågor. Det sker en viktig diskussion om krispaket. Det vill vi höra mer om. Vi vill att flera partier hjälps åt och gör detta tillsammans. Frågan är som sagt vad vi kan göra tillsammans. Vi tror att det är viktigt att vi tillsammans gör skillnad för jordbrukarna. 211 (S) replik: Vi kanske ska vara lite glada ändå att var med och styrde upp alla tokigheter – alla de förslag som har lagt fram blir ju inte verklighet. Det är ju faktiskt så att i sin budgetmotion drar ned med mer på insatser för skogsbruket. Man drar ned med mer på anslagen till . Då är frågeställningen: Vad är det då som man tänkte ta bort men som inte ville ta bort? ville höja men fick inte igenom det. Är det fråga om insatserna mot granbarkborrar, törskatesvamp och andra skogsskador? Är det forskningen? Är det insatserna för skogsbruket? Vilka insatser är det på det här området som hade velat ta bort om de hade fått bestämma själva? Areella näringar, landsbygd och livsmedel fick man inte det, utan det blev ett moderatförslag rätt igenom. Men det är klart att vi undrar lite grann. står i talarstolen och vill utmåla sig som ett landsbygdsparti. gör man i princip inga nödvändiga satsningar. De satsningar som man gör är att sänka bränsleskatten där kanske av den sänkningen går till storstadsområdena, för det är där man pendlar allra mest. I min region har vi några långpendlare som naturligtvis behöver ett bättre reseavdrag. Men skattesänkningen som är med och driver igenom gynnar storstadspendlarna. 212 (KD) replik: Tack, , för en jättebra fråga! Om ledamoten säger att det bara är storstadsborna som får den sänkta drivmedelsskatten undrar jag hur många i den egna valkretsen som ledamoten träffar som säger: Jag är glad för vartenda öre som sänks. När man diskuterar är just frågan om drivmedelsskatt en stor fråga. Det kan inte ha undgått ledamoten att även i den delen där ledamoten bor är det många som åker långa sträckor, och priserna på drivmedel är nu väldigt mycket högre än förut. I varje fall möter jag sådana människor som säger: Vad bra att ni tar tag i frågan och vill göra någonting. Det är väldigt viktigt för oss som familj att någon tar tag i frågan och vill sänka drivmedelsskatten. Jag tror och vet att för många är det inte någon liten banal fråga, utan det är viktigt för att kanske kunna bo kvar. Det är precis som jag sa till ledamoten förut. Jag talade om den familjen där man säger: Jag flyttar. Det går inte att bo kvar längre. Jag flyttar in till stan. Om den personen förut bodde i en mindre kommun har den tappat en invånare. För oss är det inte en liten fråga. Vi tycker att det är viktigt att plocka upp de frågorna och göra skillnad för människor som lever och verkar på landsbygden. Vi kan hoppas att det kan bli ännu mer till nästkommande år. Kanske till och med ledamoten får sin hearing att vara med på sådana sänkningar framåt. 213 (S) replik: Från kan man gärna flytta till . Där har vi den lägsta arbetslösheten i hela . Vi behöver all arbetskraft vi kan få, för vi står för den stora gröna industriomställningen som är framtiden i . Jag tror att det är där man ska titta snarare än i backspegeln. I är vi också väldigt nöjda och värnar särskilt det kommunala och regionala självstyret. Det blir väldigt märkligt att KD utmålar sig som ett landsbygdsparti när det vill skrota det och centralisera sjukvården till , som att det skulle vara någon förebild. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Man måste nog tänka sig för både en och två gånger innan man tittar på som ett landsbygdsparti. Om vi inte ska dra in några andra områden kan vi konstatera att när själva får bestämma är det minusposter i budgetområdet areella näringar. 214 (KD) replik: Tack, , för ditt resonemang! Jag tänkte landa mer i det vi talade om, utgiftsområde 23 och skogen, som ledamoten var inne på förut. Det är precis som vi var inne på lite grann. Ledamoten talade också om det förut. Vi vill inte se att staten tar över alltmer av privat skog – om man inte vill det, naturligtvis. Vi ser inte att staten är den fantastiska ägaren. Vi har fått rapporter som säger att mer än hälften av den statliga skog som finns sköts inte. Staten är inte den optimala, perfekta ägaren av skog. Det är markägaren som sköter sin skog bäst. Vi kristdemokrater vill se till att den äganderätten finns kvar för de ägarna. 215 (MP) replik: Bara för någon vecka sedan hade vi på besök i miljö- och jordbruksutskottet för att tala om budgeten. De var mycket oroliga för den budget som tillsammans med och hade lagt fram. Det kan drabba ekonomi väldigt kraftigt. En av de frågor som jag ställde till handlade om någonting som just nu händer i det svenska skogsbruket. Vi har enorma problem med återväxten. En alldeles färsk rapport från och visar att av ungskogarna inte bara är drabbade av törskatesvampen, som brukar tala om, utan också av ett tiotal andra sjukdomar. Det gör att man nu inte räknar med att kunna driva upp skog på samma sätt som man har gjort tidigare. Det kommer att kräva enorma insatser från skogsbruket och från i form av klimatanpassning av skogsbruket. Det kommer också att krävas enorma insatser för att ha en dialog med skogsägarna och se hur man kan förändra och klimatanpassa skogsbruket framöver så att man inte drabbas på det här sättet. De pengar som den tidigare rödgröna regeringen satsade på det här området har helt raderat ut. Det finns pengar till rådgivning och satsningar. Precis som nämnde var ännu värre. Det var nästan dubbelt upp i neddragningarna på skogen. 216 (KD) replik: