prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Inbjudan från oppositionen gick till så att man i ett rätt så raskt agerande tog fram detta med Nato-optionen i en utskottshantering i . På det sättet ställer man oss i en situation där man etablerar någon sorts faktum. Sedan kommer man och säger att man ska ha en dialog. Det skulle i så fall ha kunnat gå till på ett helt annat sätt. Det tycker inte vi är ett rimligt agerande. 67 (KD) replik: Först får jag konstatera att det finns en samsyn. Jag lyssnade på försvarsministerns anförande om hoten vi ser och det mycket allvarliga läget vi ser i och det oacceptabla skrammel som och står för när man har så många trupper på plats vid östra på gränsen till landet. Jag skriver också under på det trängda läge som man är i. Jag skulle vilja fråga försvarsministern. Nato kommer inte att kunna hjälpa icke-medlemmen . Är det så mycket större sannolikhet att man skulle hjälpa icke-medlemmen ? Vi är överens om och har sagt i Försvarsberedningen att ett militärt angrepp på inte kan uteslutas. Det är ingenting vi ser . Men det är någonting som kan hända . Vi ser alla de tydliga tecknen på ett försämrat säkerhetspolitiskt läge i vårt närområde. Vill försvarsministern försätta i ett liknande säkerhetspolitiskt läge som står i just nu? 68 Försvarsminister (S) replik: Vad som händer i i den händelse att konflikten går vidare tänker inte jag spekulera om. Det är nog klokast att förhålla sig på det sättet. Det finns nog många optioner om vad som kan ske åt både det ena och det andra hållet. har det sitt pris att dra igång ett regelrätt krig. Det måste också ryssarna begripa. Frågan var vad som händer i en konfliktsituation. Det är inte så att om vi skulle hamna i en kris i vår del av att inte alla är påverkade. Skulle någonting hända i skulle det ha en jätteinverkan på , , och och hela det militärstrategiska läget. Jag vill av naturliga skäl inte utveckla ett spekulativt resonemang om hur den ena och den andra skulle tänkas agera. Men om du lyssnade på mitt inledningsanförande sa jag något om scenariobaserade diskussioner som pågår i olika sammanhang och inom ramen för samarbetena. Där handlar det om att just tackla den typen av frågor. måste man fundera på vad som är rimligt att resonera om var någonstans och om det är rimligt att hålla på och spekulera om sådana saker i en riksdagsdebatt fullt offentligt eller om sådana diskussioner ska föras någon annanstans. Om man har tron att det bara skulle handla om i den händelse att det händer någonting i är man nog rätt så fel ute. Då får man nog fundera både en och två gånger innan man gör nästa inlägg. Det drabbar oss alla. Det är nog så att varje försvarsminister i varje land försöker fundera så mycket han kan på: Hur får vi ihop den största möjliga säkerheten utifrån vår geografiska belägenhet, tradition, historia och resurser? 69 (KD) replik: Min poäng var att just , medan vi har den här debatten och diskussionen, pågår det ett krig. Det har gjort det i östra . Vi ser just nu – as we speak – ett mycket förhöjt spänningsläge där ungefär 85 000 soldater finns på plats från sida. Jag konstaterade att Nato inte kommer att kunna hjälpa icke-medlemmen . Är sannolikheten så mycket större att det skulle hjälpa icke-medlemmen ? Min poäng är i likhet med utredning att ett svenskt Natomedlemskap skulle öka förutsägbarheten och tryggheten, och vi skulle kunna ha möjlighet till gemensam försvarsplanering. Det finns väldigt mycket här av tro och hopp. Man har förhoppning hit och dit. Men det är en helt annan sak att ha de gemensamma säkerhetsgarantierna. Det är den saken som min fråga gällde. Är det inte bättre att på det viset kunna ha en gemensam försvarsplanering och kunna förbereda sig med sina vänner i lugn och ro än att behöva improvisera om det värsta skulle hända? Det är det ena. Det får försvarsministern gärna utveckla sitt resonemang om. Sedan har vi den bekymmersamma situationen att bara 116 av 349 ledamöter nu står bakom den säkerhetspolitiska linjen. Det är också rubriken för tillkännagivandet att man måste tydliggöra sin säkerhetspolitiska linje. Är det inte bättre och rimligt att regeringen nu tar intryck av att det finns två tredjedelar som inte stöder detta? Är det inte rimligt att nu bjuda in till samtal och se till att man får en bred överenskommelse om vår säkerhetspolitiska linje? 70 Försvarsminister (S) replik: Bara för att ni på er sida under hastiga förhållanden arrangerar någon sorts situation i utskottshanteringen av motioner, som ställer och regeringen i en viss situation, ska det med omedelbar verkan innebära att regeringen ska gå er till mötes på den här punkten. Det handlar dessutom inte bara om en Nato-option. Det handlar om ett stegvis arbetande från er sida för att vi ska ändra den grundläggande säkerhetslinjen, det vill säga gå med i Nato. Det är vad det handlar om. Vi är inte så pass naiva att vi inte inser att det är den processen det handlar om. Vi har utrikes- och försvarsutskottets sammansatta del. Vi har båda utskotten och . Det finns inrättningar för att föra en dialog ibland annat de här frågorna. Vi kommer att återigen aktivera Försvarsberedningen när det är dags inför nästa försvarsbeslut. Att under hastiga förhållanden som ni har arrangerat börja ändra svensk säkerhetspolitisk linje kan inte vi se som acceptabelt. Men vi kommer att svara på tillkännagivandet i den formella ordning som ska ske. Du använde ordet ”improvisera”. Det är inte frågan om att improvisera. Här ska vi nu in i en process med koordinerad planering med , , , och Nato. Det är ingen improvisation. Vi har omfattande övningsverksamhet. Vi har omfattande informationsutbyte. Vi har operativ planering med . Här handlar det inte om att improvisera. Jag tycker nästan att du gör det väldigt lättsinnigt. Har du inte byggt allt det som jag talar om är det väldigt svårt att göra någonting i en krissituation oavsett vilken organisation man är med i. Det handlar egentligen om att man har en känsla för hur den praktiska verkligheten ser ut. 71 (L) replik: Tack, statsrådet, för anförandet, och tack till alla som varit med i debatten! Jag kan väl börja med att konstatera att stödet för linjen när det gäller och solidariteten med är extremt brett förankrad i riksdag, även hos oss liberaler. Jag har också en fråga om Nato, precis som många andra här har haft. Statsrådet har ju beskrivit den process som varit i utskottet som både hastig och steg för steg. Jag kan tycka att de två sakerna motsäger varandra. Sanningen är ju att detta är något som har vuxit fram . Det är inget som har hänt just i utskottsberedningen vid ett enskilt tillfälle. Man kan ju alltid hävda att vid ett enskilt möte fattades beslut på , men här är sanningen att det handlar om en position som har vuxit fram hos våra svenska partier och med mycket seriösa övervägningar. Vi liberaler har – längst av alla i – varit för ett Natomedlemskap. Den position som vi nu talar om handlar dock om en Nato-option, alltså att man har dörrar öppna och ett större handlingsutrymme. Socialdemokraterna har ju ideologiskt och av hävd varit emot ett Natomedlemskap . Som jag ser det är Nato-optionen en mittenposition mellan våra två positioner. Det är en position som en större bredd av riksdag skulle kunna samlas kring. Jag skulle ha önskat att Socialdemokraterna, som från början varit emot Natomedlemskap, och Liberalerna, som är mycket kraftigt för ett Natomedlemskap, hade kunnat enas om en option som skulle skapa handlingsutrymme. Min fråga handlar just om detta: Varför tar man inte den chans som finns att få ett bredare stöd i riksdag? 72 Försvarsminister (S) replik: Även känner till att det är regeringen som är ytterst ansvarig för den säkerhetspolitiska linjen. Den har vi redogjort för i utrikesdeklarationen, som jag har relaterat till här tidigare. Vi är inget parti som har deltagit i era interna processer med de partier som ni har jobbat med på er kant. Du säger att det har vuxit fram någon form av position där. Min bild är dock att detta har skett under hastiga former i en utskottshantering, och sedan har man försökt ställa oss andra inför något slags faktum. Sedan vill man arrangera en diskussion utifrån denna så kallade styrkeposition där man tror sig kunna manövrera oss. Det är ungefär så bilden ser ut. Min uppfattning att detta bara handlar om en stegvis förflyttning i riktning mot ett Natomedlemskap står jag för. Det är min bild av det ni ägnar er åt. Den strategin har vi inget intresse av att delta i. Däremot kommer vi i formell mening att hantera det med svar till om hur man ska hantera tillkännagivanden av olika slag. Jag har redogjort för varför vi inte ser Natomedlemskap som den lösning som är bäst. Att bygga starkare militär förmåga i kombination med dessa fördjupade samarbeten, vilket inte går att koppla till någon förändring av den grundläggande säkerhetspolitiska doktrinen, är så att säga grundstrategin. Gör man inte det jobb vi gör nu kan man inte heller agera med kraft tillsammans i en reell krissituation. Vi har en nordisk solidaritetsförklaring. Vi har en solidaritetsförklaring inom ramen för EU. har förändrat sina positioneringar på ett sätt där vi utgår från den militära alliansfriheten men fördjupar våra samarbeten. 73 (L) replik: Tack, statsrådet, för svaret! Jag har ett par invändningar. Den första handlar om att just medlemskapet i EU och vad det innebär i form av förklaringar gör att vi inte är alliansfria. Vi är i allians med andra EU-länder. Vi ställer upp för varandra. Jag vill tacka försvarsministern för de många fördjupade samarbetena. Det är något som vi tycker är positivt och något som statsrådet har drivit. Det är jag mycket glad för. Sedan vänder jag mig mot beskrivningen av Nato-optionen. Om man kritiserar den genom att vara mot Natomedlemskap kan jag vända mig mot den argumentationen. En Nato-option handlar ju om att hålla dörrar öppna och att se till att man har ett handlingsutrymme. Försvarsministern beskriver att det hastigt har kommit till stånd på ett par möten. Ja, alla våra processer i består av enskilda möten. Man kan ju plocka ut ett möte och beskriva att det som gjordes där när klubban föll gick hastigt till. Jag menar att alla partier i riksdag har diskuterat denna fråga i sina egna partier . Båda våra partier har erfarenhet av att sitta i regering och har i den positionen diskuterat frågan. Det jag menar med att detta är ett beslut som har vuxit fram är just att det i grunden handlar om tuffa avvägningar som har lett fram till beslutet i utskottet. Man kan inte isolera utskottshanteringen och kalla den för hastig när det är en lång process som har tagit många, . Jag kan konstatera att Nato-optionen – inte medlemskap utan just en option – är en mittenposition i svensk politik. Liberalerna var först med att vara för medlemskap. Socialdemokraterna har alltid varit emot medlemskap. Vi borde kunna enas om en stabil mittenposition som blir tydlig också för omvärlden. 74 Försvarsminister (S) replik: Vi har full frihet att bestämma oss för att gå med i Nato om det finns ett stöd i . Den frågan kan vi alltså lyfta när som helst. Sedan anser jag inte att vi ska göra det, men det är alltså inte så att en Nato-option öppnar några möjligheter som inte redan finns . Vi kan ta detta beslut när vi vill. Däremot anser jag inte att det är klokt. Det förutsätter förmodligen en folkomröstning. Det blir ett omfattande arbete i hela det svenska samhället med en rätt splittrad nation och en rätt splittrad riksdag. Oerhört mycket energi och kraft kommer att gå åt till detta. En helt förändrad säkerhetspolitisk doktrin kommer att påverka hur utvecklingen blir i vårt närområde. Det kommer att ha stark inverkan på de finska förhållandena. Det låter som om det vore enkelt, men det är ett dramatiskt och omfattande beslut. Jag tycker att det är bättre att koncentrera vår kraft på det praktiska hantverk som vi nu håller på med, med alla våra samarbeten och den höjda militära förmågan. Det är ett omfattande och grannlaga arbete, och det är en oerhört viktig sak om vi ska kunna samverka med andra i en eventuell krissituation. Vi har som sagt solidaritetsförklaringar inom både och EU. När det gäller Nato-optionen har vi inte fört någon sådan diskussion i vårt parti. säger att alla partier har fört en diskussion, men vi har inte haft den typen av diskussioner. Jag vet inte hur det är i eller , men det skulle förvåna mig om det har förts den typen av resonemang där. Det är nog ändå så att detta kom rätt hastigt på utifrån en riksdagsmotion där man råkade hitta en majoritet just . Hur det sedan blir med detta får vi väl se, men hur som helst kommer vi att svara på det i ordinarie ordning. Men det är regeringen som slutligen är ansvarig för den säkerhetspolitiska och utrikespolitiska linjen, som är deklarerad i utrikesdeklarationen. 75 (M): Låt mig inledningsvis klargöra två saker. För det första: Vi moderater stöder och vill vidareutveckla de bilaterala och multilaterala försvarssamarbeten som man redogör för i betänkandet. De höjer den operativa förmågan hos Försvarsmakten. Det stärker vår säkerhet, och det är i grunden bra. Men inget av dessa försvarssamarbeten innefattar några bindande försvarsgarantier där vi med säkerhet kan veta att vi får hjälp och stöd vid kris och konflikt. De kan därför heller inte ersätta värdet av ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap. Ett svenskt Natomedlemskap skulle öka vår krigsavhållande förmåga och bidra till stabilitet och säkerhet i närområdet. För det andra kan en debatt om internationella försvarssamarbeten inte diskuteras i isolering från aggressiva agerande gentemot sina grannländer. Det har varit den enskilt största drivande faktorn när det gäller att har utvecklat ett starkare internationellt försvarssamarbete. Den ryska militära mobilisering som vi nu ser utmed gränsen mot är både oacceptabel och mycket hotfull, inte bara för utan för hela den europeiska säkerhetsordningen, som också är oerhört central för svensk säkerhet. Men det som sker i är även en påminnelse om hur centralt det transatlantiska samarbetet och Nato är för säkerhet. Det var alltså ingen tillfällighet att utrikesminister åkte till och först träffade Natos generalsekreterare och därefter träffade EU-institutionerna. Vikten av Nato, inte bara som en militär allians utan även som en politisk allians, ökar efter att britterna lämnat EU och den amerikanske presidenten trätt in i Vita huset. Det är klart att då ökar också förutsättningarna för att få en stark politisk dynamik inom Nato. Och, fru talman, det höjer också priset för att stå utanför den här försvarsalliansen ur ett politiskt perspektiv. Vi blir tyvärr andra rangens aktörer i den europeiska säkerhetspolitiken om vi inte är med vid Natobordet, där många avgörande beslut för och säkerhet både diskuteras och fattas. Efter brexit ligger alltså av de samlade försvarsutgifterna inom Nato men utanför EU. Nato blir därför allt viktigare, och EU blir tyvärr svagare och mindre relevant som militär aktör. Vi bör naturligtvis nu utvidga den svenska solidaritetsförklaringen till och stärka den bilaterala relationen. är ju vår viktigaste försvarspartner i närområdet. , fru talman, intar en särställning i vårt internationella försvarssamarbete. Vi moderater vill vidareutveckla samarbetet med i alla försvarsgrenar, men vi vill också stärka samverkan när det gäller det civila försvaret och arbetet mot hybridhot. Om och gemensamt även skulle införskaffa E skulle det skapa nya förutsättningar för att fördjupa samarbetet mellan våra två länder. Vi skulle kunna bygga upp en större redundans och en bättre försörjningstrygghet i vår stridsplansflotta och en bättre gemensam luftlägesbild. 120 i luften är fler än 60, oavsett om de är svenska eller finska. I grunden handlar allt detta om att försvarssamarbete underlättas om man har systemlikhet. Har man samma plattformar och system är det väsentligt enklare att hitta gemensamma lösningar för logistik, underhåll och utbildning, framför allt på ett så tekniktungt område som när det gäller stridsflyg. tycker jag att en vision bör vara att och i en eller annan form utvecklar ett gemensamt luftförsvar. Det fördjupade försvarssamarbetet med behöver också åtföljas av en djupare säkerhetspolitisk samordning mellan våra länder. Försvars- och säkerhetspolitiken måste hänga ihop och gå hand i hand. Jag tycker därför verkligen att det är bra att en majoritet i denna kammare fattar beslut om att bör införa en Nato-option i sin säkerhetspolitiska linje. Det förstärker och samordnar nämligen vårt säkerhetspolitiska samarbete, men det ser också till att vi har jämställda relationer mellan och i vår relation till Nato. Jag noterade att flera frågade: Vad innebär en svensk Nato-option i praktiken? Ja, i grunden är det tre saker: att klart och tydligt deklarerar att man vidmakthåller möjligheten och handlingsfriheten att söka medlemskap i , att ger akt på förändringar i säkerhetsmiljön som kan påverka ett sådant beslut samt att ser till att det inte finns några praktiska eller tekniska hinder som skulle kunna hindra en anslutning. Detta borde, enligt mitt sätt att se det, vara helt odramatiskt. Jag kan inte förstå regeringens starka motstånd mot detta. Det ter sig närmast obegripligt. Det verkar som att man har fastnat i någon form av identitetspolitik när det kommer till den militära alliansfriheten och Natofrågan. Jag tycker att detta skulle kunna gå att lösa väldigt pragmatiskt. De argument som regeringen anför mot en Nato-option är att man vill undvika tvära kast och att man inte vill göra någonting som underminerar den militära alliansfriheten. En svensk Nato-option är en marginell förflyttning av den säkerhetspolitiska linjen jämfört med vad regeringen själv i praktiken har gjort . Låt mig ta några exempel. har ett värdlandsavtal med Nato för att vi ska kunna ta emot militärt stöd på vårt territorium. ska samordna sin försvarsplanering både med Nato och, bilateralt, med , , och . Hela vår krigs- och grundorganisation bygger på att vi ska få stöd av Natoländer i händelse av ett väpnat angrepp. Försvarsministern har varit väldigt tydlig med var vi lägger regementen för att vi ska kunna få stöd av Natoländer. I ljuset av dessa genomgripande förändringar av svensk säkerhetspolitik i praktiken uppfattar jag att en svensk Nato-option är ett litet steg att ta. Dagens nya tillkännagivande visar att vi verkligen behöver en djup, grundlig och förutsättningslös diskussion om säkerhetspolitiska linje, inklusive den militära alliansfriheten, Nato-optionen och vår relation till Nato. En sådan diskussion måste utgå från en seriös analys av vårt militärgeografiska läge i norra , de realiteter det medför och de svenska intressen som vi har att förvalta i detta. Avslutningsvis, fru talman, ställer jag mig bakom yrkanden. Men jag yrkar också bifall till reservation nummer 13. 76 (SD): Först vill jag säga att det inte har varit åratal av förberedelser för denna option, som Statsrådet (S) tidigare. Däremot gör vi från en koppling. Vi har själva försökt hitta överensstämmelser när det gäller de säkerhetspolitiska delarna för att kunna ingå i ett försvarsförbund med . Det var därför som det var ganska lätt för oss att säga ja till optionen. Vi vill så långt som möjligt ha delar av den säkerhetspolitik som har. Det underlättar enligt vår uppfattning med ett försvarsförbund med . I övrigt vill vi vara militärt alliansfria, med det undantaget. Och vi säger tydligt nej till ett medlemskap i . Så ska man se vårt stöd för den här optionen. Vi vill ha ett mycket starkt försvar. Vi är det enda parti som lägger av bnp 2030, fru talman. Jag hoppas att fler partier också vill göra detta sedan. Vi har sett en stor och tydlig förstärkning av det svenska försvaret , och det är bra. Om man här i kommer fram till att man ska söka medlemskap i måste man förhålla sig ganska mycket till . Enligt vår uppfattning är det inte bara att trycka på knappen i och säga: ska vi gå med i Nato. Finns det en majoritet i – det är långt från det – ska det ändå gå till en folkomröstning. Svenska folket måste få säga sitt. Och, om vi ingår i ett försvarsförbund med , hur gör vi om säger nej och vi säger ja? Det är jättesvåra frågor som jag inte tänker gå in på , men man måste förhålla sig till . Och har vi ett operativt samarbete med innebär det också att man ska förhålla sig till inställning till ett eventuellt Natomedlemskap. Får vi då vara med i Nato om vi vill? Det är inte säkert. Vi var i , fru talman, och diskuterade den frågan. Svaret från den Natoansvariga där var: Ja, ekonomiskt uppfyller ni detta och när det gäller demokrati och allt det. Men vi ser också inom Nato på hur det säkerhetspolitiska läget i området förändras. Det är alltså inte säkert att man får vara med i Nato. Att göra till ett Natoinnanhav kan knappast räknas som att man stärker säkerheten i området. Vår uppfattning är att man inte ska äventyra detta. Det ska gärna vara ett starkt svenskt försvar, som vi är på väg att få, och gärna ett försvarsförbund med . När det gäller den osäkerhet som har skapats runt Nato-optionen tycker jag att man i stället för att gå ut i tidningarna och skriva egna tolkningar skulle prata med oss och fråga varför vi gör det här, relaterat till det vi säger, fru talman. har vi fått gå tillbaka och veva detta. Jag står fortfarande här och tar upp frågan för att det ska vara tydligt vad vi tycker och varför. Skriver man i tidningarna skapar man osäkerhet eftersom man inte i alla artiklar förhåller sig till vår uppfattning utan gör tolkningar av den, vilket är olyckligt. Man pratar väldigt mycket om att vi ska satsa på och bevara freden. Men jag har inte hört någon enda tala om att vi ska bevara vår frihet, att vi har ett starkt svenskt försvar för att bevara friheten att göra och tänka som vi vill i det här landet. Det tycker jag är en mycket stor och viktig sak. När det gäller de försvarssamarbeten som regeringen har vet jag också att man sitter i sekretessbelagda diskussioner om olika scenarier, vilket är bra. Jag förstår att inte försvarsministern och andra kan gå in och berätta om dessa delar. Men det är inte så att det inte pågår ett mycket djupt samarbete för att säkerställa och hantera olika scenarier i det här stycket. Återigen och som avslutning: Vi säger tydligt och bestämt nej till ett Natomedlemskap, så att det är fullständigt uttalat. Men vi ser gärna att regeringen tar ytterligare kliv mot ett närmande till . Operativ planläggning är mycket bra, liksom övningar. Vi övade på även när jag var officer. Det var bra övningar. Det skapar väldigt mycket förståelse för varandra, och det skapar också ett närmande så att man litar på varandra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för § 8 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för betänkande 2020/21:UbU16 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) 77 (M): Äntligen är det för debatt om forskningen! Regeringen har lagt fram ett gediget förslag till forskningsproposition. ser både bra och dåliga förslag i det här, och därför har vi skrivit en nästan lika gedigen följdmotion där vi beskriver hur vi från skulle vilja se forskningspolitiken framöver. Jag vill börja med att säga att jag förstås står bakom om alla våra reservationer men kommer här att yrka bifall endast till reservation 2, som handlar om forskningspolitik och vetenskaplig kvalitet. Regeringens förslag på modell för hur kvalitet på forskningen ska premieras bygger på en sakkunnighetsbedömning i enlighet med Styr- och resursutredningens förslag. Fördelning av medel ska göras genom bland annat så kallade profilområden. Vi ser en risk med detta utökade styrsystem. Det skulle kunna minska kvaliteten i stället för att höja den och också vara mycket resurskrävande. Dessutom vill regeringen att detta ska kunna starta och införas på lärosätena mycket skyndsamt.