prot · H80978 · 2021-02-09 00:00:00 — Man får inte blunda för att det när vi gör den här typen av väldigt stora insatser alltid också riskerar att dra till sig oseriösa människor och organiserad brottslighet. Då måste man kunna följa upp det, och det är precis det vi också gör. Det har gått sedan pandemin bröt ut på allvar. Det är klart att det är en på många sätt ganska prövande tid. Men vi gör vårt yttersta. Det finns också tecken på att många av åtgärderna faktiskt fungerar. Ett av dem är just att antalet konkurser inte ökade . De minskade jämfört med . Vi måste fortsätta jobba och hjälpas åt under en väldigt svår tid. Jag skulle välkomna mer samarbete. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:384 om dröjsmål gällande krisstöd till företag 10 Näringsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att krisstöden skyndsamt ska betalas ut så att företagen slipper säga upp personal. För stora delar av samhället har coronavirusets spridning inneburit omfattande svårigheter och utmaningar. Och vi befinner oss fortfarande i ett mycket allvarligt läge. Många branscher och företagare har drabbats ekonomiskt till följd av detta virus. Regeringen har därför presenterat en rad stödåtgärder som tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenser som vi har sett av den pågående pandemin. Åtgärderna inkluderar bland annat omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier såsom Företagsakuten, lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. I samband med att smittspridningen har tilltagit har regeringen meddelat att flera av stödåtgärderna förlängs för att stötta svenska jobb och företag genom krisen. Regeringen har också föreslagit ett nytt nedstängningsstöd och en ny period med statligt stöd under vilken lokalhyresgäster får rabatt på hyran. är det på det sättet att lagstiftningsprocessen tar tid, även om vi kan konstatera att det går mycket snabbare nu än det annars gör. I många fall krävs det dessutom ett godkännande av för att kunna få stöden på plats. För att företag ska klara den akuta likviditetsbristen har vi därför både förlängt och utökat likviditetsstödet via skattekontot. Det innebär att företagen kan skjuta upp skatt för ytterligare tre redovisningsperioder och få anstånd retroaktivt. Företag kan alltså få tre månaders inbetald skatt återbetald . Det är självklart viktigt att de stöd som finns också handläggs så snabbt och effektivt som möjligt. har det visat sig att det finns risker för brottslighet kopplat till flera av stöden. Det måste vi självklart vidta åtgärder mot. Därför har regeringen aviserat att en lång rad myndigheter kommer att få ytterligare tillskott för att hantera stöden. För att möta det stora söktrycket har till exempel gjort personalförstärkningar för handläggning av korttidsstöd. Myndigheten har också löpande dialog med näringslivsorganisationer för att informera och för att förtydliga vägledningar. Jag och regeringen kommer att fortsätta följa detta noggrant och vidta de åtgärder som behövs för att mildra effekterna på jobb och företagande i en mycket svår tid. 11 (M): Jag har ställt interpellationen till näringsministern om oacceptabla och faktiskt ohållbara dröjsmål vad gäller krisstöd till företag mot bakgrund av den desperata situationen för i synnerhet småföretag och alla de jobb som finns där. Jag representerar själv en av de småföretagstätaste regionerna i landet, . Den ökade smittspridningen och de skärpta restriktionerna har inneburit att redan hårt trängda företag har hamnat i ett mycket svårt läge. Dessutom kan ytterligare långtgående restriktioner vara att vänta i och med den pandemilag som träder i kraft . Och ansvariga myndigheter börjar redan nu tala om risken för en tredje våg. hade företag ekonomiska reserver, som helt saknas. Man har akut brist på likviditet. Jag tror att vi måste vara medvetna om att de som just nu drabbas hårdast ofta är småföretagen. Småföretag, exempelvis ett enskilt hotell eller ett litet tjänsteföretag, har inte samma muskler som ett industriföretag. De är i lågmarginalbranschen och går ofta in med personligt kapital för att rädda sina företag. En del företag börjar till och med friställa personal eftersom de inte längre klarar att vänta på utbetalt krisstöd. Då blir den höga arbetslösheten ännu högre. Om handläggningstiderna fortsätter att vara alltför långa riskeras också åtskilliga jobb, som hade kunnat räddas. vittnar om att de har väntat i mer än på klartecken från om fortsatt korttidspermitteringsstöd. Regeringens förslag om förlängning av korttidsstödet är, ärligt talat, under all kritik. Till att börja med träder det i kraft först , efter att det offentliggjordes av regeringen. Det dröjer också längre än så innan arbetsgivare kan börja ansöka om ytterligare stöd. Dessutom ska bygga om sina it-system och räknar därför med att öppna för ansökningar först efter att lagen är på plats. Risken är att företagen i bästa fall får sina första utbetalningar . Det är oacceptabelt men framför allt ohållbart för småföretagen och jobben. Jag måste kanske upprepa min huvudfråga, eftersom den inte besvarades av ministern. Jag noterar också att det svar som ministern gav mig var i princip exakt detsamma som min kollega fick i debatten före. Det tjänar väl som någon sorts standardsvar. Jag tror dock inte att det räcker i tider som dessa. Därför behöver jag nog upprepa min fråga. Regeringen, inte , styr myndigheter. Därför vill jag återigen veta om regeringen kommer att agera för att eliminera dröjsmålen vad gäller krisstöd. 12 (M): Som min kollega sa var svaret på hans interpellation nästan exakt samma svar som jag fick på min interpellation. Därför tar jag chansen att ställa om en fråga som jag inte tycker att jag fick svar på. Jag ska också läsa upp ett meddelande som jag fick från en restaurangägare i precis innan debatten startade. När han fick veta att vi skulle ha den här interpellationsdebatten skrev han: Tack för infon! Vår tidigare välfyllda kassa börjar också ta slut. Vi är verkligen beroende av svar på när de utlovade ersättningarna kan betalas ut. Näringsministern sa i ett tidigare inlägg att konkurserna inte ökade . Det är väl bra. Men de signaler, samtal och mejl, från branschen som vi eller i alla fall jag nu får berättar om en verklighet där pengarna är slut, där det inte finns fler anställda att säga upp och där hyran ändå måste betalas in. Företagarna lever i ovisshet om när de kan få det utlovade stödet. Beskrivningen av stöd och viljan att göra rätt räcker inte i verkligheten. Det är nu kris i branschen. Tyvärr tror jag inte att konkursstatistiken kommer att bli lika positiv som konkursstatistiken , om inte regeringens utlovade stöd snart når fram till dem som verkligen behöver det och som verkligen förtjänar det. Jag ställer därför om min fråga till näringsministern: Hur avser näringsministern att agera för att stöden ska nå ut till dem som behöver det och inte minst , innan fler jobb går förlorade och fler företag går i konkurs? Jag hoppas för alla dem som lyssnar därute att svaret kan bli något mer konkret än de svar jag fick i min förra interpellationsdebatt. 13 Näringsminister (S): Ända sedan pandemin bröt ut har regeringens totala fokus i princip legat på de tre saker som jag talade om . Det handlar om att rädda människoliv, att minska smittspridningen och stävja den och att se till att mildra effekterna för jobb och företagande i vårt land. Så har det varit, och så kommer det att fortsätta att vara tills pandemin är besegrad. När detta sker vet ingen av oss. Vi hoppas allihop att vaccineringen av vår befolkning ska kunna få den effekten att vi ska återkomma till det nya normala. Vi vet inte när detta sker. Därför kommer vi att fortsätta att jobba med att lägga fram lagförslag till . Vi har lagt fram ett antal som antingen redan behandlat eller behandlar. Det handlar om utökningen av dessa stöd och också om kontrollen av dessa stöd. Jag vet inte riktigt vad föreslår här från talarstolen. Men jag läser vad partiledning säger: ”Kriminella ska inte kunna roffa åt sig av de här coronastöden. Det ska gå till de företag som verkligen behöver det, säger ekonomisk-politiska talesperson .” Hon fortsätter: ”Regeringens egen utredare har ju lyft det här problemet, särskilt vad gäller korttidspermitteringarna, att det finns kriminella som utnyttjar den här krisen, och då måste vi sätta stopp för det.” Det är precis det vi gör. Vi har föreslagit ett antal kontroller som innebär att vi måste följa upp så att skattemedlen hamnar rätt. Det absolut enklaste hade varit att ha stöd som man bara skickar ut och sedan försöker att kontrollera i efterhand. Men risken med detta är att just i fråga om dem som är oseriösa finns det inga som helst möjligheter att få tillbaka detta. Vad är det då vi gör, eftersom jag har fått frågan? Vi ser till att och att framför allt , som hanterar korttidspermitteringarna, kan anställa ännu fler handläggare. Det har gått från noll till över 400 som jobbar bara med korttidspermitteringarna. Vi har gett dem resurser, som har sagt ja till, så att de kan anställa ytterligare handläggare. Vi ser till att jobba med dem när det gäller regelverken så att de inte i onödan blir byråkratiska men så att vi trots allt ändå har kontroller. Det låter här från talarstolen som att det inte har utbetalats någonting när det till exempel gäller korttidspermitteringarna. Sanningen att säga har över 30 miljarder – jag tror att det är 32 miljarder – av skattebetalarnas pengar gått till korttidspermitteringar. Det har skett just för att stötta företagare och löntagare som har det väldigt tufft i pandemin. Det har de i vissa fall haft ända . Vi kommer att fortsätta att göra detta. Vi jobbar dessutom intensivt med veckovisa möten med de här myndigheterna så att vi kan hitta lösningar som gör att det går ännu snabbare men att det ändå sker på ett rättssäkert sätt. Jag hör väldigt mycket kritik mot regeringen. Det är väl normalt i en demokrati att oppositionen granskar regeringen. Men jag har ännu inte hört ett enda konkret förslag från . Det jag har att förhålla mig till är vad den moderata partiledningen har sagt om att man måste stärka kontrollerna och dessutom beivra fusk. Detta håller jag helt och hållet med om. 14 (M): Vi moderater har både och , för att inte tala hela om förra året, tagit återkommande utskottsinitiativ för att säkerställa att krisstöden når fram till fler livskraftiga företag. Restriktionerna har skärpts och läget förvärrats ytterligare . Mot den bakgrunden behöver mer göras för att rädda svenska jobb och företag. Vi talar inte bara om korttidspermitteringsstöd. Vi talar också om omställnings- och omsättningsstöd till företag. Vi har olika ingångar vad gäller utformningen av ersättningsnivåerna i dessa. Låt oss lämna den diskussionen därhän och fokusera på att de stöd som finns kommer till dem som de är avsedda för så snabbt möjligt, fru talman. Ministern lyfter här fram frågan om risker för fusk och brottslighet. Sådant ska givetvis alltid stävjas oavsett vad det handlar om. Men vi vill där lägga betoningen på mer omfattande efterkontroller i stället för som en massa administration vid ansökningsförfarandet. Vi har här kunnat konstatera att det är viktigt att pengarna kommer ut till företag för att undvika konkurser och uppsägningar. Byråkrati får inte förhindra att vi räddar jobb och företag. Vi har också lagt fram förslag om en räcka åtgärder och straffskärpningar i hanterandet av detta. Om ministern inte har varit påläst eller uppdaterad på det kan han få hela den uppräkningen här. Det gäller ett antal straffskärpningar och införanden av nya brottsrubriceringar vad gäller hanteringen av detta. Låt oss inte komma bort från kärnfrågan. Det överskuggande måste fortfarande vara att det beslutade stödet ska ut så snabbt som möjligt till det och till dem som det är avsett för. Annars skulle vi inte ha fattat beslut om det till att börja med. Här talas om att vi vill ta partipolitiska poäng för detta. Jag kan bara konstatera att det inte är något som vi har hittat på. Det är någonting som vi får oss till livs när vi är ute och träffar företag digitalt och på annat sätt har kontakt med dem. Om vi inte är överens om att det stöd vi har beslutat om ska ut har vi problem. Det är som organisationen vd konstaterar om de havererade krisstöden till företag i . ”Från regeringens sida har man slängt ut stora ambitioner i samband med presskonferenserna. Men när man tittar på utfallet så är det ofta bara smulor kvar, säger vd .” Han ifrågasätter om regeringen över huvud taget vill betala ut alla stödpengar. ”Frågan är om regeringen har haft den fulla ambitionen att få ut de här pengarna. Då hade man sannolikt instruerat myndigheterna att arbeta på ett annorlunda sätt.” Min vädjan och min fråga kvarstår. Kommer regeringen att instruera myndigheterna att arbeta på ett annorlunda sätt, eller kommer man att sitta passivt vid sidan av? Det skulle jag vilja ha svar på, fru talman. 15 Näringsminister (S): Jag har alltid i mitt politiska engagemang varit övertygad om att de allra flesta, även politiska motståndare, vill väl. Så är det också i det här fallet. Jag betvivlar inte engagemanget. Det är snarare ett faktum att vi i nästan alla dessa åtgärder har varit överens. I ett avseende skilde det. Det var när föreslog att man skulle ha allmänna stöd på 100 miljarder oavsett hur mycket företag drabbades av krisen. Där var vi inte överens. Men har tack och lov också ändrat sig. De vill precis som vi rikta stöden till dem som behöver dem och som drabbas av krisen. Det är , till skillnad , väldigt många företag i servicesektorn, besöksnäringen, kultursfären, resebranschen med mera som är hårdast drabbade. Det kanske ska vara så i det demokratiska samtalet att oppositionen tycker att det alltid går för långsamt. Men vi är väl medvetna om att det brukar ta betydligt att ta fram lagar och betydligt att ta fram budgetar. Vi jobbar nog snabbare som regering än vad någon annan regering har gjort. Nej, jag är den första att skriva under på att man med den snabba utvecklingen av en pandemi och dess effekter – inte bara på vårt land utan även globalt – skulle önska att vi kunde jobba ännu snabbare. Men vi har ju de processer vi har; vi har den lagstiftningsprocess vi har, och vi har de förhållanden mellan regeringen och myndigheterna vi har. Kommer vi att göra ytterligare saker? Ja, jag utesluter inte att vi kommer att göra förändringar i stöden allteftersom utvecklingen av pandemin fortlöper. Men vi gör också vårt yttersta, tillsammans med myndigheterna, för att klara av att stötta företagen så snabbt det bara går. En del av detta äger vi inte själva, och det vet också. En hel del av dessa stöd måste godkännas av Europeiska unionen innan man kan gå vidare, och så hade det varit oavsett regering eftersom är medlem av Europeiska unionen. Med det sagt ska vi göra vårt yttersta för att se till att stötta jobb och företagande. Jag hör också kritiken från företagare, även i direkta samtal, om att det inte har varit tillräckligt och att man gärna skulle vilja ha mer. Jag har full förståelse för det i den här svåra tiden, men likväl måste vi se att det betalades ut tiotals och åter tiotals miljarder av skattebetalarnas pengar för att just stötta svenska företag och svenska jobb. Vi ser också att effekten när det gäller företagen är att antalet konkurser sjönk 2020 jämfört med – även om det ser olika ut i olika branscher, vilket jag är den första att skriva under på. Hur ser det då ut ? Ja, var helt säker på att det skulle bli ännu värre 2021. Vi måste göra vårt yttersta för att det inte ska bli så. Har vi alldeles för många arbetslösa? Ja, absolut! Vi har 100 000 arbetslösa, och väldigt många har dessutom blivit arbetslösa i branscher som brukar fungera som ingångsjobb för unga och nyanlända. Det är klart att vi ska fortsätta göra vårt bästa för att stötta företagen och få ut stöden när väl har beslutat om dem. Därefter behöver vi också göra vårt yttersta tillsammans med företagen för att återstarta landet, för med all respekt: Vi ska göra vårt yttersta för att stötta företagen, men i längden är det inte stöd som kommer att rädda dagen utan att vi kan få igång verksamheten när vi har en vaccinerad befolkning. 16 (M): Med all respekt för ministerns standardanförande oavsett fråga: Det finns mycket att kommentera här. Bland annat har vi fått tvinga regeringen till förslagen när det gäller av det som regeringen har föreslagit. Vi har ju skaffat en majoritet i riksdag för att driva igenom sådant som regeringen sedan, i princip skrikande, har fått genomföra i efterhand. Det är det ena man skulle kunna säga. Det andra gäller detta att det har gått väldigt snabbt. Nej, vi fattade beslut om möjligheten till nya pandemilagar . Det dröjde till i början av det här året innan den kom på plats. Jag tror att man ska vara medveten om det, fru talman. Som om det inte räckte kan vi konstatera att det tydligen kom som en chock för statsministern att det skulle kunna komma en andra våg. Det var vad han sa till . Jag åberopar inte någon lysande spåkula hos oss moderater, men jag kan säga att han helt enkelt hade kunnat läsa vårt budgetförslag för att se att det nog fanns en väldigt stor risk för en andra våg. Det gällde dessutom inte bara vårt budgetförslag, utan det var väl en stor risk som även omvärlden räknade med. Jag skulle också vilja kommentera och att myndigheten nu anställer 400 nya handläggare. Det är ju bara tråkigt att det nu ska ta kanske uppemot , eller åtminstone , från det att regeringen har klargjort åtgärden innan man får stödet, trots att man – som ministern sa – kunde få korttidsstöd . Det är helt oacceptabelt, och det är ohållbart. Återigen, vi behöver vara överens om att det vi har beslutat om, oavsett vem som har föreslagit vad, ska komma företagen till del. Jag skulle vilja avsluta med att citera en restaurangföretagare hemma i . Han säger: Småföretagare har inte en admintjänst, utan där sitter vd:n själv med ansökningarna. Så är det. Ni behöver skärpa er och styra upp era myndigheter, ! 17 Näringsminister (S): Frågan handlar om en diskussion som vi har haft vid ett antal tillfällen eftersom detta är viktiga frågor. Det handlar om stöden, och just nu framför allt om stöden till restauranger – och till hotell, ska jag säga, för även där är situationen väldigt svår. Som någon sa här tidigare är detta på riktigt, och därför blir det naturligtvis också det vi jobbar med. Att man inte kan ställa samma fråga och få olika svar i ett läge där vi gör vårt yttersta för att se till att stötta våra företag – och där vi jobbar så snabbt som någon regering kan göra inom de ramar som alla regeringar har att förhålla sig till – tror jag att även egentligen förstår, även om det inte är hans roll att hylla regeringen. Det förstår jag också. Vi är i ett väldigt besvärligt läge. Det är svårt för landet, förstås, och jag tror att det är svårt för vår befolkning. I likhet med människorna i många andra länder skulle man mer än gärna gå tillbaka till en normal situation. Där är vi inte . Vår förhoppning är att vi ska kunna komma dit med vaccinering, men kommer vi att behöva behålla ett antal restriktioner för att se till att stävja smittan och rädda människoliv. har vi, precis som jag sa tidigare, lagt fram förslag som är behandlade eller på väg att bli behandlade av . De handlar om att utöka de stödprogram som vi har använt under hela pandemin – korttidspermitteringar, omställningsstöd, omsättningsstöd med mera. Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att få ut dem. Det finns ingen som har något annat intresse än att de här pengarna ska gå ut till de företag som både har rätt till dem och som behöver dem i ett väldigt desperat läge. Men jag tror också att följande är oerhört viktigt: När vi använder så oerhört mycket av våra gemensamma skattepengar har svenska folket rätt att förvänta sig att pengarna faktiskt går till dem som ska ha dem. De ska inte hamna i fickan på lurendrejare eller, för den delen, organiserad brottslighet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2020/21:350 om säkerhetsbrister vid Sis ungdomshem 18 Socialminister (S): har frågat mig om jag är beredd att verka för att ansvaret för den slutna ungdomsvården överförs till Kriminalvården och om jag anser att det är lämpligt att personer som är dömda till sluten ungdomsvård för allvarlig brottslighet är placerade på samma institutioner som ungdomar som har placerats av enligt LVU samt vilka beslut avseende detta jag är beredd att fatta. I har vi en lång tradition av att inte döma personer till fängelse. Den slutna ungdomsvården ska förstärkas och förbättras. På de särskilda ungdomshemmen finns redan behandlingsmetoder och behandlingsprogram som är särskilt anpassade för unga, och det finns även en väl fungerande skolverksamhet. Jag, liksom , finner det olämpligt att unga som dömts till sluten ungdomsvård ska vistas på samma avdelning som omhändertagna ungdomar enligt LVU. Regeringens bedömning är att en separation mellan LVU- och LSU-ungdomar ger ökade möjligheter till en säkerhetsnivå som är anpassad för respektive placeringsgrund och leder till ökad trygghet för både ungdomar och personal. Mot bakgrund av detta gav regeringen , Sis, i uppdrag att planera för inrättande av differentierade säkerhetsklasser inom myndighetens särskilda ungdomshem och att vidta säkerhetshöjande insatser vid de avdelningar där dömda högriskungdomar vårdas. Som en konsekvens av regeringsuppdraget fattade Sis generaldirektör ett beslut om att LSU- och LVU-avdelningar ska delas upp inom hela Sis samt att ungdomshemmen i och i ska få högre nivå på säkerheten än vad som tidigare funnits på Sis. Det säkerhetshöjande arbetet på Sis har således påbörjats, och vi kommer att nogsamt följa detta arbete. Säkerheten inom Sis är oerhört viktig. Det våldskapital som vi ser i samhället och bland vissa gängkriminella ungdomar såg vi inte för 10–. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av regelverket kring den slutna ungdomsvården. Vårdtiderna ska motsvara brottslighetens allvar, och möjligheterna till stöd- och kontrollåtgärder efter frigivningen från ungdomshemmen behöver förbättras. Återfallsfrekvensen ska minska, och miljön på de särskilda ungdomshemmen ska vara trygg och säker för såväl ungdomar som personal. 19 (M): Jag vill först tacka statsrådet för svaret. Den här interpellationen föranleddes av ytterligare en rymning från den slutna ungdomsvården. var det i mitt hemlän . rymde en ung man från Sundbo ungdomshem utanför . Enligt uppgifter i medierna är den aktuella personen dömd till sluten ungdomsvård för två fall av mordförsök, och detta ska dessutom ha varit den tredje gången personen rymde. Det här exemplet kan möjligtvis avvisas med att det är anekdotiskt. Politiska beslut bör rimligtvis inte grundas på anekdoter. Men dessvärre sätter detta exempel tydligt fingret på den problematik som och den slutna ungdomsvården står inför. Det man ska ha klart för sig när man talar om den slutna ungdomsvården är att det handlar om personer som har blivit dömda för mycket allvarliga brott. Det handlar om rån, grov misshandel och våldtäkter. I vissa fall är det mord eller mordförsök. De som avtjänar påföljden sluten ungdomsvård var förvisso minderåriga när brottet begicks, men bland dem som är placerade av för att avtjäna denna påföljd har två tredjedelar hunnit fylla 18 och är myndiga. Att bli dömd till sluten ungdomsvård är naturligtvis ett straff för den enskilde. Men det är också en möjlighet. Det är en möjlighet att klippa banden till kriminaliteten på hemmaplan, att slutföra sin skolgång och att bli fri från droger.