prot · H809101 · 2021-03-26 00:00:00 — Vi vet att detta ska vara implementerat . När beräknar ministern att vi har förslaget på bord? 8 (M): Hux flux kan det bli beslut i också, har vi märkt. Jag är lite orolig. Jag är orolig eftersom har öppnat upp för att tillåta att en medlemsstat inför ett totalförbud mot blyhagel, såväl innehav som användning och handel, om landet har av ytan som våtmark. Det är därför som jag undrar och har frågat om statsrådet tänker driva på i frågan om att ändra definition, alltså den definition som vi redan har. Blir det då, enligt statsrådet, en större yta som täcks av förbudet än ? Minister pratar om att av är våtmark enligt Ramsardefinitionen. Kommissionen har lagt buffertzon runt våtmark, något som vi inte har i den svenska definitionen. Då borde det bli en större yta. Då undrar jag hur stor yta det då skulle bli. Eller kan statsrådet nu lova oss här och alla som lyssnar – jägare, sportskyttar och alla andra som är intresserade av den här frågan – att man inte kommer att be om att få tillämpa det alternativet och därmed införa ett totalförbud? Ett totalförbud skulle även drabba fler verksamheter. Mig veterligen har tullen, polisen och militärpolisen bly i ammunitionen i sina tjänstevapen. Hur ska vi då göra där? Ministern säger att det finns bra alternativ till ammunition. Då undrar jag vilka alternativ minister tycker att jägare, sportskyttar, polisen, tullen och andra ska använda sig av och inte minst våra eftersöksjägare som behöver avliva djur med omedelbar verkan. Vilken ammunition ska de använda? Vad ska vi göra med all ammunition som vi redan har lagrad? Kommer det att finnas någon form av ersättning för den? Jag tycker att när man ska jaga ska det göras utan onödigt lidande för villebrådet. Det är god jaktetik. Då behövs ammunition som resulterar i ögonblicklig död. Även som polis behöver man ammunition som ger önskat resultat. Framför allt får den inte gå vidare till tredje person. var det enligt statistiken 61 136 viltolyckor i , varav 5 317 här i . Många av viltolyckorna innebär att någon har fått ge sig ut, oavsett tid , för att leta efter ett skadat djur och behövt avliva ett skadat djur. Utöver viltolyckorna har vi till exempel här i skyddsjägare som behöver ta hand om djur som ibland förirrat sig in på gator och torg. Precis här utanför kan det förekomma att det finns ett skadat djur, och det måste ju någon ta hand om. Då är det inte så roligt att skjuta ett skadat djur precis här utanför dörren, till exempel, med en ammunition som inte skulle resultera i ögonblicklig död, en ammunition som inte skulle garantera att det inte går vidare till tredje person. Viltvårdare som jag har varit i kontakt med säger: Då lägger vi av. Det skulle vara alltför läskigt. Det är ingen som skulle vilja ta på sig ett sådant uppdrag. Jag undrar igen, minister : Vilka bra alternativ tänker du ta fram till viltvårdarna, till polisen och till dem som vill jaga utan att orsaka onödigt lidande? 9 Miljö- och klimatminister (MP): Eftersom det förekommer en hel del påståenden som inte riktigt stämmer överens med verkligheten är det viktigt att poängtera att det här inte handlar om ett förbud mot att jaga i våtmarker. Det finns inte något sådant förslag. Det kommer att vara möjligt att fortsätta jaga i våtmarker men inte med blyammunition, och ingen annan jakt i berörs över huvud taget av förbudet. När det gäller vilken yta som omfattas har jag redan svarat på frågan, och jag tycker inte att det är befogat att svara på frågan en gång till. Men vi kan väl konstatera att har varit medlem i Ramsarkonventionen, som är den gemensamma definitionen. Den gäller inte bara för utan för alla länder som är medlemmar. Vi har ju varit medlem där , och jag har inte hört att har haft synpunkter på den definitionen tidigare. I så fall hade man ju haft stora möjligheter att ändra den, men det har man inte gjort. När det gäller processen framåt verkar det som att polletten inte riktigt har trillat ned. Det här beslutet är redan fattat av kommissionen. Det är också så att är medlem i EU – det hoppas jag att ledamöterna är medvetna om – och har ställt oss bakom Reachförordningen. Den trädde faktiskt i kraft , det vill säga under en moderatledd regering. När vi ställde oss bakom förordningen förde vi också över rätten att fatta beslut om den här typen av förbud till kommissionen. Det var det som ingick i Reachförordningen. Som jag sa i mitt interpellationssvar är Reach totalharmoniserande, det vill säga direkt gällande i alla medlemsländer. Med alla de frågor som kommer från ledamöterna uppstår frågan om de antingen inte har förstått eller inte vill förstå detta som har gällt i . Vill ledamöterna att ska lämna Reachförordningen? Är det detta som är slutsatsen? Eller är det så att vi ska lämna EU? Förhoppningsvis är vi väl alla medvetna om att när det fattas majoritetsbeslut i EU gäller de för alla medlemsstater. I de allra flesta fall tycker vi att de går väg och att vi har gemensamma synpunkter, men det händer ibland att hamnar i minoritet. Det är en konsekvens av att vi är medlemmar i . Är inte beredda att ta den konsekvensen, eller hur ska jag tolka det här? Det är faktiskt väldigt svårt att förstå dessa invändningar mot ett beslut som redan är taget, vilket bygger på de överenskommelser som har träffat i EU och som bland andra har ställt sig bakom . Man kan väl tycka att kunde ha tänkt på det innan gick med i EU och i så fall ha lyft den här frågan vid det tillfället. Det är också väldigt viktigt att poängtera att det här är en process som har tagit . Den har varit gedigen och har genomförts enligt konstens alla regler. Förutom att förslaget är vetenskapligt baserat har man låtit det genomgå ett offentligt samråd, där alla haft möjligt att komma med synpunkter och lyfta upp farhågor och kritik. Det har passerat två vetenskapliga kommittéer, både och , för bedömning av konsekvenserna. När dessa kommittéer hade lämnat sina utlåtanden tog Europeiska kemikaliemyndigheten fram ett förslag som man lämnade till kommissionen, vilket sedan har lagts fram till . Det man bevisade där var att risken för sjöfåglar var oacceptabel – det var slutsatsen – och att förbudet var samhällsekonomiskt motiverat. Då är frågan: Vilken information är det som de moderata riksdagsledamöterna sitter med som EU:s samlade expertis, våra vetenskapliga kommittéer och den kommitté inom den myndighet inom EU som ska följa kemikaliefrågor och komma med förslag inte har? 10 KOPPARKLINT (M): Jo, polletten har trillat ned, men det har den uppenbarligen inte gjort på minister . Ett beslut har fattats, men vi kan fortfarande påverka genom att inte stöder planer på ett totalförbud mot bly i all ammunition, vilket just nu förbereds av Echa. Jag hoppas att minister förstår allvaret i det. Här behöver polletten trilla ned för ministern. Jag undrar också om minister har läst definitionen av våtmark som står i förordningen. Det handlar inte om att inte jägare ska få jaga, säger ministern, men det kommer indirekt att bli så eftersom de inte kommer att kunna använda säker ammunition. Statsrådet värnar om fåglar. Jag inser att jag inte kan föreslå ett utegångsförbud för tamkatter bara för att beräkningar visar att 13 miljoner fåglar tas av katter i . Bland andra hänvisar till dessa beräkningar. genomgång på området utrotar katter 60 arter av fåglar och andra ryggradsdjur i världen. Om statsrådet verkligen värnar så mycket om fåglar borde han kanske införa ett utegångsförbud för tamkatter i stället för att diskutera blyhagelförbud. De miljoner fåglar som dör på grund 1,4 miljoner tamkatter är ändå tolv gånger fler än de sjöfåglar som dör av blyförgiftning i alla våtmarker i EU. Jag köper dock läget med tamkatterna. Jag gillar katter. Men jag undrar hur statsrådet tänker i detta. Det kommer mycket konstigt som jag tycker att man måste reda ut, och det är många frågor som ministern inte har svarat på som jag gärna vill ha svar på. 11 (M): Det har blivit mer och mer uppenbart att ministern inte vill svara på våra frågor utan vill tala om annat. Vi har fortfarande inte fått svar på om det i praktiken kommer att bli utökade förbudsområden i . Han gömmer sig bakom , men kommer vi i praktiken att få utökade områden med blyhagelförbud i efter detta? Jag ställde en fråga om våra egna siffror, vilket hade varit relevant att diskutera här i . Hur många fåglar är det som dör i på grund av blyhagel? Och hur många ton bly från hagel släpps ut i ? Det hade varit klädsamt om ministern hade kunnat förmedla det med tanke på att det är så alarmerande. Men han gömmer sig bakom EU:s siffror på 1 miljon fåglar och i EU. Men som min kollega talade om är det , vilket visar att ministern kanske inte är fullt uppdaterad. Det är lite märkligt att vi står här och jagar bly som det ligger 23 000 tunnor kvicksilver i – . Vi har ofta talat med ministern om detta, men här ägnar sig ministern och regeringen i stället åt att fortsätta att utreda. Det ligger gift direkt på sjöbotten som kan läcka ut när som helst, men i stället ägnar sig ministern och regeringen åt att fortsätta att jaga landets jägare och skyttar. Just nu förbereder EU ett eventuellt förbud mot bly i ammunition, vilket tidigare tydligt har sagt nej till. Jag förutsätter att ministern och regeringen följer det. 12 (M): Att stå i talarstolen och vara oförskämd som minister precis var tycker jag inte passar sig. Echa har fått i uppdrag av att ta fram ett totalförbud mot allt bly i all ammunition i all terräng. Det skulle innebära allt från skjutbanor till mitt i skogen och alltså gälla både kula och hagel. Utöver jägare, sportskyttar, tull och polis skulle förbudet även gälla Försvarsmakten eftersom man använder blyammunition på sina skjutbanor – även om man har som kapslar in. Men det förslag som Echa håller på att arbeta fram skulle som sagt betyda ett totalförbud. Hur ska vi få ett robust totalförsvar om vi inte har möjlighet att försvara oss? Hur ska vi få ett robust totalförsvar om vi inte har möjlighet att få viltkött, som är så ekologiskt och bra? Hur ska vi få ett robust totalförsvar om inte polisen och tullen kan göra sitt arbete på rätt sätt? Hur ska vi få ett robust totalförsvar om vi inte kan försvara oss med rätt ammunition? Minister var inne på att det finns bra alternativ till denna ammunition, men jag har ännu inte fått svar på vilken ammunition av alla dem jag räknat upp som skulle resultera i ögonblicklig död och inte gå vidare till tredje person. Det handlar om att kunna skjuta ett skadat djur här utanför utan att någon annan blir skadad. Vilken ammunition tänker minister ta fram? Och hur ska man agera så att vår försvarsmakt, polis och tull fortfarande kan göra sitt jobb? 13 Miljö- och klimatminister (MP): Låt mig återigen poängtera att detta inte är ett beslut som har fattats av den utan på EU-nivå enligt de regelverk som har gällt och som även tidigare regeringar har ställt sig bakom. är medlem i EU, och det innebär att vi ibland får en majoritet emot den svenska linjen. Den företrädde den linje som en majoritet i slog fast. Regeringen tyckte att kunde ha stött detta eftersom det fanns tydlig majoritet för att förbjuda blyammunition i just våtmarker. Det är också viktigt att poängtera att det nya förbudet gäller samma områden som dagens förbud. Här är det ingen förändring. Bly är ett oerhört giftigt ämne, och det är giftigt vid extremt låga koncentrationer. Tvärtemot vad som har hävdats här i debatten har det inte varit möjligt att hitta en lägsta tröskel för effekten, och därför antas det från vetenskapligt håll att varenda molekyl som människa eller djur utsätts för kommer att ge skadliga effekter. och små barn är särskilt känsliga för exponering. En av effekterna är negativ påverkan på intelligensen. Bly ger också effekter på nervsystemet. För exempelvis fåglar kan det innebära att de inte kan hitta föda eller fortplanta sig, och ett hagel är som sagt dödligt för en liten fågel. Jag blir bekymrad över att detta tas på så litet allvar av ledande politiker i och att de stora miljömässiga och hälsomässiga riskerna med blyförorening inte tas på det allvar de förtjänar. I slutändan är det detta frågan handlar om. Att sedan blanda in frågor som över huvud taget inte har med saken att göra, om försvarsförmåga och annat, är bara att försöka blanda bort korten. Det här handlar enbart om bly och jakt i våtmarker. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2020/21:508 om regeringens bilpolitik 14 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapa förtroende hos landets bilister för regeringens bilpolitik och för att bilpolitiken ska leda till verkligt minskade utsläpp så att vi når de uppsatta klimatmålen. etappmål för inrikes transporter innebär att utsläppen av koldioxid från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . har utsläppen minskat med . Det återstår alltså ett stort arbete, och regeringen har därför tagit och aviserat flera beslut som kraftigt kan minska klimatpåverkan från transportsektorn. Personbilarna står för av transportsektorns totala utsläpp av koldioxid. Att minska personbilarnas utsläpp får stor betydelse för att nå transportsektorns etappmål. För att minska personbilarnas utsläpp och uppnå transportsektorns etappmål krävs åtgärder inom de tre områdena energieffektiva fordon, förnybara och fossilfria drivmedel och transporteffektivt samhälle. Ett viktigt styrmedel för energieffektiva fordon är EU:s koldioxidkrav för nya fordon. är kraven för nya personbilar koldioxid per kilometer. Till 2030 ska kraven skärpas med . Europeiska kommissionen har dessutom inlett en översyn av kraven med inriktning mot nollutsläpp. Det är någonting jag välkomnar. EU:s koldioxidkrav kompletteras i bland annat av drivmedelsskatter och bonus–malus-systemet. träder nya bestämmelser i kraft utifrån regeringens förslag om att förstärka och förenkla bonus–malus-systemet. Förändringarna av klimatbonusar ökar incitamenten att välja noll- och lågemissionsfordon, och förändringarna i malus gör fordon med högre utsläpp mindre attraktiva på marknaden. Efter införandet av bonus–malus-systemet har försäljningen av lågemissionsfordon ökat kraftigt i , och vi är det EU-land som har störst andel laddbara fordon i nybilsförsäljningen. såg vi en rekordstor minskning av de genomsnittliga koldioxidutsläppen per kilometer från nya fordon. Jag känner mig trygg i att konstatera att regeringens styrmedel fått god effekt i form av minskad klimatpåverkan från nybilsförsäljningen. Jag kommer att noga följa utvecklingen och vid behov föreslå ytterligare ändringar. Användning av förnybara drivmedel främjas främst genom en reduktionsplikt som innebär att drivmedelsleverantörer måste minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom inblandning av hållbara biodrivmedel samt genom skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel. Regeringen avser att fatta beslut om successivt ökade nivåer i reduktionsplikten då utsläppen ska minska med för bensin och för diesel. Den aviserade skärpningen av reduktionsplikten till 2030 förväntas kunna bidra till att transportsektorns etappmål nås. Effekten av reduktionsplikten på utsläppen är dock osäker och bygger på antaganden, bland annat om elektrifiering, energieffektivare fordon, trafikarbetets utveckling och tillgången på förnybara och fossilfria drivmedel. Regeringen satsar även på att ställa om befintlig fordonsflotta genom konvertering till förnybara drivmedel. Därtill gör regeringen stora satsningar på att bygga ut laddinfrastrukturen. Totalt har över 35 000 nya laddpunkter fått stöd sedan Klimatklivet startades. Och finns ett nytt grönt avdrag för privatpersoner som installerar en laddbox hemma. I syfte att åstadkomma en heltäckande laddinfrastruktur har regeringen även initierat en satsning på att bygga ut laddinfrastruktur även där det inte är kommersiellt gångbart. Regeringen har också inrättat för att påskynda arbetet med elektrifiering av transportsektorn, inklusive personbilarna. pekar prognoserna på fortsatt stora ökningar av trafikarbetet med bil. För att bryta denna trend krävs åtgärder för ett transporteffektivt samhälle. Utvecklingen mot ett mer transporteffektivt samhälle innebär att utsläppen och övrig miljöpåverkan kan minska utan att tillgängligheten försämras. Detta sker bland annat genom integrerad transport- och samhällsplanering, ökad andel gång och cykel, överflyttning till kollektivtrafik och samordnade transporter. 15 (SD): Tack, statsrådet , för svaret! När jag skrev interpellationen hade jag precis läst en rapport där det står att av landets bilägare har stort eller ganska stort förtroende för regeringens bilpolitik och att resten – – har litet eller mycket litet förtroende för regeringens bilpolitik. I den gruppen ingår även de som saknar uppfattning. Om man ska nå klimatmålen måste man ha folket med sig. Om man inte får förtroende från människorna runt om i landet för den inslagna vägen är det oerhört svårt att nå framåt. Vi kan konstatera att det finns en ryckighet i regeringens politik när det gäller emissioner från framför allt personbilar. Ena stunden är det si, nästa stund är det så och tredje stunden är det högre skatter. Så håller det på, och detta gör att människor inte känner förtroende för den politik som regeringen för. Man kan nästan likna regeringens klimatpolitik när det gäller transporter vid en orienterare som är utslängd i skogen. Han har en karta i näven men ingen kompass. Han vet inte åt vilket håll han ska gå för att nå målet. Lite så upplever man regeringens klimatpolitik när det gäller fordonstrafik. Och ständigt är det ett Stockholmsperspektiv. Vi kan läsa i svaret från regeringen om ”ökad andel gång och cykel, överflyttning till kollektivtrafik och samordnade transporter”. Där ligger fokus, och det är ju jättebra. Gå och cykla till jobbet kan man göra om man har hyggligt nära, men för de människor som bor en, två eller från jobbet är det inte en lösning. Och hur ska man göra om man bor på en plats där en buss är något som man möjligen kan se om man går in på internet och googlar på hur den ser ut, därför att det inte går några bussar i det område där man bor? Man behöver inte åka till inland för att uppleva den situationen, utan det räcker med att hålla sig i , där jag själv bor. Där har dessutom en busslinje lagts ned på grund av att vägen var så dåligt underhållen att bussbolaget inte ansåg sig kunna köra på vägen med bibehållen säkerhet. Då lades busslinjen ned i stället. Det är också en konsekvens av regeringens politik. Man underhåller inte vägarna på ett sådant sätt att det är säkert att färdas, och konsekvensen blir att kollektivtrafiken läggs ned. Och vad blir de som bor längs sträckningen hänvisade till? Jo, till bilen, och då påförs de i stället en ordentlig skatt. Sedan står regeringen och pekar och säger att man måste byta till alternativa fordon. Men för de allra flesta är detta en omöjlighet. Vi pratar om riktiga familjebilar nu och inte om någon liten leksak som man kan åka omkring med. Då blir det en halv miljon och uppåt om man ska köpa en hybridbil, och om man ska ha en ren elbil ligger det på runt 700 000 och uppåt. Vilken familj med normala inkomster har råd med det? Det är det här som får konsekvensen att människor tappar förtroendet för regeringens politik när det gäller klimatmålen. Det är förödande. Regeringen måste styra upp detta och ha en klar och tydlig linje för åt vilket håll man ska gå så att alla är med på tåget. Som det är nu har av landets invånare inte något förtroende, och det är illavarslande. 16 (M): är ett litet land långt uppe i norra . Vi bor ganska glest i förhållande till länder i . Det är klart att svenska folket är beroende av bil. Det går inte att komma ifrån. Det är också så att bilen är ett fantastiskt bra transportmedel. Ingen som ser denna debatt behöver någonsin skämmas för att använda bil, tvärtom. Bilen är ofta ett bra alternativ. Det kan till och med vara bättre, fru talman, att åka två personer i en bil än att åka två personer i en buss. Beläggningsgraden i kollektivtrafiken är relativt låg. Det som jag skulle vilja fråga ministern gäller och Ekots stora nyhet , med rubriken ”Fler elbilar exporteras från – trots kritik”. Man säger att ”ökade exporten av begagnade elbilar jämfört med året innan till 1 800 bilar och för laddhybrider var ökningen , till 7 600 stycken.” Detta betyder att svenska skattebetalare subventionerar norska bilköpare. Det är klart, fru talman, att det med en sådan politik kanske inte är så konstigt att svenska folket tappar förtroendet för och regeringen. Jag skulle vilja fråga statsrådet: det rimligt att svenska skattebetalare subventionerar bilköpare i ? Det var den ena frågan. Den andra frågan gäller utspel . Rubriken i är: ”MP vill se ’’ på elslukande produkter”. Sedan står det att ”vill få oss att spara el genom en ’’ – högre skatt på produkter som drar mycket el”. Jag har svårt att tänka mig en produkt som drar mer el än en tung lastbil eller en personbil. Jag förstår att det inte är de subventionerade elcyklarna som ska få den här . Men hur blir förtroendet för politiken hos de bilister som funderar på att byta bil? De har kanske läst det utspel som säger att det ska bli en på elslukande produkter. Hur dyr kommer skatten på elbilen att bli? Eller kan ministern klart och tydligt här lova och försäkra att inte har några som helst planer på att chockhöja skatten på elbilar? Det blir dock ganska ologiskt om man ska ha en på andra elslukande produkter när en av de produkter som förbrukar mest el är just bilen. Det är det här som gör att regeringens politik inte håller ihop. Det finns varken någon röd eller grön tråd i den politik som förs. Ministern står här och hyllar bonus–malus. Jag vill ställa en tredje fråga om det. En barnfamilj i som har två barn som sitter i rullstol får genom nya bonus–malus i straffskatt. Betyder det, fru talman, att inga familjer med barn med rullstolar ska ha råd att köpa en ny bil? De får ju i straffskatt. 17 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner om att det här är en interpellationsdebatt, och den gäller statsrådets tjänsteutövning. 18 Miljö- och klimatminister (MP): Till att börja med håller jag med om att det har varit tvära kast inom transportpolitiken och de styrmedel som har gällt för olika miljöbilar, och även i fråga om miljöbilsdefinitioner. Jag tycker att det är olyckligt. Det har inte berott på att den här regeringen har ändrat reglerna hit och dit, utan det har berott på att växlande regeringar har förändrat reglerna under resans gång. Jag önskar att vi kunde komma till en situation där vi kan hitta en gemensam väg framåt. Det har tyvärr inte varit möjligt, och som vi hör från och är det inte sannolikt att vi kan göra det nu heller. Vi står uppenbarligen väldigt långt ifrån varandra. Det här gör mig bekymrad. Vi är inne i en utveckling i där vi leder utvecklingen i EU. Vi är det land som har störst andel elektrifierade bilar – elbilar och laddhybrider – av de bilar som säljs. Det är en fantastisk utveckling. Som jag sa i mitt svar gör detta att utsläppen från de nya bilar som säljs sjunker med rekordtakt. Vi håller på att göra någonting stort. Vi ställer om så att den blir en del av en hållbar utveckling. Det här är såklart bara en del av den samlade politik som vi bedriver. Vi tar miljöfrågorna på allvar och menar att vi ska nå de mål som har ställt sig bakom. Då krävs offensiva åtgärder och en aktiv politik. Det är också detta som regeringen bedriver, medan och mest ägnar sig åt krypskytte och att bara förslå försämringar. De vill ta bort regelverk och sådana styrmedel som faktiskt leder till att vi får en fantastisk utveckling. När vi nu får en stor försäljning av nya elbilar och laddhybrider kommer det att leda till – och har redan lett till – att vi också får en snabb utveckling på andrahandsmarknaden, vilket gör att även den som inte har den allra tjockaste plånboken får tillgång till ett mycket bredare utbud av fordon att välja bland.