prot · H90944 · 2021-12-13 00:00:00 — Det är viktigt för den biologiska mångfalden, för fågellivet, och det är otroligt bra för älgarna, som kanske får en bättre miljö. Ni vet att tallen är den sjätte godaste födan för en älg, men alla de andra sakerna som inte finns längre i skogen, risen, lövträden och så vidare, kommer att trivas bra i brynen. Då tror jag att skogsskadorna kommer att minska. Det här är superhäftigt och verkligen någonting som driver på hårt. 116 (KD) replik: tar ofta i sina anföranden upp forskningsrapporter, vetenskapliga rapporter, tidningsartiklar och så vidare. Hon är noga med att bygga på kunskap. Varför ska vi då ta inspiration, , av människor och krafter, inte minst inom , som så tydligt visar på så stor okunnighet om skogsbruk, om hur det ser ut inom EU? Man ser inte att det råder en så stor diversitet inom unionen, utan det verkar som att man inom har en gemensam bild av att skogen ser ut precis så här, trots att det är så stora olikheter inom unionen. Varför ska vi ta inspiration av dessa, ? 117 (MP) replik: När EU:s miljökommissionär var här lyfte han särskilt fram hur viktigt det är att är ett av de medlemsländer i EU som bidrar mycket med kunskap till . Han tackade oss särskilt för det. behövs en ökad kompetens i frågorna. Kommissionens med-delande om en ny EU-skogsstrategi Jag skulle inte underkänna kompetens mer än vad jag skulle underkänna någon annans kompetens. Det som är viktigt när vi tittar på underlagen för att utveckla vår skogspolitik handlar om klimatfrågan och den biologiska mångfalden. Det finns vetenskapliga underlag, bland annat från IPCC, på klimatområdet. Där finns vidare forskarpaneler, som verkligen visar att det finns en total enighet i världen om klimatfrågorna. De ligger till grund för EU:s ställningstaganden om klimatpolitiken. På området för biologisk mångfald finns forskningspanelen Ipbes. De är också oerhört värdefulla för just det underlag som har tagit fram. Det är absolut jätteviktigt att de beslut vi fattar i , och de beslut som EU fattar, sker på vetenskaplig grund. 118 (KD) replik: Trots detta gör ett uttalande som verkligen inte bygger på vare sig kunskap eller vetenskaplig grund när hon i talarstolen säger, med hennes eget uttryck, att vi gör dasspapper av timmer. Vi gör inte dasspapper av timmer i . Timmer används till långlivade produkter. Sedan blir det restprodukter från timmer eftersom timmerstockar inte är fyrkantiga utan runda. Då blir det per automatik restprodukter. Pappersmassa görs av massaved. Vi kan inte bara plocka ut timmer ur skogen utan vi måste röja och gallra. Självklart ska vi ta vara på det som ges när vi gallrar. När vi kan använda det till att göra pappersmassa ska det självklart göras. Vi gör inte pappersmassa av timmer. Precis som jag tog upp i mitt anförande gör på samma sätt som , nämligen nedvärderar de kortlivade produkterna som vi så väl behöver, inte minst i omställningen. Vad ska vi i använda oss av i omställningen i stället för produkter från skogen, om vi verkligen ska ställa om? 119 (MP) replik: Jag tackar för frågorna. Det som gör mig upprörd är att och andra partier i som stöder den linje som är mot säger nej till kaskadprincipen, som den heter. Det handlar om att få en ändamålsenlig användning av naturresurserna. Det som gör mig riktigt upprörd är att man i har en sådan situation att vi fortfarande kan göra dasspapper av urskogar. Tyvärr avverkas riktigt fina skogar med höga naturvärden i . En del av det blir dasspapper. Det som behövs för att skogen ska bidra med högre miljö- och klimatnytta är att vi får fler långlivade produkter. Där är trähusbyggnationen oerhört viktig, men vi behöver också se till att de småfibrer som kommer från skogen används . Det är just genom att få en cirkulär bioekonomistrategi som vi kan maximera utnyttjandet av produkter från skogen som vi bidrar till den biologiska mångfalden, som vi gör insatser för klimatanpassning och som vi gör skogsbruket mer variationsrikt och skapar bättre förutsättningar för de enskilda skogsägarna att få en bättre ekonomi. 120 (M) replik: Kommissionens med-delande om en ny EU-skogsstrategi Det är tydligt att dessa frågor väcker engagemang. Jag vill ändå börja med att säga att om man frågar de svenska skogsägarna tror jag att ett ytterst fåtal tänker att är garanten för en stark äganderätt. Jag är hemskt ledsen, , men man kan inte förhandla skog och äganderätt med och landa i att det blir en äganderätt som stärker svenska skogsägares ägande. För är äganderätt detsamma som att staten har mycket pengar att ge till enskilda skogsägare som inte längre får bruka sin skog. Det är anmärkningsvärt. Här har stått och talat om att vi måste tänka på skogsägarnas enskilda lönsamhet på ett bättre sätt. Ja, jag håller med. Men vad händer i det fjällnära området där det redan finns skyddad skog med 7 000 enskilda skogsägare som skulle bli drabbade om fick sin vilja igenom att skydda all den resterande fjällnära skogen? Vad kommer dessutom att hända med deras möjligheter den dagen de inte längre har sin skog för att få tag på nytt kapital för att utveckla sina verksamheter? Det är fråga om att ha en fortsättning på landsbygdsutvecklingen i dessa områden när staten i stället ska äga skogen och den inte längre ska brukas. Jag vill gärna ha svar. 121 (MP) replik: Jag tror att har fel om . Vi är på de små skogsägarnas sida. När det gäller den fjällnära skogen hade vi mycket intressanta förhandlingar med och Socialdemokraterna. Jag tyckte riktigt mycket om att prata med och Socialdemokraterna om de här frågorna, för vi kom framåt. Det var inte förslag om att med tvång skydda den fjällnära skogen som gick igenom. Det som gick igenom var att de skogsägare som finns i det fjällnära området om och när de vill ska få ersättning för sin skog, och de behöver inte överlämna ägandet till staten. De kan fortsätta att äga sina marker själva. De kan bedriva jakt och fiske. De kan ta ved och kanske också avverka lite grann – lagom mycket med timmer för att göra en liten stuga. Vi såg över naturskyddsbestämmelserna i diskussionen för att åstadkomma ett skydd av skogen som är mer anpassat till de fjällnära skogsägarna. Stora delar av fjällskogen får man ju ändå inte avverka, och det är inte lönsamt att avverka den. Att man dessutom ska kunna få den ersättning av staten man är berättigad till tycker vi är rimligt. Då måste man också avsätta pengar för det i budgeten, vilket inte gjorde. 122 (M) replik: Nej, avsätter inte pengar till det här, för vi tror inte på det. Det är inte svårare än så. Vi tycker att det är viktigare att svenska skogsägare får äga och bruka sin skog. I EU:s nya skogsstrategi talar man väldigt mycket om att man ska skydda mer natur. pratar också väldigt ofta om att vi ska skydda mer natur än . Och finns det väldigt höga naturvärden är det självklart att vi ska skydda dem. Men finns det någon gräns för när det gäller hur mycket skog vi faktiskt ska ta ur produktion? Eller är berett att kanske släppa skyddet på någonting som vi har skyddat om man hittar något med högre naturvärden? Kommissionens med-delande om en ny EU-skogsstrategi Annars kommer det här förslaget, precis som många andra förslag, att leda till att vi minskar vår produktion. Då är det väl bra för svenska skogsägare och svensk skogsindustri som investerar väldigt mycket pengar att få veta att de ska minska produktionen i skogen, inte öka den. säger att vi ska ha ökad produktion, fast den är egentligen kontraproduktiv, för förslagen i den leder till raka motsatsen, precis som förslagen i leder till minskad produktion i stället för till ökad produktion. Men finns det något tak för när det gäller hur mycket mark vi ska ta ur produktion? Och betyder det i så fall att vi ska minska skogsproduktionen i ? 123 (MP) replik: tycker att ska följa de internationella konventioner som finns för skydd av biologisk mångfald. Det är vad tycker. Det är det tak som vi föreslår. Jag tycker att frågan om ökad produktion är väldigt viktig, för vi har en jättestor utmaning framför oss i klimatutmaningen. Där måste vi använda skogens produkter på ett bättre sätt. Det allra bästa sättet är nog det som kallas kaskadeffekten, som säger nej till. Det handlar om att använda skogens resurser mer effektivt. Det innebär naturligtvis att vi kanske måste ha en hållbart ökad tillväxt i själva skogsbruket. En ökad hållbar tillväxt innebär till exempel att vi ska bedriva ett skogsbruk där vi faktiskt får en återväxt och inte på de av arealen i norra där vi inte får någon återväxt. Det tycker jag är ett sätt att öka tillväxten påtagligt. En annan sak som jag tycker är viktig och som vill lyfta fram är den cirkulära bioekonomin. Vi måste bli bättre på att återanvända, återbruka och återvinna resurserna på ett bättre sätt, så att träråvaran inte används en gång och bränns i ett värmeverk utan att den kanske har varit ett antal produkter innan den slutligen hamnar i värmeverket. Den ska ha varit ett antal produkter innan den blir dasspapper. Att öka återvinning och återanvändning av resurserna är det som skapar en cirkulär ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering betänkande 2021/22:AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (prop. 2021/22:1 delvis) Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering 124 (S): Precis som talmannen just sa ska vi debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande om utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Jag skulle först vilja nämna några ord om själva budgetprocessen. har fastställt ramen för utgiftsområde 13 till 167 miljoner mindre än vad regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. Det innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen när det gäller två av anslagen. Dessa förändringar rör inte den del av utgiftsområdet som jag tänker beröra i mitt anförande , nämligen jämställdhet. Men vi socialdemokrater lämnar dock på grund av beslutet ett särskilt yttrande och hänvisar till vår reservation i finansutskottets betänkande FiU1. Den budget som fattade beslut om är tyvärr inte identisk med budgetpropositionen. Och jag säger ”tyvärr”, för det hade varit bättre att den var det. Men av regeringens förslag till budget har ställt sig bakom. utgörs av de försämringar som moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater lyckades enas om, och då är det ändå generöst räknat. Vän av ordning skulle nog snarare säga . Men det viktiga konstaterandet är ändå att den socialdemokratiska regeringen regerar på i stort sett den budgetproposition som lade fram till . Detta är viktigt och intressant, för när det gäller utgiftsområde 13 ställde sig utskottet i allt bakom budgetpropositionens förslag utom i fråga om de två anslag som högerpartierna – , – har försämrat. Och när det gäller jämställdhet står arbetsmarknadsutskottet helt bakom regeringens politik. I det här beslutet innebär arbetsmarknadsutskottet just , eftersom övriga partier avstår från ställningstaganden och i stället redovisar sina överväganden i särskilda yttranden. Det är alltså en ganska annorlunda situation, skulle man kunna säga, och jag ser verkligen med spänning fram emot anförandena från representanterna för , . Ja, detta att högerpartierna stöder regeringens jämställdhetspolitik skulle ju kunna vara ett tillfälle att jubla, men jag tror inte att det skulle vara så bra. Jag tror att det möjligen skulle vara något förhastat. När högerpartierna har kommit över 100-årsfirandet av demokratins införande tror jag att de kommer att återgå till sin reaktionära syn på jämställdhet. Jag kan ha fel, men den som lever får se. Detta var vad jag ville säga om själva budgetbeslutet. ska jag tala om jämställdhet. Jag tror, som sagt var, att det är viktigt att i jämställdhetsdebatten lyfta fram detta 100-årsjubileum av demokratin som vi nu firar. Två av partier kan sträcka på sig lite extra . Det är Socialdemokraterna och Liberalerna. stod Liberalerna tillsammans med oss socialdemokrater på rätt sida av historien. Hur det är med Liberalerna kan man fundera på, fru talman. Men segrade vi som stod på demokratins sida, och högern förlorade. Det första stora steget mot ett jämställt samhälle togs trots högerns motstånd. Många steg har tagits efter det, trots högerns motstånd. Vi har fortfarande en lång väg kvar att gå. Även om det just i dagens debatt ser ut som att högern har gett upp sitt motstånd vill jag, fru talman, ändå höja ett varningens finger. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Om man ser sig om i världen kan man se hur reaktionära krafter vinner terräng och hur demokrati och jämställdhet trycks tillbaka. Exemplen är tyvärr många och finns i alla delar av världen. är inte förskonat. Utvecklingen i till exempel och förskräcker. I har Trumps polariserande politik drabbat både jämställdhet och demokrati. Exemplen är alltså många. Denna typ av krafter kan sinsemellan vara splittrade och till och med vara varandras fiender. Vi har att göra med extremister av olika slag. Det kan vara islamister eller andra religiösa extremister. Det kan vara nationalister. Det är olika varianter av totalitära ideologier som trots sina motsättningar har väldigt mycket gemensamt. Motståndet mot jämställdhet och demokrati förenar. Det är allvarligt med den backlash mot jämställdheten som olika reaktionära krafter vinner framgång med. Vi som står upp för jämställdhet och demokrati måste bjuda motstånd. Det är i grunden samma kamp som . En del argument och en del retorik har packats om. Ett exempel är när traditionellt motstånd mot kvinnors rättigheter övergår i kampanjer mot så kallad genusideologi. Men, fru talman, många av argumenten är desamma som . Den som har lyssnat på när de resonerar om hur kvinnor inte klarar av att tänka rationellt och inte förstår svåra ord som budget kan tro sig vara förflyttad . Men det är en dagsaktuell interiör från hur sverigedemokrater ser på jämställdhet. Även om den utmaning som vi har från höger är allvarlig är den känd, och vi kan ta den kampen även om en del retorik har förändrats. Vi känner högern, fru talman. Vi har en ny utmaning. Hotet kommer inte bara från traditionellt håll. Kvinnorörelsen världen över möter en växande backlash från nyliberala och relativistiska strömningar. Organisationer och personer med en förment progressiv och radikal framtoning utmanar de framgångar som kvinnorörelsen vunnit. Identitetspolitik från vänster och superindividualistisk nyliberalism bildar en gemensam front. Det handlar om synen på prostitution, synen på surrogatmödraskap och till och med bisarra uppfattningar som att kvinnor inte finns. Detta är en stor utmaning, eftersom den är ny. Vi som står upp för jämställdhet behöver lära oss en ny argumentation. Organisationer och personer som vi har sett som medspelare är motståndare. Detta är ett fenomen som infiltrerat såväl antirasistorganisationer som delar av hbtq-rörelsen och välkända och respekterade organisationer som Amnesty. Att man ska behöva upprepa det självklara att människohandel inte får förekomma är helt galet och att kvinnor och kvinnors kroppar inte kan säljas eller köpas, att barn inte är en rättighet som kan köpas någonstans någonsin lika lite som sex med en partner är en rättighet som kan köpas och konsumeras som vilken vara som helst. I är detta ännu i sin linda, så vi kan med ett resolut motstånd sätta stopp för detta . Tyvärr är situationen värre i många delar av världen. De som står för detta nya hot mot jämställdheten har tyvärr en hel del gemensamt med extremhögern. En sådan sak är hur man bemöter och trakasserar meningsmotståndare. Med ett högt tonläge och med hot och hat försöker man skrämma dem som står upp för jämställdhet till tystnad. Det får vi aldrig acceptera, fru talman. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering En annan sak är idén om att det inte finns kvinnor. Även här liknar man extremhögern. Det är en snarlik argumentation som extremhögern använder när man menar att det inte finns klasser och därför inte heller några klassmotsättningar. Om kön som begrepp suddas ut finns det naturligtvis inte heller någon könsmaktsordning. Hur ska vi då över huvud taget kunna bedriva ett jämställdhetsarbete? Vem som skulle tjäna på detta är inte svårt att räkna ut. Vem som skulle förlora är lika självklart. har på ett förtjänstfullt sätt lyft fram dessa problem i sin bok existens. Vad ska då vi som står upp för jämställdhet och demokrati göra? Jo, vi ska naturligtvis fortsätta med samhällsanalys som ser både klass och kön. Vi ska naturligtvis stå upp för alla människors rätt att leva sina liv fullt ut oavsett kön och sexuell läggning. Att det patriarkala samhället med sin könsmaktsordning är roten till ojämställdhet är nödvändigt att förstå om vi ska lyckas nå målet med jämställdhetspolitiken. Att ett osynliggörande av kvinnor på samma sätt är ett hinder måste också vara en självklarhet. Kampen för jämställdhet är aldrig ett hot mot någon – tvärtom. I ett jämställt samhälle är vi alla vinnare oavsett kön eller sexuell läggning. Vi måste också ha med oss att arbetet för jämställdhet gäller på alla politikområden. När vi bekämpar kriminella gäng är det också en kamp för jämställdhet och demokrati. Gängen består av unga män med ett destruktivt mansideal och en fruktansvärd kvinnosyn. Om man romantiserar denna typ av uppfattningar, till exempel i musik, är det ett hot mot jämställdheten. Att försvara eller glorifiera en sådan människosyn är också ett exempel på hur förment progressiva gör jämställdhet och demokrati en stor otjänst. Detta gäller också kampen mot hedersförtryck som i alla former, oavsett religiös eller kulturell kontext, är ett hot mot jämställdhet och demokrati. Det gäller mäns våld mot kvinnor som varken kan förstås eller bekämpas utan att man ser de strukturer som ligger bakom, utan att se mannen och kvinnan. Det gäller när man bakom resonemang om inkludering exkluderar halva mänskligheten. Det gäller i arbetslivet när vi ska komma till rätta med de löneskillnader som med kirurgisk precision alltid drabbar kvinnor. Utan könsuppdelad statistik blir detta arbete omöjligt. Detta gäller såväl huvudmålet för jämställdhetspolitiken, att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, som alla de sex delmålen. Så håll i och håll ut alla ni som brinner för demokrati och jämställdhet! Motståndet är delvis nytt, delvis gammalt. Men vårt uppdrag är detsamma. 125 (C): Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Då gör jag min premiär här i kammaren för arbetsmarknadsutskottets räkning. Jag ska prata jämställdhet, vilket är något jag mycket gärna gör. Det handlar naturligtvis om så mycket mer än vad som ryms i det här betänkandet, men mycket täcks också in, till exempel ekonomisk jämställdhet och ett liv fritt från våld. Jag tänker också säga någonting om värderingar och attityder. I början av betänkandet behandlar utskottet regeringens utvärdering av de jämställdhetspolitiska målen och delmålen, och man konstaterar att det går framåt – men det är verkligen långt ifrån bra. Det senare är mitt val av uttryckssätt, inte utskottets. Några resultatindikatorer är chefer i offentlig sektor och kvinnors lön som andel av mäns lön, vilket leder mig in på området ekonomisk jämställdhet. Vi vet nämligen att svenska kvinnor i ett livsperspektiv fortfarande har i genomsnitt av männens totala inkomster. Detta leder till en i snitt lägre inkomst under ett helt liv, vilket har varit oförändrat . Och myndigheterna i bidrar till den utvecklingen, konstaterar Kommissionen för jämställda livsinkomster i sin första delrapport. Även om det är så att kvinnors löneinkomster relativt sett faktiskt har ökat mer än mäns är gapet i livsinkomst fortfarande lika stort. Vad beror det på? Jo, det beror på att män har större inkomster av kapital – det vill säga att de sparar mer och äger mer – och att skatt på kapital är lägre än skatt på inkomst när man väl ska sätta sprätt på pengarna. Därför var det en väldigt dum idé som kom från regeringen för sedan, om att höja skatten på ISK-konton. I stället vill skattebefria sparande på dessa konton upp till ett visst belopp och sedan ha en väldigt låg skatt. Alla sätt som leder till att kvinnor sparar mer och ökar sitt ägande är bra. Ett annat tecken på att kvinnor inte är ekonomiskt självständiga är att kvinnor faktiskt avstår från att begära skilsmässa. finns det helt enkelt inte pengar för att klara sig på egen hand – och det i . Jag pratar då inte ens om relationer där våld är inblandat utan om andra relationer, andra äktenskap. vill ta bort avgiften för skilsmässa. Det är till föga hjälp, men det är ändå en viktig signal. En av de tydligaste anledningarna till ekonomisk ojämställdhet är förstås föräldraförsäkringen, eller rättare sagt det ojämna uttaget i föräldraförsäkringen. Under pandemin hyllade vi alla välfärdens hjältar sjukvårdspersonalen, som vi vet består av en stor andel kvinnor. Man hade ju kunnat hoppas att uttaget av vab, ersättning för vård av barn, skulle bli mer jämställt, men nej – fortfarande tar kvinnor ut en majoritet av vabdagarna. Jag minns att , i början av pandemin, gick ut med ett pressmeddelande och sa: Titta, vad bra – jämställdheten har ökat när det gäller vab! Men när man granskade de siffrorna såg man att det handlade om typ någon procent eller mindre. Då kände jag: Har vi inte större förväntningar än så har vi en del att jobba med när det gäller jämställdhet. Den grupp i samhället som är mest utsatt för ekonomisk ojämställdhet är våra utlandsfödda kvinnor. Enligt, återigen, delrapporten från Kommissionen för jämställda livsinkomster – denna bibel för alla som vill främja jämställdhet – tar det för utrikes födda kvinnor än för utrikes födda män att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Dessa kvinnor nås senare av insatser från Arbetsförmedlingen. De skrivs in senare än män och erbjuds färre insatser. Dessutom skrivs de i genomsnitt ut från Arbetsförmedlingen tidigare än män. Det är inget annat än ett svek. Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Utlandsfödda kvinnor måste nås av etableringsåtgärder oavsett om de kommer till som flyktingar eller som anhöriga. Tiden i föräldraförsäkringen behöver begränsas, och integrationsförskola, jämställd utbetalning av bidrag samt bättre förutsättningar för tolkning är viktiga åtgärder för ökad jämställdhet. Men framför allt måste myndigheter och arbetsgivare ha exakt samma förväntningar på utlandsfödda kvinnor som på utlandsfödda män. Innan jag går in på området mäns våld mot kvinnor vill jag säga några ord om attityder, språk och normer. Jag menar nämligen att vi verkligen upplever ett bakslag när det gäller detta. Kvinnor objektifieras som aldrig förr i medier och i sociala medier. menar att detta är jätteallvarligt och att vi måste markera varje gång, som vi läser eller hör hur språk och beteende används på ett icke korrekt sätt mot kvinnor och unga tjejer. Jag minns med fasa många av de rubriker vi har kunnat läsa i tidningarna, inte minst under metoo. Ett exempel: ”Tafsande på krogen – ett problem för många unga kvinnor.” Nej, så är det inte – tafsande på krogen är ett problem hos många män. Och när ska vi en gång för alla kunna fastslå att varken korta kjolar, alkohol eller flörtiga tjejer orsakar våldtäkter? Det som orsakar våldtäkter är våldtäktsmän. Pandemin har hållit oss i sitt grepp. Tyvärr riskerar många att behöva fortsätta leva med pandemins effekter. Många tjejer och kvinnor som har tvingats genomleva pandemin med våld och förtryck riskerar fortsatt utsatthet och isolering. Mäns våld mot kvinnor har ökat under covid-19, både nationellt och internationellt. uppskattar att våld i hemmet globalt har ökat under pandemin. Vi vet att isolering leder till ökad utsatthet för våld, som det är svårare att söka hjälp när förövarens kontroll ökar. har länge drivit på för att få till en långsiktig finansiering av tjej- och kvinnojourer.