prot · H80967 · 2021-01-20 00:00:00 — I vissa länder bör man definitivt inte avverka skog, men i har vi möjlighet att avverka mer skog på ett hållbart sätt. Vi måste i det här fallet se upp för dröm att göra till EU:s kolsänka. Självbestämmandet över vår skogspolitik har aldrig varit mer hotat, och det är viktigt att markerar mot detta i alla sammanhang. 52 Statsrådet (S) replik: Jag kan börja med att instämma i begäran om att ska protestera mot det sätt på vilket taxonomiförordningen hanterar svenskt skogsbruk. Där måste man ha en helt annan syn än vad det har getts uttryck för, och det har regeringen också flaggat för på högsta nivå. Jag vill dock ta upp en annan fråga. Jag tror att de flesta av oss kommer att dra en suck av lättnad när presidentskiftet i är genomfört, men det finns ett parti här i riksdag – eller åtminstone en partiledare – som hellre hade sett att republikanerna fortsatte att styra i och att fick till i Vita huset. Jag skulle därför vilja fråga om detta, som alltså har sagt, innebär att delar den syn på EU-samarbetet och annat internationellt samarbete som president har gett uttryck för. Skulle Europeiska unionen egentligen ha skapats för att göra saker och ting värre för ? Att avbryta sitt multilaterala samarbete på område efter område och tro att man klarar sig bäst själv – är detta också er politik, ? 53 (SD) replik: Tack för frågan, statsrådet! Vi i har alltid varit tydliga med att vi står upp för frihandel. Vi tycker om tanken på möjligheten att handla med våra europeiska partner. På det sättet delar vi inte Trumpadministrationens syn på handelshinder och annat, utan där finns det tydliga skiljelinjer. Ur ett ideologiskt perspektiv sympatiserar vi dock självklart med politik som innebär hårdare tag mot brottslighet, minskad invandring och nej till destruktiv identitetspolitik, men det är ju en diskussion som är separerad från de haverier som Trumpadministrationen har lyckats med . Ur ett rent ideologiskt perspektiv kommer vi dock alltid att föredra en ansvarsfull invandringspolitik, ett nej till destruktiv identitetspolitik och en effektiv brottsbekämpning framför ett vänsterliberalt perspektiv. 54 Statsrådet (S) replik: Jag undrar fortfarande om omfamningen av samma ideologiska perspektiv som den utgående amerikanska administrationen och presidenten har också gäller viktiga områden som internationellt samarbete, multilateralt samarbete, tilltro till , tilltro till att man kan arbeta gemensamt mot pandemier i och så vidare. Det är ju dessutom lite uppseendeväckande, tycker jag, att partivänner till som har nominerat till tycks hålla fast vid den nomineringen också efter det som har hänt och säger att den avgående presidenten har varit framgångsrik utrikespolitiskt. Om detta inkluderar ett gillande av Trumps hållning till EU vore det bra att få veta det också. 55 (SD) replik: Jag förstår att detta om den avgående amerikanska regeringen är en spännande diskussion att fördjupa sig i, men vi i står upp för vår egen politik. Vi tycker att ska vara medlem i WHO. Vi tycker att ska handla med våra europeiska partner. Vi vill också ha till stånd bättre handelsrelationer med . Vi är såklart inte positiva till de handelsrestriktioner som Trumpadministrationen har satt upp. Det måste kunna sägas att Trump begick fruktansvärda misstag när det handlar om vad som hände efter valet i . hade man framgångar i fredsförhandlingarna i , där relationen mellan och en lång rad arabiska länder är bättre. Det är ju positivt. Vi som parti har inte sysslat med att nominera personer till , utan det har enskilda ledamöter gjort. Det är ingenting jag tänker kommentera här. 56 (M) replik: Även om inte längre driver kravet om ett svenskt EU-utträde finns det rätt många frågor inom Europasamarbetet som partiet är emot, bland annat EU:s migrationspolitik. För att EU:s grundprincip om fri rörlighet ska fungera eller ens existera behövs en effektiv EU-gemensam migrationspolitik. finns det stora brister i medlemsländernas efterlevnad av den nuvarande gemensamma reglering som finns på plats. Detta leder till ett ojämnt mottagande och ett särskilt högt söktryck på bland annat . Jag undrar vad tycker. Hur anser ni att medlemsstaternas asyl- och migrationslagstiftningar bör harmoniseras? 57 (SD) replik: Till att börja med välkomnar jag den moderata omsvängningen vad gäller migrationspolitiken. Vi hade ett problem i med att de två stora maktpartierna gemensamt pläderade för massinvandring till . Det har vi inte längre, och det är positivt. Det är också positivt att är tydliga i kritiken mot förslagen till ny gemensam migrationspolitik i EU. Från sida tycker vi att det är grundläggande att man upprätthåller staternas självständighet på det här området, för det är bara på det sättet vi kan säkerställa en ansvarsfull politik vad gäller migrationen till . Däremot är det viktigt med samarbete på EU-nivå. Vi måste skydda EU:s yttre gräns. Vi måste kunna utbyta information med varandra så att alla länder blir bättre på detta. 58 (M) replik: Det är lite därför jag frågar – jag förstår inte riktigt. Samarbetet på EU-nivå ska alltså upprätthållas. Det här kanske blir en detaljfråga, men för att få till en ordning där medlemsstaterna faktiskt har en migrationspolitik som de har fattat beslut om gemensamt finns ett förslag om att Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Easo, ska förstärkas för att kunna se till att medlemsstaternas lagar harmoniseras. Det förslaget motsätter sig . Kan utveckla detta? 59 (SD) replik: Grundläggande för är att vi inte ska leja ut migrationspolitiken till EU. Vi ska använda EU för att samarbeta rörande migrationsfrågor, men länderna måste få sätta upp egna regler. Vi bör inte ha någon nettoinvandring till . Vi har bedrivit en ansvarslös migrationspolitik ; vi klarar inte mer. Vi kan naturligtvis inte acceptera en EU-gemensam politik som tvingar på oss invandring och ställer sådana krav på vårt land och som tvingar på oss omfördelning och sådant. Det är inte acceptabelt, utan vi i måste stå upp för våra egna intressen. Det vi behöver är nollinvandring. 60 (C) replik: Grunden för det europeiska samarbetet är demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. I budgetarbetet har det funnits ett utarbetat förslag som handlar om ett demokratilås för att göra det möjligt för unionen att faktiskt hindra de länder som inte följer de grundläggande principerna att få del av budgeten. kom detta förslag på plats. har det funnits artikel‑7‑förfaranden. har det varit och som har gått i fel riktning, och artikel 7-förfaranden har tagits upp. Detta kräver enighet, och de har kunnat täcka upp för varandra. Det har gjort det omöjligt att vidta några åtgärder i ett tidigare skede. fick det dock alltså ett skarpt demokratilås på plats. har inte varit för inrättandet av detta demokratilås. 61 (SD) replik: finns det en kompromiss – en uppgörelse – som alla länder ställer sig bakom, och från sida välkomnar vi detta. Vi välkomnar också ett mer rättssäkert perspektiv på frågan rörande rättsstatens principer. Grunden till detta är ju de skrivningar som finns i fördragen. Vi tycker naturligtvis att detta är bra formuleringar, men att överföra detta till tydliga riktlinjer för hur länderna ska utforma sin politik är inte enkelt. Ländernas tradition och hur de exempelvis utser domare skiljer sig kraftigt åt. Det är ett pedagogiskt problem för EU att försöka förklara för väljarna i exempelvis , och vad som anses vara rättssäkert och inte. Av den anledningen vill vi vara försiktiga med pekpinnar när det gäller hur andra länder beslutar om sina rättssystem. 62 (C) replik: Jag tackar för svaret. Det som är intressant i detta är ju att inte har varit en konstruktiv kraft för att få detta att bli riktigt och bra, utan har efteråt passivt sagt att detta kanske inte blev så tokigt i alla fall. När det handlar om ett lands förmåga att värna demokratin, om att respektera alla människors lika värde och rättsstatens principer, om att inte politisera domstolsväsendet eller skrämma och hota oliktänkande eller fri press till tystnad samt om kvinnors rätt till sina egna kroppar har bekymmer och kan inte ta ställning, för det är lite svårt att landa i det. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt, och jag tycker att det är sorgligt att man inte kan stå upp för alla människors lika rätt och värde och ställa dessa krav när det gäller budgetfrågorna även på EU-nivå. 63 (SD) replik: står upp för den lagstiftning vi har i rörande abort. tycker inte att vi ska ha en europeisk abortpolitik, utan detta ska varje land få bestämma självt. Det som skulle kunna hända om detta fördes över till EU-nivå är att vi helt plötsligt tvingas följa andra länders abortpolitik. Vi vet ju att linje i de här frågorna skiljer sig från de allra flesta länders – vi har betydligt liberalare regler i fråga om abortlagstiftning än vad de andra länderna har. Vad gäller konstruktivitet är det ju inte något som kännetecknar när det kommer till rättsstatens principer och budget. Det som man är fullkomligt besatt av är att försöka slå mot regeringarna i och . Vad jag skulle vilja uppmana till är att bry sig lite mer om svenska medborgare och skattebetalare och vad som händer med deras pengar. 64 (V) replik: Jag fortsätter på det inslagna spåret. När vi diskuterade rättsstatens principer i ansåg samtliga partier, utom , att skulle driva denna fråga hårt. Även om och inte motsatte sig detta försökte man på olika sätt tona ned EU:s behov av att införa regler för att rättsstatens principer ska följas. I har konsekvent röstat emot införandet av regler för rättsstatens principer. senast kunde vi också se sverigedemokratiska riksdagsledamöter dela teorier om valfusk i och ifrågasätta MR-organisationers rätt att kritisera . Även Orbántrogna medier i har ifrågasatt valresultatet i och vinklat stormningen av som det skandalösa valets och Bidens fel. Jag vill därför fråga om prioriterar demokrati och om anser att lever upp till rättsstatens principer. 65 (SD) replik: huvudfokus när det kommer till diskussioner om EU:s budget är svenska skattebetalare. Hela EU betalar ut till och i stöd vad gäller sammanhållningspolitiken. Det är ju fullkomligt absurt att vi ska skicka så mycket pengar till de här staterna. är det enda parti som vill ta bort alla de här pengarna. Vi vill beröva och i sammanhållningsstöd. Varför driver inte tydligt att vi ska ta bort alla dessa pengar som och får från svenska skattebetalare? Jag tycker inte att de ska ha en enda krona för att finansiera sin infrastrukturpolitik, utan det bör de göra själva. 66 (V) replik: Jag konstaterar att inte svarar på frågan om anser att lever upp till rättsstatens principer. Faktum är att jag nog aldrig hört en sverigedemokrat kritisera . Snarare har man gett olika former av stöd. Ett exempel är när ledamöter från och utrikesutskottet träffade ungerska representanter för ett samtal. Där öppnade en av med att kalla för enda vän, till skillnad från övriga partier i rummet. Jag måste säga att jag är en stor vän av min pappas födelseland , och just därför kan jag kritisera den förda politiken. Ett annat land som aldrig kritiserar är med dess hbtq-fria zoner, kontrollerade massmedier, förbud mot aborter och styrning av domstolar. Det finns många hot mot demokratin i , men från sverigedemokratiskt håll är det tyst. 67 (SD) replik: Jag förklarade att jag vill ta bort från och budgetar. Det är en ganska kraftfull attack. Jag tror inte att dessa länder skulle betrakta detta förslag som speciellt vänligt. Det är inte vår roll som svenska politiker att bestämma vad som är rättssäkert och inte rättssäkert i det polska rättssystemet. Vi har också en situation i där det är regeringen som utser domare via ett råd där de utser representanter. Det är inte enkelt att försöka klarlägga vad som är rättssäkert och inte vad gäller domartillsättningar, och så vidare. Och vad sedan enskilda ungerska politiker har sagt om valet i är fullkomligt ointressant för mig. Fokus för oss sverigedemokrater när det kommer till EU:s budget är att få till stånd så bra villkor som möjligt för svenska skattebetalare. Att vi exempelvis tvingas betala så lite som möjligt för tunnelbanor i är prioritering. 68 (KD) replik: Det har varit lite otydligt hur har ställt sig till rättsstatens principer under de år som vi nu har förhandlat om långtidsbudgeten och coronapaketet. Vi ser från håll ett väldigt stort hot mot de grundläggande värdena inom . Och jag är glad att vår partiledare inom EPP, som är den kristdemokratiska gruppen i , har varit väldigt tydlig med att och måste ställa sig i ledet när det gäller krav på oberoende medier och rättssystem. sa här tidigare att vi ska vara försiktiga med att bestämma om andra länders rättssystem. Menar verkligen att vi inom EU inte ska ha en gemensam norm för oberoende rättssystem? 69 (SD) replik: Eftersom vi har diskussionerna rörande artikel 7-förfarande och annat tycker jag definitivt att man skulle kunna diskutera hur man kan tydliggöra vilken typ av rättssystem ett land ska ha om det vill vara med i EU, så att detta blir tydligt för väljarna i de olika länderna. måste man ha respekt för att det är människor i , , , och som går och röstar fram sin regering för att de vill ha en särskild politik. Ska vi då sitta här i riksdag och säga att de här väljarna röstade fel, att det politiska parti som de röstade på inte var okej och att vi inte tycker om detta? Jag tycker att man bör vara lite ödmjuk och helt enkelt hänvisa till den demokratiska processen i de här länderna. 70 (KD) replik: Jag tycker att det som här säger är väldigt oroväckande. När man träder in i EU måste man följa det som kallas för acquis, alltså de grundläggande värden som EU står upp för. Annars får man inte bli medlem i EU. Att sedan börja nagga på värderingarna om ett oberoende rättssystem, fria oberoende medier och så vidare är naturligtvis något som EU måste ta mått och steg för att förändra. Detta uttalande från förvånar mig och är mycket oroande. Jag ska försöka hinna med en fråga till. Den gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där EU nu går lite framåt på grund av att , framför allt , har varit svagare i den transatlantiska länken. Hur ser på att vi tar lite nya mått och steg för att öka samarbetet på utrikes-, försvars- och säkerhetsområdet? 71 (SD) replik: välkomnar bättre samarbeten inom alla frågor i EU, och vi ser gärna ett bättre samarbete vad gäller utrikespolitiken. Däremot tycker vi inte att det är lämpligt att ta bort vetokravet. Det är vi motståndare till. Vi vill inte öka överstatligheten på det här området. När det kommer till diskussionen om rättsstatens principer innebär det ur vårt perspektiv att om vi ska bestämma över andra länder kan de också bestämma om våra lagar och regler här i . Till exempel saknar vi en konstitutionsdomstol i . Om skulle ta bort sin konstitutionsdomstol skulle EU slå ned stenhårt på detta. Jag kan tycka att vi borde ha en konstitutionsdomstol i . Men jag tycker kanske inte att det är EU som ska bestämma det i så fall. 72 (C): Ett grönare, friare och mer demokratiskt var det mål som mötte väljarna med i EU-valet , och det var en vision som delades av många. Vi gjorde faktiskt vårt bästa EU-val . Vi arbetar för att nå målet, för det är bara genom att förstå att klimatförändringarna inte tar paus under pandemin och att vi måste bli fler som vill göra mer för klimatet som vi kan ta och världen framåt. Tack vare och andra gröna, liberala krafter tar EU många viktiga kliv framåt här. Vi skärper utsläppskraven på nya personbilar för att minska utsläppen från transporter. Vi förbjuder en rad produkter av engångsplast, vilket är välkommet när våra hav fylls av plast. Och vi skärper kraven på utsläppsminskningar totalt i EU. Men vi slår också vakt om ett fritt och demokratiskt . Vi tar tydligt ställning mot de krafter som mer eller mindre helt inskränker aborträtten, som tar ifrån kvinnor makten över sina egna kroppar, sina egna liv. De hotar journalister, förföljer oliktänkande och politiserar domstolsväsendet. De monterar ned öppenheten och kväver friheten. Ett av våra viktigaste vallöften, att sätta ett demokratilås på EU:s budget, har redan blivit verklighet. Vi kommer att kunna stoppa ledare som inte kan skriva under på självklarheter som demokrati och rättsstatens principer från att få ta del av EU:s medel. Ett grönare, friare och mer demokratiskt blir en förebild för fler. Så kan vi också komma framåt mot en grönare, friare och mer demokratisk värld. 73 (V) replik: har i tidigare repliker talat mot förslaget om minimilöner. Jag är glad att vi är en majoritet i som vänder oss mot att EU ska besluta om svenska minimilöner. Jag hoppas att och också instämmer i vikten av att försvara den svenska partsmodellen, i att det är arbetsmarknadens parter som avgör lönevillkor och villkor på den svenska arbetsmarknaden och i att politiker inte ska komma och bestämma om minimilöner etcetera. 74 (C) replik: Jag vill tacka för frågan. När det gäller det direktiv som har kommit från kommissionen är vi eniga i den delen. Det som är intressant är om vi backar bandet . Vi hade redan då farhågor om att det var den här typen av lagstiftningsförslag som skulle komma om man öppnade upp för den sociala pelaren. I det läget gjorde våra partier inte samma analys och delade inte uppfattning utan hade olika ingångar till om vi skulle säga ja eller nej till, bejaka eller beivra, den sociala pelaren. såg riskerna redan då och hade gärna sett att inte hade tagit det initiativet. Men där tog våra partier olika ställning. Vi står på lite olika ben i fråga om historien bakom att det nu finns ett sådant lagförslag. Men vi är överens om att vi inte tycker att EU ska införa det här. 75 (V) replik: Jag vill tacka för svaret. Det leder till min nästa fråga: Vad är det egentligen för skillnad mellan politikerna i och politikerna här i ? I har lagt sig i parternas förhandlingar och hotat med lagstiftning om parterna inte gör som vill. Så sent som sa nej till att ge LO inflytande över nya LAS, även om och Handels nu släpps in i värmen. parti har alltså inga problem med att i lagstifta över parternas huvuden. Vad är skillnaden mellan Brysselpolitikernas klåfingrighet och ? 76 (C) replik: Jag vill tacka så mycket för frågan. Den är väldigt intressant. När det gäller kompetensområden kan man konstatera att EU inte har kompetens för att gå in och röra i detaljer på arbetsmarknadsområdet. Den kompetensen är nationell. När vi har tittat på de olika delar som gäller arbetsmarknaden har vi också sett att det behöver bli större rörlighet, större flexibilitet och ökad trygghet för arbetstagare för att de ska kunna omskola sig och komma till nästa steg när arbetsmarknaden förändras. I hela det paketet kan man behöva justera i de lagar som finns. Ja, det är nationell kompetens. Det är den stora skillnaden mellan och . 77 (MP) replik: Jag vill tacka för anförandet. Jag vill ta fasta på att nämnde att är en grön röst. Den behövs verkligen i EU. Jag vill ge beröm för deras arbete med antibiotikafrågan i EU. När det däremot gäller en giftfri vardag och vattenfrågor är det olyckligt hur politik har utvecklats i just EU-sammanhang. såg till att bytte fot i vattenfrågan och ställde sig på samma sida som inte särskilt progressiva krafter i EU. räddades ändå av EU i den frågan. Vi har också det här med blyhagel, som är ett giftigt ämne från det första grammet. Från att ha drivit Reach och fört en giftfri politik är nu plötsligt för blyhagel. Hur kommer det sig? 78 (C) replik: Tack för frågorna, ! I alla frågor som rör politik görs det avvägningar. Det är å ena sidan, och det är å andra sidan. Det finns inte någon av våra politiska frågor som inte är av den karaktären. När det gäller vatten kan man komma åt rätt effekt på olika sätt. Det är vad som fanns med i den delen. När det gäller blyhagel är det intressant. Vi här i har en stark lagstiftning. Det är väldigt uppstyrt var man får använda blyhagel och inte. Enligt de förslag som fanns för antagande skulle det inte ha funnits många kvadratmeter i där man över huvud taget hade kunnat använda blyhagel. Det är kanske så att vi ska ha bort blyhaglet. Men det måste först ha kommit fram ett annat alternativ. Det finns inte . Därför var vi med och drev fram en förändring av den ståndpunkten. 79 (MP) replik: Tack för svaret, ! Det stämmer absolut att det är å ena sidan och å andra sidan. Där kan man väl säga att viktar miljön starkare. Vi tycker helt enkelt att miljön och den giftfria vardagen är viktigare än i det här fallet jaktintressena. Det som var olyckligt i det här fallet var att och decennier har drivit en giftfri politik men plötsligt bytte fot, efter en stark lobbyinsats. Det skadar förtroende som miljönation i längden. Det var olyckligt. Vad gäller vattenfrågan hade man, om det hade blivit verklighet, släppt in lobbyorganisationer på ett sätt som vi inte alls tycker är vettigt. 80 (C) replik: I de här frågorna kan man inte tro att det finns bara ett sätt att nå målet. Det finns en mängd olika frågor där och är överens om vart man vill komma men inte om hur man ska komma dit. De här två frågorna är också exempel på det. Det finns betydligt bättre sätt, till exempel att värna och vårda skogen, se till att vi har en biologisk mångfald genom att stärka skogsägares rätt att fortsätta vårda den skog de har ansvar för. Vill man gå förbudsvägen får det helt andra konsekvenser. Jag skulle vilja påstå att vi väldigt ofta delar målen, men vi delar inte synen på vägen för att nå dem. 81 (V): Vi behöver göra enorma offentliga investeringar för att klara klimatomställningen. Faktum är att vi måste bygga om hela vårt samhälle för att pressa ned utsläppen. Vi måste satsa massivt på hållbar infrastruktur, förnybar energi och bättre boenden. vill se en satsning på jobb, välfärd och minskade utsläpp. Och vi kräver att klimatomställningarna ska vara rättvisa, så att de som släpper ut mest också ska betala mest. Vi och våra progressiva kollegor i jobbar hårt tillsammans med miljörörelsen för att höja de låga klimatmålen och för att införa fler bindande miljö- och klimatregler. Vi förväntade oss att en svensk regering bestående av miljöpartister och socialdemokrater skulle ta sitt ansvar. Men regeringens agerande i fråga om den europeiska klimatlagen gjorde oss besvikna. EU:s klimatlag är ett steg i rätt riktning mot att nå målen i . Men redan EU‑parlamentets ambition om 60 procents minskning är för låg. menar att ambitionen för minskning av utsläppen av växthusgaser borde vara . Den drev minst 55 procents minskning av utsläppen i ett sammanhang och med sikte på mer i ett annat sammanhang, och sedan tillbaka till . Så där höll man på. Till slut tvingades ändå den gå med på . Det var precis det varnade för; om den driver olika mål i olika sammanhang blir linje inte trovärdig. står hoppet till att parlamentet i kommande förhandlingar inte viker ned sig och backar från beslutet om . Helst höjer man det. kommer inte att ge sig. Klimatet kan inte vänta. 82 Statsrådet (S) replik: Det var intressant att höra lägga ut texten både i sitt första anförande och om vilka viktiga insatser som EU bör ta sig an. Jag kan hålla med om en hel del av det, men jag har också en annan uppfattning om annat. Det som gör det svårt att fullt ut lita på i EU-frågor är partiets grundläggande skepsis mot hela EU-idén. Det står fortfarande i partiprogram att man vill lämna EU även om man inte driver på för ett utträde just . Det är minst sagt lite udda att verkar liera sig med , som tycks tro att man kan ta tillbaka något slags kontroll bara för att man drar sig ur ett samarbete. Min syn är att vi får mer makt och mer inflytande genom att ha ett väl fungerande europeiskt samarbete. Jag undrar: Är det fortfarande uppfattning att ska dra sig ur EU och göra som eller kan detta komma att ändras? 83 (V) replik: Tack, statsrådet, för frågan! Statsrådet har läst partiprogram och vet vad som står där, så därför behöver jag inte upprepa det.