prot · H80983 · 2021-02-24 00:00:00 — Relationen mellan världens stormakter blir alltmer konfrontativ, något som försämrar förutsättningarna för internationellt samarbete, detta i när samarbete över landsgränserna behövs mer än kanske . Därför är vårt EU-medlemskap så viktigt. Trots otaliga kriser, problem och utmaningar har Europasamarbetet stått pall. Det fungerar verkligen inte perfekt alla gånger, och är inte sena med att påpeka det. Men det fungerar trots allt och är faktiskt en mycket viktig del av vår utrikespolitiska arena. Vi är mitt uppe i en pandemi, och jag vet att det har diskuterats vaccin här . Jag kommer precis från ett öppet samråd i där vi också talade om det. Visst ser vi ljuset i tunneln, men vi har långt kvar och står inför många stora uppoffringar här och . Men även under omdanande kriser måste vi våga blicka framåt. har inte råd att ställa sig vid sidan av spelplanen när spelplanen förändras och nya frågor ska besvaras. Detta gäller särskilt Europasamarbetet, där vi står inför stora utmaningar. Det handlar till exempel om det gemensamma försvars- och säkerhetssamarbetet, klimatarbetet och migrationen. kan och bör spela en viktig roll i utveckling. Det har tidigare regeringar visat. Men då krävs tre saker: insikt om vad som ska göras, en förmåga att prioritera och handlingskraft att få något gjort. Om ska ha en möjlighet att påverka EU krävs en tydlig och välbalanserad svensk agenda. Det finns de som vill ha ett smalare EU och de som vill att EU ska vara så stort som möjligt. Men det är fel. EU ska vara relevant och göra rätt saker, varken mer eller mindre. Jag vill lyfta fram fyra saker som jag tror är avgörande för att EU-politiken ska vara relevant. För det första: jobb, frihandel och konkurrenskraft. Coronapandemin riskerar att underblåsa trenden att tappar ekonomisk styrka gentemot andra delar av världen, inte minst . Om EU på allvar ska bli en ledande kraft i världen måste vi få fart på vår ekonomi. Ett starkt byggs av arbete, entreprenörskap, forskning och innovation, inte EU-skatter och bidrag. Vi behöver mer handel och mer inre marknad. De som propagerar för ökad slutenhet och protektionism drar helt fel slutsatser av den pågående krisen. Om de tillåts sätta agendan riskerar vi att motarbeta det som har varit så framgångsrikt för och – och för världsekonomin i stort. Tvärtom måste Europasamarbetet användas mer för att förbättra grundförutsättningarna för jobb och tillväxt. För det andra: miljö- och klimatsamarbete. har en unik möjlighet att bli gröna kraft, och EU måste gå före och leda teknikutvecklingen. Medlemsstaterna med de högsta utsläppen behöver tydliga incitament och krav på att ta tag i sina utsläpp. EU kan och ska göra mer och inte minst visa att det går att kombinera minskade utsläpp med ekonomisk tillväxt. Politiken behöver vara genomtänkt. Ideologiska skygglappar ska inte styra valet av energislag, utan de mest kostnadseffektiva åtgärderna ska prioriteras. För det tredje: en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s medlemsländer kan inte försvara på egen hand. Den för säkerhet så avgörande transatlantiska länken behöver stärkas, ska gå längst fram för att vidareutveckla de projekt som tagits fram . Om kan få EU att tala med en röst i centrala utrikespolitiska frågor kan det göra skillnad på riktigt i omvärlden. kommer också att kunna hävda sina intressen på ett sätt vi inte kan på egen hand. För det fjärde: rättsstat. Detta var min kollega också inne på . De värderingar och principer om demokrati, rättsstat, fri rörlighet och öppenhet som byggde behöver värnas. En av våra största utmaningar är att EU och dess medlemsstater inte rakryggat stått fast vid dessa grundläggande värderingar. Länder som urvattnar vårt gemensamma lagstyre och EU:s grundläggande principer måste utmanas med den nya rättstatsmekanismen för konditionalitet som äntligen finns på plats. gäller det att se till att den faktiskt också används. Vi lever i en svår tid. Just därför måste vi ta fasta på alla möjligheter till ökad frihet, växande välstånd och renare miljö som finns i vårt land och i världen. En del av svaret finns i EU. är i ett läge där en stark svensk röst kanske är viktigare . Vi vet vad vi vill, både i och i . 189 (M): Den första meningen i EU:s första säkerhetsstrategi, som skrevs , löd: har varit så välmående, så säkert och så fritt som det är . I den andra säkerhetsstrategin, som skrevs , löd den första meningen i stället: Vi befinner oss i en djup existentiell kris, både inom och bortom unionens gränser. Dessa två tidsdokument speglar rätt så väl det dramatiska årtionde som och övriga världen genomgått. Olika kriser har avlöst varandra: finanskris, skuldkris, flyktingkris, handelskris och coronakris. Pandemin är den största kris som världen genomgår på global nivå sedan slut. Allt är dock inte nattsvart. Ljuset i tunneln är som sagt vaccinerna. De har genom ett enormt arbete, kreativitet och innovationer tagits fram . Normalt tar en sådan process . Vaccinerna gör skillnad. De bedöms enligt vissa studier kunna rädda upp till 150 miljoner människoliv. Det råder ingen tvekan om att pandemin kommer att vara en viktig katalysator för teknisk, social och geopolitisk förändring, och vi har nog bara sett början. tillträde som president inger hopp för dem av oss som tror att världen blir bättre när och samarbetar. Det behövs nu en gemensam transatlantisk agenda för global samverkan, och jag ser tre områden som extra viktiga. För det första behöver vi utveckla gemensamma strategier för att ta oss an de geopolitiska utmaningarna från och . För det andra behöver vi ett fördjupat samarbete kopplat till nya teknologier såsom AI, digitalisering, 5G och cyber. Förslaget att inrätta ett gemensamt handels- och teknologiråd mellan och skulle kunna föra denna fråga framåt. För det tredje behöver vi ett ett mycket djupare samarbete över kopplat till klimatfrågan. återinträde i skapar nya möjligheter för det. Nato är det starkaste uttrycket för den transatlantiska länken. Det är det enda forum där nordamerikaner och européer träffas för att bemöta och ta sig an olika säkerhetsutmaningar. Det är också Nato som utgör ryggraden i den europeiska säkerhetsstrukturen, som återkommande utmanar genom att med militärt våld försöka flytta de europeiska gränserna. President har tydligt deklarerat att han kommer att satsa på Nato. Beskedet på den säkerhetspolitiska konferensen i nu att inte kommer att ta hem trupper från är ett positivt tecken. Även satsar på att vidareutveckla sin relation med Nato. Det framhåller man i samband med den översyn man nu gör på utrikes- och försvarsområdet som kommer att presenteras . bidrar också till stabilitet och säkerhet i genom att ta ansvar för en av Natos stridsgrupper i och snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force. Efter utträde ur EU ligger av de samlade försvarsutgifterna i det euroatlantiska området inom Nato men utanför EU. Efter att britterna lämnade EU har vi förlorat viktig säkerhets- och försvarspolitisk kompetens inom EU. Det är allvarligt för EU i allmänhet och i synnerhet, framför allt eftersom det tyvärr blev ett avtalslöst brexit när det kom till säkerhets‑, utrikes- och försvarspolitiken. har därmed förlorat sin viktigaste allierade inom EU på detta område som vår viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform tyvärr har blivit försvagad. Allt detta kommer att få konsekvenser för säkerhetspolitiska vägval. linje är tydlig. Vi vill se ett svenskt Natomedlemskap. Då skulle vi få tillgång till ett samarbete med bindande försvarsförpliktelser och ingå i Natos gemensamma försvarsplanering. Därmed skulle vi inte längre behöva hoppas, tro eller önska att vi får hjälp av andra Natomedlemmar vid ett väpnat angrepp, utan vi skulle faktiskt veta det. Det skulle också skapa en helt annan stabilitet och trygghet än den spindelväv av internationellt försvarssamarbete som har byggts upp av denna regering . För har det aldrig funnits något motsatsförhållande mellan att verka för ett svenskt Natomedlemskap och att fördjupa EU:s säkerhets- och försvarssamarbete. Vi vill både och, till skillnad från regeringen, som jag ibland upplever vill varken eller. Det har föreslagits att EU bör utvecklas till en gemensam försvarsunion , som en europeisk pelare inom Nato. Regeringen är emot detta, sannolikt eftersom det påverkar den militära alliansfriheten. Vi moderater är dock öppna för det om det både stärker Nato och kan vidareutveckla EU:s försvarssamarbete. behöver nu en tydlig agenda för vad vi vill åstadkomma med EU:s försvarssamarbete. Detta är extra angeläget , fru talman, när man har påbörjat ett arbete med att ta fram en strategisk kompass för de hot, risker och sårbarheter som föreligger när det gäller säkerhet men också för den ambitionsnivå som EU ska ha på detta område . 190 (S) replik: i debatten har vi hört moderata företrädare framföra önskemål om att regeringen ska bjuda in till samtal om den säkerhetspolitiska linjen. Jag förutsätter att står bakom det moderata kravet. Han har ju själv varit med och drivit fram det majoritetsbeslut som fattades här i om så kallad Nato-option. är det inte min uppgift att bjuda in till sådana samtal, men jag är oändligt nyfiken av mig till min natur och som person. Därför är mina frågor till : Om det skulle bli så att regeringen bjuder in till sådana samtal, kommer att komma? Kommer att stanna? Och kommer i så fall att hålla de överenskommelser som sluts? 191 (M) replik: Tack, , för frågan! Ja, det är klart. Vi efterfrågar breda politiska överläggningar kopplade till säkerhetspolitiska linje. Jag tycker att den bör innehålla tre komponenter: Vi måste vi förhålla oss till hur brexit och solidaritetsförklaringen påverkas när britterna har lämnat EU. Det tycker jag förtjänar en diskussion. Jag tycker att vi behöver ha en diskussion kopplat till en Nato-option i ljuset av de parlamentariska realiteter som finns här. Och så vore det rimligt att vi har en diskussion kopplat till hur det svensk-finska operativa försvarssamarbetet bortom fredstida förhållanden faktiskt påverkar den säkerhetspolitiska linjen. Ja, vi kommer att komma. Det vi förväntar oss är att man har ett seriöst intentionsdjup och att man bjuder in alla åtta berörda partier i riksdag. Vi jobbar med den ordningen att vi vill ha breda lösningar, och då tycker vi att det är rimligt att alla partier bjuds in till överläggningar. Detta kanske jag kan förvänta mig av regeringen i ett första steg. 192 (S) replik: Som sagt: Det är inte min uppgift att bjuda in till samtal, men jag är oändligt nyfiken. Jag är också något tvivlande. säger att de självfallet kommer att komma. Ja, det kan jag tro på. Han säger att de kommer att delta. Möjligen, skulle jag säga. När det gäller att hålla avtal är det tyvärr så att listan över samtal och avtal som har ingåtts avskräcker. Höghastighetstågbanor, där det dessutom var alliansregeringen själva som bjöd in: hoppade av. Bostadssamtalen 2016: hoppade av. Försvarsberedningen, där jag själv satt, dock inte : hoppade av. Gängsamtalen: hoppade av. Så fortsätter det. Är detta trovärdigt, ? 193 (M) replik: Ja, varför inte ta den här diskussionen lite närmare vårt eget politikområde? Vi satt ju båda med i försvarsförhandlingarna och vet att det var försvarsministern som avbröt förhandlingarna kopplat till en försvarsöverenskommelse , utan att han hade stöd i för sitt förslag. Det var inte så att vi hoppade av när det pågick. Vi var mycket uthålliga, vågar jag påstå, för försvarsförhandlingarna ledde över huvud taget inte framåt. Vi har lyckats hitta vissa breda lösningar kopplade till försvarspolitiken, och vi är eniga i flera avseenden. Det civila försvaret har vi ställt oss bakom. Vi står bakom den krigsorganisation och den grundorganisation som regeringen har presenterat. Vi har verkligen ansträngt oss för att hitta breda lösningar inom säkerhets- och försvarspolitiken. Det är ett ansvar. Vi kommer inte att flytta målstolparna om ni vill gå oss till mötes så att vi kan hitta breda överenskommelser, . Jag ser fram emot en inbjudan från regeringen. Jag hoppas att det var en förhandsindikation som gav . 194 (M): – våra närmaste grannar och broderfolk, kulturellt och historiskt väl förankrade i varandra. Världens mest integrerade region vill vi vara. Tyvärr har pandemin skapat helt nya förutsättningar för vårt nordiska samarbete. Det nordiska samarbetet är starkt, vill jag fortfarande påstå. Sedan trädde i kraft har vi ständigt arbetat för att utveckla våra nära band. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden är kanske det som för våra invånare tydligast visar hur vi har vuxit tillsammans. Den gemensamma arbetsmarknaden har tjänat oss väl. , och är exempel på områden där landgränserna vanligtvis känns närmast utsuddade. Vi bor i ett land och arbetar i ett annat, och vi handlar och semestrar hos varandra. är en av absolut viktigaste handelspartner. Vi är beroende av varandra, ett beroende som i en annars osäker värld känns tryggt och förutsägbart. Men, fru talman, pandemin har dramatiskt ändrat detta. Gränserna har stängts, många kommer inte till sin arbetsplats, näringslivet i gränsområden lider och människor blir arbetslösa. Tonläget mellan grannländerna har blivit hårdare och exkluderande. Under pandemin har det visat sig att det nordiska samarbetet, som har känts så naturligt att vi tidigare inte ens har funderat på det, behöver vårdas och utvecklas. När stängde sina gränser för svenska arbetspendlare blev livet för mer än 6 000 svenskar mycket svårt. Med ens står man utan möjlighet att ta sig till sitt arbete, inkomsten försvinner och man hamnar utanför de stödsystem som erbjuder dem som drabbats ekonomiskt av pandemin. Svaren vi får när vi tar upp den ohållbara situation som detta skapat är att utifrån de regelverk som finns kan inget göras för att underlätta för alla människor som drabbats. är summan av oss som bor här. Om vi vill vara världens mest integrerade region måste vi se till att vi även i svåra tider kan upprätthålla vårt goda samarbete. Från det att trädde i kraft har mycket positivt hänt. Vi har tagit tag i gränshinder, och vi har utvecklat nära samarbeten som gör det möjligt att bo, arbeta och studera i våra nordiska länder och resa mellan dem. Men det nordiska samarbetet var inte rustat för en global pandemi. Detta har blivit sorgligt tydligt . Förtroendet för vår gemensamma arbetsmarknad är hotat. Tonläget grannar emellan är inte längre välkomnande, utan exkluderande. Det nordiska samarbetet är ingen naturlag, utan det måste vårdas och utvecklas. Därför, fru talman, anser jag att det nu är dags för regeringen att ta initiativ till ett uppdaterat avtal mellan oss nordiska grannar – broderfolken – som tar höjd för hur vi vårdar samarbetet även när vi hamnar i nästa globala kris. 195 (SD): Jag tänkte använda mina minuter till att säga några ord om jämställdhet, något som inget av världens länder faktiskt har lyckats uppnå. Flera ledamöter har tidigare belyst det faktum som jag nu ska ta upp, men det tål att upprepas om och om igen. Vi firar åtminstone här hos oss att det är kvinnor i hade lika rösträtt och kunde avlägga sin viktiga röst i valet. Därmed kunde även vi kvinnor påverka den parlamentariska sammansättningen och den politiska inriktningen. Vi kan dock aldrig ta denna rätt för given. Dessa känns på ett sätt som en väldigt , och kan den anses som kort i mänsklighetens historia i stort. Deklarationen som regeringen har presenterat i dagens debatt gör gällande att vårt lilla lands feministiska regering även driver en feministisk utrikespolitik för kvinnors och flickors rättigheter och att flera andra länder har följt . Enligt regeringen har också tagit på sig en ledande roll i den globala koalitionen för ekonomisk jämställdhet. Den positiva hållningen gläder mig. Det är fantastiskt om vårt lilla land har förmågan att påverka världens övriga länder åt rätt håll, med vårt västerländska mått mätt, nämligen att stärka kvinnors ställning. Men jag kan inte låta bli att också fundera kring frågan. Jag och och ministern och regeringen ser lite olika på hur jämställdhet mellan könen ska uppnås. Till skillnad från regeringen kan jag inte se någon nytta med idén om kvotering. Det är en idé som enligt får direkt motsatt effekt och riskerar att viktig och relevant kompetens förloras. Enligt mig uppnås jämställdhet först när vi har samma möjligheter, oavsett kön. har tagit på sig ledartröjan för att förmå den övriga världens länder att följa i våra kloka fotspår. Det är en fin tanke. Jag undrar bara hur detta ska gå till vad gäller diktaturer och förtryckandet av kvinnor och flickor och att man inte har respekt för de mänskliga rättigheterna. Hur ska vår feministiska regerings kvoteringsidéer hjälpa kvinnor och flickor i världen? Det är också alarmerande att med sin ledartröja just nu befinner sig i en tillbakagång där jämställdheten allvarligt utmanas. Inte nog med att förtrycket följs med förskräckelse i andra länder. Regeringen ser också till att förtrycket av kvinnor breder ut sig även i . Demokrati, kvinnors rättigheter och yttrandefrihet är inga självklarheter. Låt oss inte glömma det. Låt oss inte heller glömma det viktiga faktum att vårt viktiga jämställdhetsarbete måste vårdas av förtroendevalda och av folket, både nationellt och internationellt. Låt oss fortsätta stå upp för lika rättigheter. 196 (KD): Det är bra att regeringen konstaterar: ”Länderna på västra är en viktig del av EU:s närområde.” är det lite svårt att förstå vad regeringen menar med detta, då den utrikespolitiska deklarationen inte säger mer än just detta. Den tidigare regeringen i tecknade ett handels- och utvecklingsavtal med Kosovo och i syfte att förbättra relationerna mellan dessa länder. Det är bra, då fred alltid utvecklas via handel och just relationer. Det är dock förvånande att och EU intar en så passiv roll i detta arbete. Vi bör göra mer för att stärka freden på . Jag har tidigare lyft fram behovet av att även Kosovo får samma visumfrihet som övriga länder på . Vi bör också arbeta aktivt för att utveckla det civila samhället och näringslivet på hela . Om inte vi i väst är med och stöder denna utveckling i demokratisk riktning finns det en risk att de totalitära regimerna i och utökar sitt inflytande i området. och EU visar att frihandel är ett bra sätt att skapa en långsiktigt varaktig fred. Jag hoppas därför att vi i tillsammans med EU ska göra mer för att länderna på ska komma närmare EU samt att vi ytterligare förbättrar förutsättningarna för handel, studentutbyten och kontakter mellan olika delar av civilsamhället. Fred och frihet är alltid värda att kämpa för. Vi bör därför göra mer för att stärka freden på , vilket leder till att alla länder kan erkänna varandras suveränitet. Jag vill också säga att jag till fullo delar den oro och sorg som moderaten gav uttryck för avseende den nuvarande situationen i . Vi kan alla bättre. Vi kan alla göra mer. är en gemensam arbetsmarknad och också en gemensam hembygd. Med detta önskar jag att vi gör mer för att skapa fred och frihet på och att vi faktiskt gör mer för att vi i ska komma tillbaka till det som de flesta av oss upplever som en mer naturlig relation mellan våra länder. Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som ersättare i riksdagsstyrelsen. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:475 Interpellation 2020/21:475 Slutförvaret i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Per (MP) Interpellation 2020/21:493 Interpellation 2020/21:493 Kortare straff för brottslingar som förlorar jobbet av (KD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2020/21:499 Interpellation 2020/21:499 Skyddad skog av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Interpellationen besvaras gemensamt tillsammans med interpellation 463. Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Per (MP) § 5 Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM76 Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: Främja öppenhet, styrka och resiliens COM(2021) 32 till finansutskottet 2020/21:FPM77 Med förenade krafter mot covid‑19 COM(2021) 35 till socialutskottet § 6 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utbildningsutskottet: RiR 2021:1 Riktade utbyggnadsuppdrag till universitet och högskolor – regeringens styrning genom utformning och uppföljning § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:89 till socialutskottet 2020/21:93 till finansutskottet 2020/21:RB1 och RB2 till finansutskottet 2020/21:Europol1 till justitieutskottet 2020/21:NL1, NSÖ1, PN1, RAR1, RR1, RS1 och VPN1 till COM(2021) 54 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 71 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:FiU43 Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset 2020/21:SkU16 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet 2020/21:SkU17 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt 2020/21:SfU13 Socialavgifter 2020/21:SfU14 Medborgarskap 2020/21:KrU3 Radio och tv i allmänhetens tjänst 2020/21:UbU8 Studiestöd 2020/21:NU13 Handelspolitik 2020/21:NU14 Regional utvecklingspolitik § 9 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2020/21:1935 Opartiska medicinska bedömningar för försäkringstagare av (M) till statsrådet (MP) 2020/21:1936 Djurskydd för renar av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1937 EU:s gemensamma jordbrukspolitik och biologisk mångfald av (L) till statsrådet (S) 2020/21:1938 Vaccinering och riskgrupper av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1939 Styrning av av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1940 Läget för demokratin i av (M) till utrikesminister (S) 2020/21:1941 Problem för äldre i det digitala samhället av (S) till statsrådet (S) 2020/21:1942 Bottentrålning av (M) till statsrådet (S) 2020/21:1943 Äldres psykiska ohälsa av (M) till socialminister (S) 2020/21:1944 Beredskap för bränder i elbilar av (M) till statsrådet (S) § 10 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2020/21:1801 De mest utsatta barnens rätt av (SD) till statsrådet (MP) 2020/21:1811 Genusteori inom högre utbildning av (SD) till statsrådet (S) 2020/21:1867 Fusk och självgranskningar hos studieförbund av i (SD) till utbildningsminister (S) § 11 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 1 anf. 61 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 1 anf. 122 (delvis), av ålderspresidenten därefter till och med § 1 anf. 176 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (S) 3 HANS (M) replik 4 Utrikesminister (S) replik 5 HANS (M) replik 6 Utrikesminister (S) replik 7 (SD) replik 8 Utrikesminister (S) replik 9 (SD) replik 10 Utrikesminister (S) replik 11 (C) replik 12 Utrikesminister (S) replik 13 (C) replik 14 Utrikesminister (S) replik 15 (V) replik 16 Utrikesminister (S) replik 17 (V) replik 18 Utrikesminister (S) replik 19 (KD) replik 20 Utrikesminister (S) replik 21 (KD) replik 22 Utrikesminister (S) replik