prot · H80968 · 2021-01-21 00:00:00 — Men här har alltså tolkat lagen på så vis att kommunerna tyvärr har tolkat lagen rätt, om jag får uttrycka det så. Det spelar ju ingen roll vad jag och statsrådet står här och tycker, utan det som gäller är naturligtvis vad lagen säger. har den högsta instansen tyvärr konstaterat att de kommuner som nekar svårt sjuka människor runt om i landet att få en bostadsanpassning eller ett rullstolsgarage har tolkat lagen rätt. Då krävs det ett mycket snabbt initiativ från regeringen. Lagstiftningen i sig finns ju. Jag tror att smärre korrigeringar i lagstiftningen kommer att lösa frågan. Jag skulle vilja fråga statsrådet: statsrådet att vidta åtgärder för att väldigt snabbt se över lagstiftningen och komma till med en proposition? 26 Socialminister (S): Jag tror inte att ska överdriva min julledighet. Detta är absolut en jämlikhetsfråga; det slår mig när jag tar del av domen och interpellation. Problemet uppstår inte för den som redan har ett garage vid sidan av villan. Det inser vi båda två. Jag tycker dock inte att ska göra det här till för mycket av en partipolitisk fråga, när vi står här och är rätt överens. Men det är möjligt att socialdemokratiska kommunpolitiker kan räkna med stöd i alla lägen. Det är väl ett bra besked här och . Jag tror inte att jag kan prata i tre minuter och till – min återstående talartid i detta inlägg – om någonting som vi faktiskt är överens om. Men jag tror inte att har helt rätt i att det bara skulle vara fråga om smärre korrigeringar som kan komma tillbaka till i en proposition. Jag tror att det står i mitt svar att detta är någonting som vi måste titta vidare på. Det här är en väldigt olycklig situation. Men det faller på kommuner och regioner att se till att man inte bara beviljar ett hjälpmedel utan förstås också beviljar ett hjälpmedel som kan användas. Jag vet inte vad vi ska använda för uttryck – moment 22 är det i alla fall alldeles självklart att det är. Så kan vi inte ha det. Det är därför jag i mitt interpellationssvar sa att dialogen med SKR känns väldigt angelägen. Vi måste se vad vi har för vägar fram. Frågan är om det behövs lagstiftningsändringar och smärre korrigeringar för att uppnå något väldigt specifikt. Det är ju inte så att bostadsanpassningslagen bara räknar upp en massa saker och att vi sedan gör ett tillägg gällande någonting som saknas. Det är inte riktigt så den är konstruerad. Vi behöver titta på detta. Jag tror att SKR är första instans. Det är väldigt viktigt. Jag tror också att det är bra att staten inte alltid tar över det som kommunen inte kan lösa utan gör ett försök att se till att kommunen löser det som så uppenbart är dess uppdrag. Jag har svårt att tro att de skulle svara nej på frågan om det borde åligga dem. Frågan är vad de har för andra regelverk och möjligheter. Det är inte heller så att de har blivit fråntagna några ekonomiska resurser, så att de inte har råd att betala det här. Det finns inga sådana ursäkter. Vi behöver helt enkelt titta närmare på frågan. Jag har för avsikt att göra det tillsammans med Kommuner och Regioner. 27 (M): Det är alldeles utmärkt att vi är helt överens. Och statsrådet har hela departementets befogenheter. Statsrådet har hela makten i frågan och initiativrätten i frågan. Då är det bara att agera. säger till P4 : ”De diskriminerar min rätt till att starta ett eget liv.” Det är verklighet. när kommer hem med sina matkassar och inte kan öppna dörren själv kommer det att vara en väntan på att statsrådet agerar. För varje person som fått sin ansökan om bostadsanpassning i form av rullstolsgarage avslagen är det just en väntan på statsrådet. För varje äldre som sitter kvar i sin lägenhet och inte kan få en permobil utskriven på grund av att regeringen inte agerar kommer det att vara en lång väntan på statsrådet. Det handlar om människovärdighet. Det handlar om mobilitet. Det handlar om att visa respekt för dessa människor, som har rätt att leva samma liv som vi andra. Jag skulle gärna vilja fråga statsrådet: När kan vi, med den information som statsrådet har just , förvänta oss att kan få en dörröppnare installerad, så att han kan leva ett liv? När kommer den äldre kvinnan i att kunna få sitt rullstolsgarage, som gör att hon inte behöver sitta fången i sin lilla tvåa? Vad har statsrådet för tidsplan? När kommer det att hända någonting som gör skillnad för alla de människor med funktionsvariationer som behöver samhällets stöd och hjälp? Tack för en bra debatt! 28 Socialminister (S): Jag tackar för samtalet, debatten, diskussionen. Jag tycker att det är väldigt konstruktivt av honom att uppmärksamma frågan och lyfta fram den på det här sättet i kammaren. Jag hoppas att också har förståelse för att lagstiftningen gällande bostadsanpassningsbidraget inte ändras i en handvändning. Men detta är en fråga som mycket tydligt åligger kommunerna. Att man skulle skylla på lagstiftningen och inte kunna hitta andra möjligheter vill jag inte riktigt tro. Om det bara är så att vi ska invänta lagstiftning tar det tid, även om tjänstemän, som arbetar mycket hårt, inte bara med pandemin utan även med allting annat, skulle kunna ta sig an också detta. Riktigt så enkelt är det inte att bara ändra i en lagstiftning när man har en specifik del som man skulle vilja få tillgodosedd. Dialogen måste nu föras med Kommuner och Regioner. Det är där ansvaret ligger för att utfärda hjälpmedel och se till att man inte delar ut ett hjälpmedel till någon som inte kan ta emot det. Jag hoppas att inte frågan också handlade om när någon ska få en dörröppnare installerad. Så har inte jag upplevt frågan, utan jag uppfattade att nämnde det som ett exempel. Det här är en väldigt specifik fråga, och vi ska försöka hantera den. Men jag tror att det görs bäst tillsammans med Kommuner och Regioner. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister , miljö- och klimatminister , socialminister och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Arbetslösheten bland utrikes födda 30 (M): Arbetslösheten i är den högsta . Orsaken stavas inte enbart covid-19, även om svensk ekonomi på ett allvarligt sätt har påverkats av pandemin, vilket har bidragit till att arbetslösheten har skjutit i höjden. Även före pandemin låg i bottenskiktet vad gäller arbetslösheten, trots regeringens löfte om EU:s lägsta arbetslöshet. Arbetslösheten är särskilt hög bland utrikes födda. I en ny rapport fastslås att minst 600 000 invandrare i arbetsför ålder saknar egen försörjning. Integrationsmisslyckandet i är minst sagt omfattande, och därför undrar jag, finansministern: konkreta åtgärder vidtar finansministern och regeringen utöver utbildningsinsatserna för att fler utrikes födda ska komma i arbete? 31 Finansminister (S): Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att fler utrikes födda ska komma i arbete och för att fler ska söka sig ut på arbetsmarknaden. En av de första och viktigaste åtgärderna vi vidtog var att avskaffa vårdnadsbidraget, som gjorde att många utrikes födda kvinnor inte ens sökte sig ut på arbetsmarknaden. Vi har också gjort om föräldraförsäkringen på ett sådant sätt att fler utrikes födda kvinnor ska komma ut på arbetsmarknaden. Det är viktigt att många söker sig ut och deltar på arbetsmarknaden. För att man sedan också ska komma i arbete är de rekordstora utbildningsinsatser som regeringen har gjort en viktig del, men vi har också byggt ut arbetsmarknadspolitiken. Extratjänster är ett exempel på ett område där många utrikes födda kvinnor kommer i sysselsättning. Vi har också nystartsjobb, som har funnits , som vi vet att utrikes födda män kan ta del av. Det är några exempel på de åtgärder som vi har vidtagit. De stora och omfattande insatser vi har gjort för att fler ska anställas i offentlig sektor kommer dessutom alla, hela svenska folket, till del, antingen som anställda eller som brukare. 32 (M): Att fortsätta med dagens politik lär inte leda till förbättringar. Vi kan konstatera att vi har 600 000 utrikes födda som saknar egen försörjning. Tvärtom riskerar den förda politiken snarare att leda till en inhuman situation för många utrikes födda med stor risk för ett livslångt bidragsberoende och permanent utanförskap i sitt nya land. I M-kommuner kan vi se att krav på motprestationer för att erhålla bidrag och sänkta skatter leder till ett minskat utanförskap. Är finansministern beredd att följa dessa goda exempel? 33 Finansminister (S): Ska vi följa exempel? Jag kan stilla påminna om att , mitt under en pågående pandemi och en av de största ekonomiska kriserna som vi har haft , är sysselsättningsgraden högre än när satt i regeringsställning. Ska vi då följa exempel? Nja, jag tycker att det är bra att så många som möjligt arbetar, och då är det uppenbart att det är som vi ska följa. Klimateffekten av nedstängda kärnkraftverk 34 (SD): har vi haft det lite kallare. Det har inte varit extremt kallt på något sätt, men det har i alla fall varit minusgrader över hela landet. Det som har blivit extra tydligt nu när ytterligare kärnkraft stängs ned är hur små marginaler det finns när det gäller vår självförsörjning av el. Det är faktiskt så att det inte alltid blåser. Det här har lett fram till att vid åtskilliga tillfällen har varit nettoimportör av el – importör av smutsig, fossilt framställd el från och , där kraftverken har ökat produktionen för att möta den senaste tidens ökade efterfrågan. Min fråga är: Hur ser klimatministern på de negativa effekter för utsläppen som nedstängningen av kärnkraften får? 35 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! har alltid under enstaka dagar eller timmar importerat el från andra länder. Det är fortfarande så. Trots att vi nu ser hur den ena reaktorn efter den andra tas ur drift på grund av sin höga ålder och de stränga säkerhetsbestämmelser som finns för reaktorer inom EU är en stor nettoexportör av el till kontinenten och till våra grannländer – till och med till vårt grannland , som ju satsar på en utbyggnad av kärnkraft som kostar väldigt mycket och som är väldigt fördröjd. I ser vi däremot en mycket stor utbyggnad av vindkraft, förnybar el, som gör att vi har ett rekordstort överskott av el som vi exporterar till vårt närområde, vilket är bra för klimatet. 36 (SD): En företrädare för twittrade ut följande: ”Vill du göra en klimatinsats ? Minska din elanvändning något. Just nu har hela väldigt höga elpriser och importerar smutsig kolkraft från .” Från att kunna räkna med i princip fossilfri el i måste vi nu förlita oss på smutsig el från och när det blir kallt. Det här är en effekt av regeringens politik. Från sida skulle vi hellre ha sett att reaktorerna i hade kunnat drivas vidare än att man skulle behöva oroa sig för klimatutsläpp när man sätter på dammsugaren. 37 Miljö- och klimatminister (MP): Det stämmer helt enkelt inte att har ett ökat beroende av import av kolkraft, utan vi exporterar förnybar el till vårt närområde. Att vi nu ser en stängning av kärnkraftverken handlar om att de är föråldrade. Det finns ingen ekonomi, vilket ägarföretagen själva har konstaterat, i att investera i nya reaktorer. Då är investering i förnybar el det som är framtiden. 38 (C): Jag vill vända mig till kultur- och demokratiminister . Min fråga rör idrotten. Vi har en fantastisk bredd och en imponerande elit i vårt land. Allt från vasalopp och maraton till barn- och ungdomscupen i den lilla föreningen har betydelse, inte minst för folkhälsan. När det gäller de stora motionsarrangemangen hade arrangörerna hoppats på tydliga riktlinjer för utomhusaktiviteter i pandemilagen, men det kom inte några sådana. är man fortfarande hänvisad till lokala och regionala myndigheter som i sin tur saknar riktlinjer. Ideella föreningar behöver fatta beslut om de ska kunna genomföra årets evenemang, som är helt avgörande för föreningens ekonomi och fortlevnad. När avser regeringen att komma med riktlinjer som ger Idrottssverige besked om man kan genomföra evenemang ? 39 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Först vill jag säga att jag helt instämmer i beskrivningen av vikten av vår levande och breda idrottsrörelse i hela och hela dess ekosystem – allt från barnidrotten till elitverksamheten, de breda motionsloppen och den mångfald av aktiviteter som svensk idrottsrörelse står för i alla åldrar. Vi har på olika sätt sett till att stötta idrottsrörelsen under pandemin, bland annat ekonomiskt, senast med ytterligare drygt 300 miljoner för tiden fram till och med februari. Den nya pandemilagen ger oss möjligheter till en mer träffsäker reglering. är vi fortfarande i ett allvarligt smittläge. För att pandemilagen skulle kunna börja gälla med en ny förordning fick vi prioritera det som behövde in i lagen och regleras. Men vi har sagt att vi nu kommer att jobba vidare med att ta fram fler förordningar för att möjliggöra mer träffsäkra lösningar framåt när smittläget ser bättre ut, och vi har en nära dialog med idrottsrörelsen om detta. 40 (C): Jag tackar ministern för svaret. Jag vet att föreningar som arrangerar stora evenemang har tagit fram protokoll för hur deras evenemang ska kunna genomföras coronasäkert. Men om regeringen inte hinner komma med besked om träffsäkra lösningar, som ministern säger, undrar jag: Kommer ministern att medverka till att föreningarna kompenseras för den uteblivna inkomstkällan, som är betydande för kommande verksamhetsår? 41 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, vi vet att idrottsrörelsen har ett väldigt ambitiöst arbete med hur detta skulle kunna genomföras. Man har också en nära dialog med och, löpande, med departementet. Vi får återkomma om det. Men sedan vill jag säga att vi i regeringen, tillsammans med budgetsamverkanspartierna, verkligen har visat att vi har varit beredda att stötta idrottsrörelsen. Vi har svarat upp mot deras önskemål hela 2020 och kommer att fortsätta föra en diskussion, naturligtvis även om de ekonomiska konsekvenserna, . 42 (V): Min fråga går till statsrådet . Vi är helt gastkramade av pandemin, oro, sjukdom och död. Därför är vaccinet ljuset i tunneln för oss alla. Vaccinet rullar nu in från EU. Man har beslutat om detta i . På nationell nivå krävs det då en större informationsinsats, en mer offensiv informationsinsats, som möter den oro som finns runt vaccinet. Vaccinmotståndet är ganska grasserande på vissa håll. Många undrar över godkännandet av vaccinet, hur det har testats och så vidare – you name it. När kommer det en större informationsinsats för vaccinering mot covid-19? 43 Socialminister (S): Tack så mycket, , för frågan! Ja, det är precis som beskriver det. Vaccin är verkligen ljuset i tunneln, även om jag vill betona att tunneln är ganska lång. Vi vet faktiskt inte vilka effekterna kommer att bli och hur snabbt vi kan lätta på olika åtgärder, men det är klart att det verkligen känns som ljuset. Det pågår naturligtvis redan nu en informationskampanj som riktar sig specifikt till dem som berörs, till dem som behöver vaccinera sig. , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, länsstyrelser och förstås Kommuner och Regioner arbetar med att ta fram information. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att det människor undrar är: När får jag vaccinera mig, och hur ska det gå till? Vi måste vara lite närmare för att kunna svara på den frågan. Detta vet man inte exakt . Man håller på att bygga upp detta. Det är egentligen framåt april, som den stora delen av befolkningen ska vaccinera sig. Då måste man kunna svara på alla de frågorna. Man måste också känna sig trygg med vilka vacciner som blir godkända och hur leveranserna ser ut. 44 (V): Jag tror att vi skulle behöva en mer massiv informationsinsats. Vi kan redan nu se att det finns ett vaccinationsmotstånd, exempelvis inom äldreomsorgen. Det måste man bemöta, likaså de fake news som finns på sociala medier runt vaccinet. Något som skulle kunna motivera människor till vaccination skulle kunna vara ett vaccinationspass, för jag tror att fler länder i kommer att kräva det. Vet statsrådet något om hur det går med vaccinationspass? 45 Socialminister (S): Det var många frågor i en. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tittar naturligtvis på frågan om desinformation. Det är allvarligt i sig. När det gäller vaccinationsintyg är det något som WHO, EU och, förstås, tittar på. Vi återkommer om det. Det är förstås extra viktigt att informera grupper i utsatta områden där man vet att det finns risk för en lägre vaccinationsgrad. Men jag vill understryka att man inte bara kan gå ut och säga: finns det vaccin. Jag tror att folk vet det. Det man vill ha svar på är förstås: Vilket vaccin får jag? När får jag det? Hur får jag det? Alla de svaren går inte att ge än till alla grupper i befolkning. 46 ACKO ANKARBERG (KD): har vi vaccinerat ungefär 147 000 personer i , och det har fungerat väl i hela landet. Varje vaccination är viktig, och vi vill att så många som möjligt ska ta vaccinet. Den danska statsministern har meddelat att förbereder sig för att vaccinera 100 000 personer när de har tillräckligt med vaccin. I har regeringen meddelat att alla ska erbjudas vaccin senast , förutsatt att vaccinet kommer till som planerat. Det innebär att vi i den fas som med fog kan kallas massvaccinering behöver vaccinera i storleksordningen 140 000 personer , vardag som helg. Bedömer socialministern att vi kommer att klara det, under förutsättning att vaccinet levereras som det ska? 47 Socialminister (S): Alla eventuella frågeställningar och funderingar kring varför inte vaccinerar fortare – och så jämför vi med ett annat EU-land – är ganska irrelevanta, om jag får använda det uttrycket. Vi får lika mycket vaccin, relaterat till vår befolkning. Till en början – vi har vaccinerat – sparade en del i regionerna dos två. Det gör man inte längre. Detta är sannolikt förklaringen till att det ser lite olika ut, bland annat i och . Jag vill lugna alla och säga att det verkligen rullar på i . Vi kan titta på en del andra EU-länder som har väldigt stora problem med att få ut vaccinet. Frågan var egentligen: Hur klarar vi , april till och med sommaren? SKR gjorde ett väldigt intressant räkneexempel – det kan förstås var och en göra själv. Om 12 ½ miljon doser ska fördelas är det ungefär 1 miljon . En van sjuksköterska kan vaccinera, i underkant, 60 . Då kommer man kanske att behöva lite drygt 3 000 sjuksköterskor som gör detta på heltid. Svaret är: Ja, bedömningen är att den kapaciteten finns. 48 ACKO ANKARBERG (KD): Tack, socialministern, för svaret! Det intressanta är kanske inte den första perioden. Jag känner också ett lugn i att regionerna klarar det, och det är förhållandevis säkra saker man gör . Det stora problemet är , när vi får de större leveranserna och när vi just ska klara det som kommer att vara en massvaccinering. Även om regionerna har ett ansvar enligt avtal måste regeringen ytterst försäkra sig om att vi klarar av att göra de vaccinationer som vi behöver göra. Målet är att det ska vara klart före . Klarar vi det? 49 Socialminister (S): Jag tackar, återigen, för frågan. Jag svarar samma sak. Det är klart att är en ansträngning. Det är Kommuner och Regioner som organiserar själva vaccinationerna. Statens ansvar är klargjort i och med den överenskommelse som vi har med Kommuner och Regioner. Det handlar om att betala för vaccinet, att leverera ut det och att hjälpa till med information och allt annat stöd. Men den faktiska injektionen i armen på någon ansvarar regionerna för. Deras samlade uppfattning är att de klarar detta. Rätten till personlig assistans 50 (L): Min fråga går också till statsrådet , men den gäller ett annat ämne. Det är ett problem att personer inte beviljas personlig assistans i den utsträckning som behövs eller inte alls. har satt om personer med funktionsnedsättning som mål för politiken. Det behövs en tydlig styrning från regeringen för att alla medborgare ska vara jämlika och ha samma rättigheter. De utredningar som pågår om lagändringar täcker inte detta och räcker inte. Vad vill statsrådet göra för att de med behov av personlig assistans på ett reellt sätt ska få sina rättigheter enligt förverkligade utan att myndigheterna inskränker rättigheterna genom en restriktiv tillämpning? 51 Socialminister (S): FN:s konvention när det gäller personer med funktionsnedsättning är det som är styråran, ledstången eller det vi håller oss i när det handlar om funktionshinderspolitiken i . Det vet lika väl som jag. Personlig assistans är dock inte ett verktyg som särskilt många länder har. Det är ganska unikt för , får man säga. Vi ska förstås se till att vi värnar både den lagstiftningen och de möjligheter som den ger. Sedan gläder det mig att det är ett gott samarbete mellan inte minst parti Liberalerna och regeringen som handlar om att se till att på olika sätt stärka rätten till personlig assistans. Det pågår en utredning där man ser över tillsynen och egenvården. Syftet är ett avsmalnat föräldraansvar. Vi ska titta på huvudmannaskapet. Vi har hanterat frågan om andning och sondmatning, som ska ge assistans i sin helhet. Flertalet åtgärder är vidtagna. 52 (L): Tack, statsrådet, för svaret! De utredningar som pågår och är gjorda är naturligtvis viktiga och bra. Men en tydlig och principiell fråga för den enskildes integritet gäller minutjakten i behovsbedömningen inom LSS. Det är förnedrande att dela upp tiden i duschen mellan privat och inte privat eller att dela upp ett toabesök i moment. Att duscha är privat, att gå på toaletten är givetvis en helhet. Det tror jag att vi är överens om. Vill ministern att den integritetskränkande minutjakten stoppas genom att hela det grundläggande behovet ses som integritetsnära? 53 Socialminister (S): Jag nämnde ett antal åtgärder som vi har varit överens om och som vi arbetar hårt med att både utreda och implementera. Utöver det har resurserna också ökat när det handlar om ersättningen för varje assistanstimme. Jag är övertygad om att vi har mer att göra och mer att diskutera. Jag är inte säker på att frågan om minutjakt behöver hänga ihop på det sätt som beskriver – jag har självklart noterat den, men jag tror att det är väldigt viktigt att vi oavsett hur vi hanterar frågan om grundläggande behov ser till att man behandlar människor med funktionsnedsättning med integritet och respekt. 54 (S): Min fråga riktar sig till statsrådet . Det har i flera sammanhang i medierna, så även i den stora coronautfrågningen i SVT , påståtts att den svenska coronastrategin gick ut på att tillåta en viss begränsad smittspridning, det vill säga att inte göra allt för att förhindra smittspridning av covid-19. Är detta också ministerns bild av regeringens och ansvariga myndigheters coronastrategi ? 55 Socialminister (S): Låt mig vara väldigt tydlig: Det finns ingen grund för det påståendet. Jag skulle vilja säga att det är rent felaktigt att påstå att skulle ha haft en sådan strategi. Det är klart att det övergripande målet för den svenska strategin har varit och är att långsiktigt och hållbart pressa ned smittspridningen så mycket som det bara går. Att vi inte har valt att helt förbjuda affärer eller andra verksamheter att ha öppet grundar sig i att vi inte har bedömt att det i grunden bidrar eller är så effektfullt. Rätt åtgärd behöver sättas in vid rätt tillfälle för att kunna ge just en så stor effekt som möjligt; det har vi sagt . Regeringen har fattat, och kommer att fatta, alla de beslut som vi anser vara nödvändiga för att värna människors liv, hälsa och jobb. strategi har på den punkten inte skilt sig så mycket från andra länders, men det har inte funnits det där alexanderhugget som jag tror att många kanske skulle önska.