prot · H80994 · 2021-03-16 00:00:00 — Frågan är emellertid om vi alla är beredda att gå från reaktivt arbete till proaktivt ledarskap för en ny nordisk linje efter pandemin. En av mest namnkunniga politiker, tillika nuvarande president för , , brukar säga att vi måste sluta upp med att betrakta de nordiska länderna som en samling småstater i periferi. Han har rätt. är i själva verket en europeisk ekonomisk gigant med internationella mått mätt. En studie av Economics 2013 visar att om gränserna internt i inte varit skarpare än inom respektive land hade värdet av den inomnordiska handeln ökat , till , baserat siffror, och att om gränserna mellan de nordiska länderna inte hade varit hårdare än mellan delstaterna i hade handeln inom ökat . Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Detta visar på betydelsen av de nordiska handelsförbindelserna och vilken outnyttjad potential som ligger i ett utökat samarbete. Det som ligger i vägen, oavsett var man vill lägga ribban för samarbetet, är en mängd juridiska och tillämpningsmässiga barriärer samt regeringarnas alltför svaga politiska vilja. Politik är att vilja och det möjligas konst. Jag ser fram emot ett konstruktivt svar på förslag . Det är ambitiösa penseldrag för det nordiska samarbetet som på allvar skulle gestalta nordisk samverkan 2.0 och skifta fokus från att år ut och år in lösa gränshinder retroaktivt till att börja förebygga förekomsten av gränshinder proaktivt. Tärningen är kastad. sak är vår gemensamma. 36 (C): För börjar all politik hos den enskilde. När vi lägger örat mot marken och lyssnar på vad medborgarna i själva vill med det nordiska samarbetet kommer vi att upptäcka att det är precis de som tyvärr har drabbats hårdast av frånvaron av gemensam krishantering och proaktiv samordning mellan länderna och regeringarna. Det handlar om möjligheten att nyttja hela för arbete, studier eller boende, att ge en starkare röst i världen och att nyttja varandras resurser, till exempel i form av sjukvård. De nordiska samarbeten som den enskilde uppfattar som de viktigaste i vardagen är just möjligheten att röra sig fritt och arbeta i hela , att röra sig utan gränskontroller, att studera och få olika examina godkända och att hantera olika offentliga tjänster som skatt, hälsovård och pension om man flyttar inom . Det nordiska samarbetet har lidit en rejäl förtroendeförlust sedan pandemins utbrott, inte minst i gränsregionerna. måste alla vi som värnar om och tror på det nordiska samarbetet agera. Vi måste blåsa nytt liv i samarbetet och inte låta det också lida coronadöden. Vi måste lämna det förflutna bakom oss, där de som vill minst med det nordiska samarbetet i praktiken bestämmer mest. Vi behöver intensifiera arbetet med att avskaffa fler gränshinder, eftersom vi under pandemin tyvärr har fått ännu fler. Vi behöver utveckla vår samhällssäkerhet och skaffa oss en gemensam krishanteringsförmåga. Vi behöver utveckla den gränsöverskridande rörligheten och kommunikationerna över gränserna. Vi behöver utveckla och fördjupa vårt försvars- och säkerhetssamarbete. Att regeringarna blir bättre på dialog och på att samordna sitt arbete och informera varandra är en självklar lärdom efter pandemin, men låt oss enas om att bättre informationsutbyte och dialog aldrig kan ersätta öppna gränser. måste vi rädda det som räddas kan, och det som raserats måste byggas upp bättre och starkare. 37 (SD) replik: Utöver förmågan att hantera ett i kris, som vi debatterar , och hålla i det samarbetet behöver vi onekligen bli bättre på att upprätthålla samarbetet även . Som vi har beskrivit från sida handlar det mycket om att genom en form av nordiskt lagråd försöka skanna och screena lagstiftning så att vi inte upprättar onödiga gränshinder och nya gränshinder och att vi också blir bättre på att koordinera och införliva EU-direktiv på ett gemensamt sätt i . Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna En hämsko , som gör att nordiska konventioner och avtal inte kan reformeras i tillräcklig utsträckning, är byråkratiska mekanismer i EU-systemet som någonstans fördröjer detta. Jag skulle vilja höra om och , som ett av samarbetspartierna i januariöverenskommelsen och potentiellt regeringsunderlag för en rödgrön regering, är villiga att verka för en idé om koordinering i kommande regeringsförhandlingar. 38 (C) replik: Det är fascinerande att det politiska spelet efter nästa val har letat sig in i vår särskilda debatt om gränshinder. Jag tycker att vi ska komma tillbaka till sakfrågan. talade varmt om behovet av att utveckla den civilrättsliga lagstiftningen också inom ett EU-perspektiv. Det torde inte vara någon hemlighet att i i form av mittengruppen brinner för ett ökat civilrättsligt utbyte. Det är precis därför som vi behöver mer nordiskt samarbete, så att individer och familjer på ett lättare sätt kan leva sina liv i på ett sömlöst sätt som inte sker . Det är inte heller någon hemlighet att ser att det finns stora mervärden med att bättre koordinerar sig och förbereder sig för att verka som en kraftfull region inom Europeiska unionen. Men då måste samarbeta och samordna sig på ett betydligt bättre och mer offensivt sätt. Min motfråga blir därför: Är även beredda att stå för den samordningen av i EU? 39 (SD) replik: Detta är en fråga som definitivt hör till dagens debatt. Och svaret på sista fråga är naturligtvis ja. Att jag lyfter fram frågan om att också så att säga höra hur som ett EU-vänligt och EU-orienterat parti ställer sig till att i regeringsförhandlingar och i andra sammanhang vara pådrivande för att inte ska förhindra förnyelse av nordiska konventioner och nordiska avtal – vilket i praktiken blivit ett faktum efter nordiska länders EU-inträde för att regeringar är oroliga för en lång process, höga kostnader och att bryta mot om att vara icke diskriminerande mot vissa medborgare som inte är nordiska medborgare – är relevant om man så att säga breddar den mer aktivt gentemot EU och verkar för att samlat koordinerar EU-direktiven så att vi inte upprättar nya gränshinder. Detta vill jag påstå, fru talman, är en bärande fråga för framtiden även i dagens särskilda debatt. 40 (C) replik: Även om vi alla längtar till nästa valrörelse och ber väljarna om detta mandat har vi i en fin tradition sedan dagar: Vi säljer inte skinnet innan björnen är skjuten. Vi går till val som en självständig liberal kraft och söker största möjliga stöd i den politiska mitten. Låt oss se vad väljarna ger oss att förvalta. Det gäller alla partier i riksdag. är det inte tid att stänga dörrar – tvärtom. Precis som vi måste öppna gränser ska vi också öppna dörrarna. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna kommer att verka för smidiga lösningar på familjerättens område och på hela civilrättens område. Vi måste respektera att de olika länderna i har gjort olika säkerhetspolitiska vägval och olika europeiska val av integration. Vi kommer att verka för att den fria rörligheten i och i EU består. 41 (V): kan vi inte hamna i denna situation. Vi måste säkra situationen för till exempel familjen i som tvingats ta lån från föräldrarna för att klara ekonomin. Vi kan inte jobba för att vi ska ha arbetskraftsutbyte för att sedan inte ta ansvar för det. Gränspendlarna hamnade i en helvetessituation. De får inte åka till jobbet, de får inte norsk a-kassa och de får inte permitteringsstöd. De hamnade helt enkelt utanför allt. Det får också konsekvenser för familjependlarna. I går fick vi mejl från i angående barnbarnet som inte får träffa sin pappa. Hon beskrev situationen för de familjer som har delad vårdnad men som bor på olika sidor om gränsen. Undantagsregler finns, men det praktiska arbetet kring smittspårning gör det omöjligt att pendla. Dessutom måste den ekonomiska situation som uppstår när man måste betala för de obligatoriska testerna nämnas. Vi från menar att det behöver tillsättas en kommission med representanter från de nordiska länderna för att utvärdera hur det nordiska samarbetet har fungerat under krisen och för att ta fram förslag på hur brister kan undvikas vid nästa kris och utifrån det underteckna någon form av bindande överenskommelse som tydliggör hur de nordiska länderna ska agera gentemot varandra under kommande kriser. Dessutom behöver riksdag se över hur man tar till sig kompetens. När förslag läggs fram i som berör gränsregionerna har vi som arbetar med dessa frågor . På något sätt måste vi ta till oss denna kunskap innan beslut tas. 42 (KD): Som jag nämnde i mitt förra inlägg har samarbetet över våra gränser drabbats på så många olika sätt. Varför sker det? Jo, det sker därför att vi lever som att det inte finns någon gräns. Det är ett sammel-surium av interaktion mellan länderna på arbetsmarknaden. Det är gräns-äktenskap, släkt- och vänskapsrelationer, föreningsliv, svenska fotbolls-spelare i norska lag och vice versa. Ungdomsarbete i kyrkorna går tvärs över gränsen. Listan kan göras betydligt längre. En bransch som verkligen ligger med bruten rygg nu är gränshandeln som är så oerhört viktig för gränskommunerna. Som min kollega på Värmlandsbänken, , nämnde har omsättningen längs gränsen minskat dramatiskt. En del enskilda butiker har tappat av sin omsättning just på grund av stängda gränser. Det innebär att de gränskommuner som har så stor andel gränshandel är oerhört hårt prövade. För att sätta detta lite grann i proportion ska jag ge några exempel. Om gränserna hålls stängda så länge att gränshandeln imploderar helt skulle det bara för min hemkommun motsvara 500–600 jobb som försvinner. För att översätta det till Stockholmsmått skulle det innebära 120 000 jobb som går förlorade. På den nivån ligger det. Sedan kan man lägga till alla gränspendlare som säger upp sig för att de inte orkar mer. Det har redan börjat. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Med all önskvärd tydlighet visar detta att stängda gränser inte är en framkomlig väg. Dessutom är stöden från staten alldeles för sena, och de täcker inte heller upp alla dessa branscher som har så stora tapp. Varifrån ska de få hjälp? Menar något med sin vision, eller är det bara fina ord på ett papper? är det upp till bevis. Detta har ställt sig bakom. Men sedan har han varit som bortblåst i dessa frågor. Det vore klädsamt om regeringen i stället för att använda tid på att smutskasta andra partier använde energin för att lösa dessa oerhört viktiga frågor. Vi som bor längs gränsen behöver det. 43 Statsrådet (S) replik: Det är en mycket levande och trovärdig beskrivning av hur gränsregionen har drabbats som målar upp. Vi har pratat om de mellanfolkliga problem som har uppstått, men det finns också ekonomiska problem, vilket lyfter. Regeringens krispaket har varit brett, och det har varit till stöd för både medborgare och företagare. Det har varit väldigt välkommet. Vi är uppe i snart 300 miljarder i stöd, vilket vi alla känner till. Det har varit ett välkommet stöd för näringslivet och företagarna, och det har gjort mycket nytta. Sedan är det ju så att vissa branscher och regioner har drabbats extra hårt. Vi har också gett stöd till kommuner och regioner i form av generella bidrag från regeringen, och de kanske måste användas speciellt i vissa regioner. Gränsregionerna är ett sådant exempel, och det gäller inte minst gränshandeln. Jag förstår verkligen problematiken, och vi gör som sagt allt vi kan för att öppna gränserna igen – åtminstone eller till viss del. 44 (KD) replik: Självklart är allt stöd som kommer välkommet; det är inte det som är frågan. Dock har jag fått ganska många frågor om när stödet kommer. Man säger: ”är det si och så många månader sedan vi lämnade in, och vi har inte hört någonting” och sedan ”har det gått ännu fler månader, och vi har inte hört någonting”. Man har fått vänta otroligt länge på sitt stöd. En annan sak som skulle kunna hjälpa i den här situationen är regler kring permittering. såg vi ju att företrädare för den norska folkhälsomyndigheten var ute och sa att de trodde att gränserna kan öppnas , men om det blir , juli eller augusti kunde de inte säga något om så som läget är . Det innebär att vi fortfarande har väldigt många månader framför oss där det krävs stöd för att företagen ska klara den här sista perioden. är det en julhandel och två påskperioder som kommer att ha gått helt ad undas eftersom man inte har haft Norgehandeln. Man klarar inte mer. Man behöver mer stöd . 45 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Stöden är som sagt mycket omfattande, och de är nu också förlängda från svensk sida. När det gäller det norska stödet har vi ett löfte från att de ska se till att ordna kompensation för arbetstagare. Jag har förstått att det har funnits svårigheter kring detta, och man får gärna vända sig till sin norska arbetsgivare för att få loss den kompensationen. Sedan är det ju så att vi måste vara lyhörda – och det har regeringen varit under hela pandemin – för att se om vi gör tillräckligt, om vi gör rätt och om det vi gör är träffsäkert. behöver vi justera, vilket vi ofta har gjort. Vi måste alltså ha örat mot marken, och det har vi haft. Sedan handlar det ju om att vi inte kan rädda alla företag, vilket man får vara hård och säga. Men om det är en hel bransch, eller kommuner och regioner, som har drabbats så pass hårt som när det gäller gränshandeln är det naturligtvis oerhört allvarligt. Det stöd vi har räcker väldigt långt, men vi får naturligtvis ha en dialog framöver också. Vi stänger inga dörrar, men stöd som riktas mot specifika branscher och regioner innebär också stora utmaningar. 46 (KD) replik: Gränshandeln är en sak, men vi har fortfarande människor som faktiskt jobbar i och som vi inte ger stöd , nämligen de som är egenföretagare. De är gisslan i , rätt och slätt. Så länge de är där kan de jobba, men skulle de vilja åka hem och till exempel träffa sin familj kommer de sedan inte tillbaka in i . Vi har inte, i alla fall utifrån, sett någonting som regeringen har gjort för att hjälpa dem. Vi har också våra veckopendlare kvar. De kan inte åka över. De får sitt stöd , vilket är välkommet, men de vill ju över och jobba! Deras arbetsgivare vill också ha dem där. får de självklart inte den ekonomi de skulle ha haft om de hade varit på jobbet. Det är väldigt glädjande att vi har kommit dit att de faktiskt får ersättning, men det bästa för alla parter vore om de fick åka till jobbet. Man blir inte smittad för att man passerar en gräns; man blir smittad för att man inte håller avstånd, oavsett vilken sida av gränsen man befinner sig på. 47 (L): När regeringen inte tar på sig ledartröjan är det viktigt att ledamöter och politiker på både kommunnivå och regionnivå stöter på för att skapa förändringar. Exempelvis var det inte förrän vi från svenska delegation tryckte på regeringarna både här hemma och i som dagpendlare återigen kunde ta sig över gränsen, och det var inte förrän efter intensiva påtryckningar från oss ledamöter och nordiska vänner som till slut beslutade sig för att ersätta dag- och veckopendlare efter gränsstängningen. Det är klart att många familjer som har hamnat i en ekonomisk och personlig kris har känt en stor sten falla från axlarna. Vad jag vill ha sagt, fru talman, är att vi aldrig ens skulle ha hamnat i dessa situationer. Det är precis det jag menar med att regeringen har legat efter. kan varken regeringen eller jag själv sia om vad som kan eller kommer att hända eller hur andra länder kommer att agera, men däremot måste det finnas en förberedelse. Det måste finnas en krisinsikt, vilket regeringen tyvärr har saknat. Det nordiska samarbetet är inget särintresse. Tvärtom är det ett nationellt och internationellt intresse. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Det är många som borde tackas för ett enträget arbete : landshövding , ambassadör i , lokal- och regionpolitiker – listan kan göras lång. Jag skulle i den här debatten även vilja tacka statsrådet för hennes arbete . Dock kvarstår mina funderingar om att jag skulle vilja höra hur regeringen har tänkt agera framöver, när det inte bara handlar om samtal. Jag vill se en action plan, för vi vet att man ligger efter med och kommer att halka långt efter med den vision och det arbete som finns. Regeringen måste kunna komma med en lista på åtgärder som ska genomföras för att det nordiska samarbetet ska stärkas även . 48 Statsrådet (S) replik: Ledartröjan i , när det gäller att få ihop det nordiska samarbetet igen, har nog den tagit på sig. Gränserna stängdes snabbt utan att man egentligen reflekterade över vilka konsekvenser det skulle få i de andra nordiska länderna. Vi blev tvungna att ta på oss den där ledartröjan, inte minst jag men även flera av mina regeringskollegor. Jag tycker alltså att det är ett bra uttryck, och jag känner faktiskt igen mig i den tröjan. När det handlar om krisinsikt skulle jag vilja säga att om det är någonting vi ser som en kris som är mycket allvarlig för oss är det att det nordiska samarbetet just nu inte fungerar. Att det är ett nationellt intresse är självklart; det ligger i hela intresse att det nordiska samarbetet fungerar – inte minst av ekonomiska skäl. Vi har talat mycket om mellanmänskliga relationer, men det finns även ekonomiska skäl. Grannländerna är våra största handelspartner i många branscher, och de är också viktiga samarbetspartner för företagen. Ledartröjan är alltså absolut på. 49 (L) replik: Min poäng är ju att det finns en sjukdomsinsikt gällande vad som har hänt men att det jag efterfrågade är vad vi ska göra framöver för att inte hamna där vi har hamnat . Jag vet också att statsrådet enträget har varit ute i dessa frågor , men jag har saknat exempelvis . Jag har saknat och när det gäller arbetsmarknadsfrågor, med flera. Det är flera ministrar som har saknats på arenan för att man ska kunna känna en trygghet i att det händer något i de här frågorna. Därför tycker jag att man inte har tagit på sig ledartröjan när det gäller detta. Möjligtvis har statsrådet gjort det. 50 Statsrådet (S) replik: Jag har ju det övergripande samordningsansvaret, så det är väl naturligt att jag syns. Jag kan dock förvissa om att även mina kollegor naturligtvis jobbar intensivt med dessa frågor. Arbetsmarknadsministern, liksom även statsministern, var högst delaktig i att lösa ut frågan om arbetspendlare till , kompensation och så vidare. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Jag skulle vilja ta ett exempel till, och det gäller , som vi har hört om tidigare här . Det var otroligt viktigt att få loss ett beslut från den finska regeringen för att Tornedalskommuner i alla fall skulle få öppna upp och visa på goda exempel. Vi har också talat här om att det kanske kunde finnas pilotfall, skulle man kunna kalla det, att använda sig av i den regionen. Det tar jag gärna vidare. När det gäller vad vi konkret gör ser jag det så här: Om vi inte ens kan komma överens om det jag har föreslagit, nämligen att vår roll som Nordenministrar ska vara ett bevaka de nordiska intressena i respektive regeringar, har vi en utmaning. Vi måste börja med att omfamna problematiken, och vi måste ha en gemensam bild av vart vi ska. Jag ska vara helt ärlig och säga att jag inte riktigt ser att vi är där . Därför måste vi landa i det först, innan vi tar nya initiativ. 51 (L) replik: När det gäller avsaknaden av andra ministrar är det inte bara jag som har efterfrågat dem, utan även socialdemokratiska ledamöter från har ju tagit upp att de har saknat exempelvis i frågorna för att få en starkare kraft. Det handlar ju inte bara om diplomatiskt arbete över gränserna mellan två telefoner, utan det handlar lika mycket om att synas och om att stärka dem som bor i gränsregionerna, som faktiskt har drabbats väldigt hårt. Jag tror att vi behöver ha ett strategiskt arbete framöver för att återupprätta ett sargat nordiskt samarbete. Detta behöver göras kraftfullt, så att vi inte hamnar i denna situation igen. Jag tror nämligen inte att detta är den sista pandemi vi kommer att råka ut för. 52 (SD) replik: har, liksom , min djupa respekt för sitt engagemang i och i de nordiska frågorna, som vi i stort är eniga i. Liberalerna är ett omvittnat EU-orienterat parti, och min fråga liknar därför den jag ställde till . Är Teimouri och andra frisinnade som också är besjälade av den nordiska dimensionen beredda att verka för en starkare nordisk röst och samstämmighet när det gäller införlivande och implementering av direktiv och förordningar som kommer från EU-nivå? Det finns goda möjligheter att skapa rutiner för att koordinera detta införlivande så att det inte utan skäl görs på olika sätt och bidrar till olika hanteringar som i sin tur reser snarare än demonterar gränshinder. Men faktum är att det ofta ändå är EU-nivån som försvårar eller förhindrar förnyelse av nordiska konventioner och avtal. Min fråga är som sagt om Teimouri är beredd att verka för att EU ska stimulera integration och fri rörlighet i snarare än desintegration, vilket är risken . 53 (L) replik: Tack, , för frågan! Det är ju ingen hemlighet att Liberalerna gillar både , och det nordiska samarbetet. Liberalerna står också för att vi behöver mer samarbete för att göra oss bättre. Jag tror att man ska titta på saker och ting från olika perspektiv. är vi inte någon nordisk stat, utan vi är en egen stat och ingår i EU-samarbetet samt i ett samarbete mellan de nordiska länderna. Med detta sagt tror jag att det finns vissa frågor som vi ska hålla på nationell nivå, men det finns också många saker som kan bli bättre. Man måste diskutera inom politiken hur man kan se till att implementera direktiv från EU-nivå så att det blir bra både här i och inom det nordiska samarbetet. 54 (SD) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Jag tror att vi är många som märker att det finns många forum för nordisk dialog bland intresseorganisationer, myndigheter, nätverk och så vidare men att samtalet i dessa forum inte sällan stannar vid vackra ord och brist på reell handling. Vad man förstår är att nordiska konventioner och avtal som upprättades före våra EU-medlemskap och som kan vara upp till 20, 30 eller till och med i vissa fall – till exempel sådana som gäller den nordiska arbetsmarknaden – har svårt att förnyas på grund av att regeringen är orolig för att detta skulle strida mot regler om icke-diskriminering i EU:s lagstiftning eller för att det finns en risk för en kostsam process. Jag tror att det skulle vara ytterligare en växel i färden framåt om samtliga partier kunde enas, liksom vi har gjort gällande en del andra initiativ, för att aktivt främja en gemensam hantering av EU-frågan i detta avseende för att på riktigt underlätta för gränspendlare. 55 (L) replik: Det finns ju stora utmaningar både med det nordiska samarbetet och med Europasamarbetet. Min karaktär är dock sådan att jag tror på mer samarbete på olika plan. Det finns säkert frågor där vi kan hitta en enighet bland alla partier. Det finns ju enighet i denna kammare i flera frågor som gäller Nordensamarbetet, och alla som är här är Nordenvänner. Jag tror att det finns all anledning att diskutera vidare i dessa frågor för att hitta bästa möjliga situation för oss i . 56 (MP): Det är lite roligt att sitta i denna kammare och höra samtliga partier, inklusive , prata om och vurma för öppna gränser; det uppskattar jag. Men vi befinner oss där vi gör. Det råder olika regler för karantän och möjligheterna att förkorta karantänen genom tester. Kriterier för arbetspendling skiljer sig åt, liksom reglerna för beskattning, socialförsäkring, arbetsresor med mera. Vi har hört historier och sett reportage. Vi har också hört i denna kammare om hur samhällen nu har fått en gräns uppbyggd tvärs igenom samhörigheten och hur det görs skillnad på olika invånare. Detta skapar en uppdelning och göder misstänksamhet. Ett exempel är att svenska förskolarbetare måste testa sig en gång , vilket inte gäller för deras kollegor.