prot · H80969 · 2021-01-22 00:00:00 — Vi behöver höja kompetensen, skärpa lagstiftningen och utveckla verktygen för polisen men också samarbeta mer internationellt, för det här är en brottslighet som har vuxit och som vi måste trycka tillbaka. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2020/21:248 om brott som inte leder till straff 64 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att brott som utländska aktörer gjort sig skyldiga till inte läggs ned av åklagare. Frågan är ställd i relation till enskilda fall som har uppmärksammats i medier. Hanteringen av enskilda fall är en fråga för myndigheterna. Det är inte något som jag som statsråd ska bedöma eller uttala mig om. I gäller principen om en absolut förundersökningsplikt, vilket innebär att en förundersökning ska inledas så snart det finns anledning att anta att ett brott har begåtts. En åklagare är dessutom skyldig att väcka åtal om han eller hon bedömer att åtalet kommer att leda till en fällande dom. Dessa principer är välgrundade och viktiga. Det är således en självklar utgångspunkt att misstänkta brott ska utredas. Det är en lika rimlig utgångspunkt att åtal ska väckas när en fällande dom kan förväntas. Och detta gäller oavsett var den misstänkte är medborgare. måste det finnas utrymme för lämpliga prioriteringar, inte minst för att rättsväsendets resurser ska koncentreras till de uppgifter som är mest angelägna och gör störst nytta. I vissa undantagsfall får därför en förundersökning läggas ned. Så är fallet till exempel om en fortsatt utredning skulle kräva kostnader som inte står i rimligt förhållande till sakens betydelse och det dessutom kan antas att brottets straffvärde inte överstiger fängelse . Syftet är bland annat att utredningar om mindre allvarlig brottlighet ska kunna läggas ned när det inte kan antas att rimliga insatser kommer att leda till att saken blir uppklarad och någon kan lagföras för brottet. och handlägger ett mycket stort antal trafikbrott. I syfte att handläggningen ska vara så effektiv som möjligt har koncentrerat handläggningen av vissa brott på trafikområdet till två särskilt utpekade åklagarkammare. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna. Till exempel har vi sett till att förlänga tidsgränsen för hur länge en polisman eller en tulltjänsteman kan hindra ett fordon från fortsatt färd genom att omhänderta exempelvis fordonsnycklar eller låsa fordonet. Det ger bättre möjligheter att hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen. Regeringen har också tillsatt en utredning om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg. Syftet är bland annat att skapa en ordning som med effektivare kontroller och sanktionssystem främjar brottsbekämpningen. Utredaren ska bland annat överväga om man i större utsträckning ska ersätta straffrättsliga påföljder med administrativa sanktionsavgifter. Det är viktigt att sanktionerna på yrkestrafikområdet är så effektiva som möjligt. 65 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag har haft förmånen att lyssna till ett par mycket intressanta interpellationsdebatter före den här. De visar på ett tydligt sätt att brottsligheten är annorlunda än för bara 10–. Det gäller även brottsligheten på vägarna. Det har blivit mer internationell brottslighet, och man opererar över ytan på ett helt annat sätt . I svaret till mig kunde statsrådet inte kommentera enskilda fall. Det är jag helt på det klara med. Men att vi diskuterar detta och har gjort det visar på att det finns ett systemfel. Jag började dagen med att ringa upp en av mina gamla kollegor, som har varit i allra högsta grad inblandad i ett par mycket intressanta fall. Men de kommer inte åt dem som sätter i system att runda lagstiftningen. Man begår allvarliga brott på vägarna i i form av olaglig yrkesmässig trafik. Man manipulerar färdskrivare och sådana saker. Det får inga konsekvenser. Så fort man har åkt utanför landets gränser lägger åklagarna nämligen ned ärendena, eftersom det inte anses vara värt mödan att ta tag i. En åklagare som var vid Särskilda åklagarkammaren ville prova så kallad kvarstad, det vill säga att man låter grejerna stå kvar till dess att dom har fallit. Därigenom kan de betala och göra rätt för sig. Annars säljs helt enkelt fordonet för att staten ska få in böterna. Det är oerhört viktigt att begångna brott leder till straff enligt gällande lagstiftning. Det ska gälla alla, oavsett om det är en svensk eller utländsk medborgare som gör sig skyldig till brott. Det får inte vara någon skillnad därvidlag. Men det är det i vägtrafiken . Ett av motiven för att inte kunna använda möjligheten med kvarstad är att lastbilen är deras inkomstkälla. Ja, det är den. Det är också ofta de kriminella nätverken som bedriver den typen av verksamhet. Då finns det väl all anledning att belägga lastbilen med kvarstad, eftersom den är ett brottsverktyg. Här måste man tänka till. Man måste anpassa lagstiftningen så att man verkligen kommer åt den här nya typen av kriminalitet som omgärdar oss . Det ska kosta pengar att bryta mot gällande lagstiftning. Staten ska också ta brottsverktyget. Det handlar inte om att ta bilen från en hederlig åkare som råkar ha gjort fel, utan det handlar om att ta fordonet från en kriminell som använder det som brottsverktyg. Transportstyrelsen kom med ett förslag för att komma åt det här. Men regeringen sa nej. Det skulle vara intressant att få höra orsaken till det. Min tidigare kollega konstaterar uppgivet att vi måste hitta på någonting innan alla får reda på att det är gratis att fuska i . Man kommer alltså inte åt dem som ägnar sig åt att begå brott. Norrmännen däremot är lite vassare än vi svenskar är. De hade som gick en kontroll vid och . Det som hände där är intressant. Jag återkommer till det i nästa inlägg. 66 Statsrådet (S): Tack, , för ytterligare en interpellation om ordning och reda på vägarna! Det är viktiga frågor, och vi har talat om det förut. En viktig sak som vi båda, tror jag, väntar på är den stora utredning som tittar på hur man ska få till stånd effektivare kontroll av yrkestrafik. Den ska lämna sina förslag . Det börjar alltså krypa närmare. Ett av de områden som utredningen tittar på är just en sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter. Det har visat sig på många olika områden att det är mer effektivt och enkelt att jobba med sanktionsavgifter. Det får stora följder för bolagen att få sanktionsavgifter. Jag vet inte om det täcker hela frågan. Men det är viktigt att inte låsa sig vid de verktyg som vi har utan också titta på erfarenheter från andra områden, till exempel att en växling av straffen faktiskt spelar roll för att jobba mer effektivt med den typen av beivrande av brottslig verksamhet. Jag är helt på det klara med att vi i har haft en för slapp inställning till trafikfrågor. Jag ska inte politisera för mycket, men det har varit alldeles för slappt. Man har inte tagit det på allvar. Det har lett till mer brottslig verksamhet. Och det har lett till att många svenska företag har flaggats ut till andra länder, därför att en del andra länder inte har följt svenska regler. har vi successivt skärpt det här. Vi är också en av de pådrivande krafterna i EU-systemet för att få till stånd ordentliga regler på EU-nivå så att vi kan ingripa mot brottslig verksamhet och utnyttjande av människor på det här området. Det är ett område som regeringen tar på absolut största allvar. Vi ser fram emot att utredningen ska komma med sina förslag om just effektivare kontroll av yrkestrafik. Det är några månader bort. Polisen har också fått ett nytt uppdrag på trafikområdet som jag vill informera om. I regleringsbrevet fick polisen igen ett nytt uppdrag på trafikområdet: ”ska fortsatt utveckla och förbättra arbetet för ökad regelefterlevnad i trafiken och förebygga och bekämpa brottslighet på väg.” De ska redovisa sitt uppdrag . Vi fortsätter alltså att ligga på vad gäller att ta de här frågorna på allvar. 67 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag ska försöka uttrycka mig bildligt. Det man behöver göra är att tippa ut hela verktygslådan på golvet och sedan plocka upp de verktyg som man har mest nytta av när det gäller att komma åt de brottsliga nätverken och hänga de verktygen på tavlan. Det är oerhört viktigt. Det måste vara prio ett i frågan. Jag ska komma tillbaka till norrmännen. Kontorschefen för vegvesen säger att det var fullständigt kaos på vägarna. Han har inte sett något liknande under de han har varit där. 426 tunga fordon passerade och . Man kontrollerade 65 fordonskombinationer. Av de 65 fick 35 körförbud. 49 fordon fick förelägganden. 21 förare fick böter för att köra med dåliga däck. 2 förare fick tillsammans i böter för brister när det gäller vinterdäck och kätting. En av dessa förare fick i böter samt föreläggande att byta till godkända däck. Bytet av däck kostar ytterligare . De hugger verkligen tag och pekar med hela handen: ”Ska ni köra i ska det vara ordning. Och om det inte är ordning kostar det pengar.” Så måste det vara här också. Kontorschefen säger också att om de bara hade haft fler kontrolltjänstemän hade de kunnat ta ytterligare fordon. De tog de värsta de såg. Det som är mest skrämmande är att de bilarna har rullat genom , men ingen har vidtagit någon åtgärd. När de kom till och nöp det dock till. På det sättet är det; de kriminella och de som ägnar sig åt den sortens brottslighet har inte som prio ett att följa lagstiftningen. Det ser vi gång på gång. Att det bara skulle handla om utländska aktörer är inte riktigt rätt. Bakom finns ofta svenskar som har köpt en avställd bil. Man har alla uppgifter på fordonet, sätter sig vid datorn och beställer ett registreringsnummer och registreringsbevis från ett lämpligt land, oftast eller . Sedan kommer registreringsplåt och registreringsbevis hem i en liten ask. Då är det bara att skruva fast den på bilen. På nätet har man beställt en människa, som levereras till en given plats och tar över fordonet och kör. De åker helt i skuggan, och myndigheterna kommer inte åt dem. Det händer något om polisen tar dem. Men i övrigt syns de inte. Därför är det ruggigt viktigt att få ut folk på vägen som verkligen tar tag i detta. Den bilinspektör som jag pratade med sa också att det finns ett tyskt åkeri, faktiskt med en kvinnlig åkeriägare, vars bilar de har plockat fem gånger. är kontakten mellan polisen i och det åkeriet så vanlig att man vet precis till vilket konto man ska skicka pengarna. När bilinspektören har pratat med Transportstyrelsen har han fått veta att åkeriet har varit i kontakt med polisen tidigare, vid åtta eller tio tillfällen, och varje gång har betalat i sanktionsavgift. Vi måste då fråga oss om det inte är för lite med , eftersom man uppenbarligen inte bryr sig utan fortsätter på den inslagna vägen och blir stoppad gång på gång. Vi måste fundera på om är på tok för lite. Det ska kanske vara tio gånger så mycket, så att vi får någon ordning på det här. Det måste kosta pengar när man bryter mot regelverket. Staten måste skydda de seriösa företagen och dem som är anställda där. 68 Statsrådet (S): Jag delar helt bilden att det måste kosta pengar om man bryter mot reglerna. Det är därför den här regeringen, till skillnad från tidigare regeringar, har infört sanktionsavgifter. Svensk polis måste ju ha gjort någonting rätt om man när man har gjort överträdelser har fått betala åtta tio gånger till polisens konto. Just detta åkeri har i alla fall åkt fast när svensk polis har gjort kontroller, vilket är positivt. Regeringen har skärpt beställaransvaret för internationella transporter. Vi har också infört en möjlighet att omhänderta och låsa fast fordon. Vi har gjort många delar , och vi tänker fortsätta att göra det eftersom vi har bestämt oss för att städa upp sektorn och få ordning och reda men också få säkerhet i branschen. Det handlar om sund konkurrens, sjysta villkor och god arbetsmiljö samt att bekämpa detta slags brottslighet. Jag är helt säker på att den utredning som har fått uppdraget att föreslå hur mer effektiva kontroller av yrkestrafik kan komma till stånd har vridit och vänt på alla de verktyg som finns i verktygslådan. Jag tror att de kommer att lägga dessa verktyg framför oss på bordet när utredningens förslag kommer . Jag ser fram emot att vi fortsätter diskussionen då. 69 (SD): Nyår är förbi, så man ska kanske inte ge nyårslöften . Men jag kan lova att diskussionen kommer att fortsätta. Det är förstås sant att polisen gör rätt, men de är för få. Tänk om de hade varit fler! Då hade det sett annorlunda ut. Det finns några öar i som är jätteduktiga. är en av dem, och så har vi . Jag vet att man har varit och tittat på verksamheten i . Tjänstemännen där är oerhört duktiga. De känner nästan lukten av en bil som inte är i ordning och plockar in den. Det blir napp varje gång. Det för mig in på slutklämmen av det jag tänkt prata om . Enheten i har plockat in en speditör som uppmärksammats i medierna vid ett flertal tillfällen. Det handlar om Samskip. De har tagit kontakt med Transportstyrelsen och frågat om de inte kan få sätta in pengar på ett konto där Transportstyrelsen kan hämta ut pengar varje gång företaget blir rapporterat. Det är lite lustigt. De vet alltså om att de gör fel men bryr sig inte om lagstiftningen. De vill i stället deponera pengar som myndigheten kan ta av varje gång de gör fel. Har det inte blivit något riktigt galet i hela hanteringen när en stor operatör gör på detta sätt? Det är läge att fundera över om man inte ska ta de där gånger tio! Det kommer att städa upp det här. Mycket behöver göras. Det ska vara dyrt att bryta mot regelverket. Vi måste ha ut fler som sätter stopp för detta där ute, för det försörjer också de kriminella nätverken och det elände som diskuterades i de två föregående interpellationsdebatterna. 70 Statsrådet (S): Tack, , för en interpellation om ett viktigt ämne! Vi delar mycket av problembeskrivningen. Dels delar vi beskrivningen av att det behövs effektivare verktyg för att man ska komma åt den brottsliga verksamheten så att konkurrensen blir sjyst, dels delar vi bilden av att poliserna är för få. De är för få rent generellt. Det gäller också det jag har redovisat tidigare. Rikspolischefen har en ambition att utöka antalet sådana specialister för att få ytterligare kompetens. Han vill även samverka med aktörer för att städa upp här. Jag är helt säker på att , som ännu mer än jag jobbar med dessa frågor, är sugen på att se om sanktionsavgifterna ska höjas så att det biter ännu mer när man bryter mot reglerna. Det här är frågor som vi kommer att fortsätta jobba med tills vi har städat upp sektorn och branschen. Det är viktigt för konkurrensen och åkarna och för att bekämpa kriminaliteten i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2020/21:275 om en ny nationell säkerhetsstrategi 71 Statsrådet (S): har frågat statsministern hur planeringen för regeringens arbete med den nya nationella säkerhetsstrategin ser ut. Vidare har han frågat om statsministern avser att agera för att inrätta ett nationellt säkerhetsråd som har ansvar för en ny nationell säkerhetsstrategi. Avslutningsvis har han frågat hur statsministern avser att förankra en ny nationell säkerhetsstrategi hos partier. Interpellationen har överlämnats till mig. När statsministern 2017 presenterade den nationella säkerhetsstrategin var det första gången som en svensk regering gjorde en samlad redovisning av sin syn på säkerhet i bred bemärkelse. Det , som inrättades av regeringen , har kontinuerligt följt tillämpningen och genomförandet av strategin. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en ny nationell säkerhetsstrategi. Det görs av flera skäl men framför allt på grund av att hotbilden mot har förändrats när den första strategin beslutades. Statsrådsberedningen leder och samordnar arbetet med den nya strategin, och samtliga departement bidrar, tillsammans med relevanta myndigheter, med sakkunskap. Det är ett omfattande arbete, och målsättningen är att en ny strategi ska kunna beslutas . Det är ännu för tidigt att säga vilka åtgärder som kommer att följa av den nya strategin och på vilket sätt den ska genomföras. Det finns naturligtvis ett betydande värde av ett fortsatt brett samförstånd i som främjar långsiktighet och kontinuitet i arbetet för nationella säkerhet. Det vore positivt att kunna ha det även i den här processen. 72 (M): Interpellationen var ställd till statsministern eftersom det ju är statsministern och inte inrikesministern som har det övergripande ansvaret för införandet av den nationella säkerhetsstrategin. Jag vill ändå tacka inrikesministern för svaret på interpellationen. Statsministerns statssekreterare redogjorde på Folk och Försvar för arbetet med den kommande nationella säkerhetsstrategin. Hon sa då att regeringen ska kasta nätet brett och att man ska arrangera seminarier, engagera NGO:er och tankesmedjor och till och med konsultera andra nordiska länder. Vad hon inte nämnde något om var hur man ska engagera partier i processen. Regeringen har heller inte i övrigt haft någon dialog med i syfte att förankra vare sig den nuvarande eller den kommande strategin. Det tycker jag i grunden är olyckligt och dåligt för svensk säkerhet. Vi riskerar nämligen att få en nationell säkerhetsstrategi som blir regeringens snarare än säkerhetsstrategi. Det finns en rad säkerhetsfrågor som verkligen förtjänar överläggningar över partigränserna med målet att hitta breda och långsiktiga överenskommelser. Jag vill från sida därför säga att vi tycker att det finns ett behov av att exempelvis uppdatera den svenska solidaritetsförklaringen för att kunna ta med britterna efter att de har lämnat EU. Vi har pekat på behovet av att se över och fördjupa det svensk-finska försvarssamarbetet i kris och krig men även hur en Nato-option kan införas i den svenska säkerhetspolitiska linjen. Vi ser också ett behov av att föra samtal om hur den kommande nationella säkerhetsstrategin ska utformas. har vi tyvärr fått kalla handen av regeringen när det gäller dessa frågeställningar, vilket jag tycker är beklagligt. En minoritetsregering borde ju vara intresserad av att förankra sin politik i , framför allt inom säkerhets- och försvarsområdet. Jag tolkar dock inrikesministerns svar i en positiv anda. Han säger att han söker någon form av dialog i frågan. Det välkomnar vi från oppositionen. I grunden, fru talman, tror jag att ju djupare och starkare en nationell säkerhetsstrategi är förankrad inom regeringen och med , myndigheter, näringsliv och det bredare samhället, desto större är förutsättningarna för att den ska uppnå sitt syfte. Jag tycker att det finns viktiga erfarenheter att dra av den nuvarande strategin, som enligt mig inte alls har fått det inflytande och den påverkan som ett viktigt och centralt dokument förtjänar. Jag skulle vilja ge några exempel på den bristande förankringen. För det första: Den nationella säkerhetsstrategin nämndes över huvud taget inte i den senaste regeringsförklaringen. För det andra: I utrikesdeklarationen, som lite grann är regeringens husbibel för de säkerhetspolitiska frågorna, har man inte nämnt den nationella säkerhetsstrategin . För det tredje: I Försvarsberedningens två rapporter har man heller inte nämnt den nationella säkerhetsstrategin förutom på två rader där man hanterar den. För det fjärde: Framför allt nämns inte säkerhetsstrategin i något av de regleringsbrev till viktiga säkerhetsmyndigheter som vi har i , såsom MSB, , Försvarsmakten och Säkerhetspolisen. Om inte myndigheterna får vägledning i hur de ska dimensionera sitt arbete för att leva upp till säkerhetsstrategin tror jag tyvärr inte att det kommer att bli speciellt mycket av den. Vi har ju en sådan Oxenstiernamodell i . Jag tror att det är helt uppenbart för alla och envar att den här strategin inte alls har blivit tillnärmelsevis så inflytelserik som den borde ha blivit. Bristen på förankring är en viktig orsak till det. Jag vill därför ställa två frågor till inrikesministern. För det första: Hur har regeringen följt upp införandet av den nationella säkerhetsstrategin med sina myndigheter? För det andra: Avser regeringen nu att bjuda in till partisamtal för att förankra utformningen av den kommande strategin? 73 Statsrådet (S): när vi ska uppdatera den nationella säkerhetsstrategin är det otroligt viktigt att det finns ett gediget underlag. Vi är egentligen i den fasen , och det har skrivits om det en del i medier. Det har ifrågasatts varför viktiga myndigheter nu uppdaterar lägesbilder utifrån ett brett säkerhetspolitiskt perspektiv. Jag tycker att det är helt naturligt att vi tar in den sakkunskap som våra myndigheter har för att lägga basen för en ny nationell säkerhetsstrategi. Redan i den första nationella säkerhetsstrategin sa vi att vi skulle uppdatera detta löpande . Det sker alltså av den anledningen. Detta är en diskussion som inte minst har varit med om att lyfta fram i den här kammaren. Den hybrida hotbilden ställer annorlunda krav på oss när vi hanterar vår säkerhet och finns i hela hotskalan, hela vägen till höjd beredskap och krig. Även i fredstida sammanhang kan man utsättas. Man kan utsättas för påverkan och insatser i som civila myndigheter måste ha beredskap att identifiera, hantera och samlat analysera. Jag tycker att det här talar för att det är viktigt att vi har en bred beskrivning av hotbilden och tar in expertkunskap när vi gör en uppdaterad nationell säkerhetsstrategi, och vi är i den fasen just . Detta har varit regeringens nationella säkerhetsstrategi. Det var så den presenterades av statsministern när vi antog den. Den skulle vara ett viktigt verktyg för regeringen i vårt arbete. förs det en diskussion om behovet av förankring och behovet av att se det långsiktiga. Man kanske inte ska skifta fokus i den nationella säkerhetsstrategin vid ett – gud förbjude – regeringsskifte eller någonting sådant. Det finns naturligtvis ett betydande värde i ett fortsatt brett samförstånd i , vilket jag tycker att vi har inte minst i mycket av Försvarsberedningens arbete kring säkerhetspolitiken. Den här strategin har haft som ambition att ha ett bredare fokus på nationell säkerhet och svenska intressen. Om är uppriktiga i sin vilja att bidra i ett sådant här strategiarbete välkomnar jag det. Jag ber att få återkomma till de frågorna lite längre fram, när vi har kommit lite längre och det också finns någonting att tala om. Just nu är vi i analysfasen, där våra expertmyndigheter lägger grunden för arbetet framöver. Det här är första gången vi har haft en nationell säkerhetsstrategi. Det är också viktigt att vi utifrån det drar slutsatser om hur detta ska utvecklas framöver. Det är därför vi gör ett väldigt stort arbete i den här frågan just . Jag tror att vi har mycket att vinna på det. Jag välkomnar engagemang i frågan och uppfattar att det finns ett ärligt uppsåt att bidra i strategiarbetet. 74 (M): Jag uppskattar det som säger. Jag har också i den nuvarande strategin identifierat betydande utvecklingsmöjligheter och utvecklingsbehov. Det är därför jag lyfter fram ett antal av de här frågorna. Jag tror att en framgångsrik nationell säkerhetsstrategi måste vara tydlig och genomförbar och att den kontinuerligt måste följas upp. säger i svaret att det viktigaste skälet till att vi behöver en ny säkerhetsstrategi är att hotbilden ser annorlunda ut. Jag är också mycket väl medveten om att vi har en väldigt föränderlig och rätt så dynamisk hotbild. Det var precis därför presenterade ett 24‑punktsprogram för att vidareutveckla våra skydd mot olika typer av hybridhot. Jag tror att det är viktigt att ligga i framkant på det här området. Men det stora problemet för den nationella säkerhetsstrategin tycker jag inte är hotbildsanalysen utan bristen på uppföljning och genomförande. Det tycker jag också har blivit tydligt under pandemin. Pandemin är ju den största kris som västvärlden genomgått sedan slut.