prot · H90938 · 2021-12-01 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i att (S) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (S), att Per (MP) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (MP), att (MP) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (MP), att (MP) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (MP) samt att (M) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (M). § 3 Anmälan om ersättare för statsråd att (S) inträtt som ersättare för statsrådet (S) och tills vidare, att (S) inträtt som ersättare för statsrådet (S) och tills vidare samt att (S) inträtt som ersättare för statsrådet (S) och tills vidare. § 4 Anmälan om ersättare att (S) inträtt som ersättare för (S) för hennes ledighet –, att (S) inträtt som ersättare för (S) för hennes ledighet –samt att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –. § 5 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som suppleant i utbildningsutskottet under ledighet och att partigrupp anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet och i kulturutskottet samt som suppleant i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet och i kulturutskottet. Talmannen förklarade valda till Talmannen förklarade vald –till § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:65 till skatteutskottet 2021/22:4321, 4324 och 4325 till socialutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2021/22:UbU6 om statliga myndigheters FoU-verksamhet 2021/22:NU10 Stöd till drivmedelsstationer på landsbygderna betänkande 2021/22:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2021/22:1 delvis och redog. 2020/21:RS1) föredrogs. 1 (M): Budgeten bygger på ett gemensamt förslag från de tre oppositionspartierna , , som har gått ihop och enats om ett förslag som blir statsbudget . Genom den gemensamma budgeten påbörjar vi nu arbetet med att ta itu med samhällsproblemen, detta genom att allokera skattepengar till reformer som ökar tryggheten, som leder till fler i arbete och som stärker välfärden. Precis som har sagts är vi här för att debattera den del av budgeten som rör utgiftsområde 1, , närmare bestämt betänkande KU1. Inom ramen för detta utgiftsområde finansieras den centrala statsledningen samt flera viktiga myndigheter, statsbidrag och uppdrag. Totalt uppgår anslaget inom utgiftsområde 1 till . ställer sig bakom det gemensamma förslaget från , . Förslaget innehåller en sammanlagd satsning på till 2022, utöver regeringens förslag. Satsningen syftar till att stärka utredningsväsendet genom ytterligare resurser till , detta för att öka förutsättningarna att genomföra utredningar inom tre prioriterade områden. Jag kommer att utveckla dessa. För det första föreslår vi att tillförs mer än vad regeringen föreslår för att finansiera en utredning om enskildas fri- och rättigheter och domstolars oberoende. Det svenska skyddet för våra gemensamma fri- och rättigheter behöver löpande ses över och stärkas. Vi anser att individers grundläggande rättigheter behöver stärkas. Bland annat bör staten få ett utökat ansvar för rättegångskostnader i tvister som rör individers fri- och rättigheter. Det förstärkta grundlagsskydd som finns för vissa rättigheter bör omfatta fler rättigheter, exempelvis äganderätten och näringsfriheten. Det bör även utredas en skyldighet för staten att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. Domstolarnas oberoende bör stärkas, och det bör utredas om det ska tillsättas ett från och regeringen oberoende organ som ska ansvara för beredningen av domarrekryteringar. Den nu sittande grundlagskommittén har ett viktigt uppdrag, men regeringens direktiv till utredningen har inte varit tillräckliga. Vi menar att grundlagskommitté bör ges ett bredare uppdrag eller att en ny kommitté bör tillsättas. Därför skjuter vi till ytterligare medel till detta i den här budgeten. För det andra föreslår vi att ytterligare tilldelas , utöver regeringens förslag, för att snabbare kunna genomföra utredningar för att ta fram ny lagstiftning mot gängbrottsligheten. Trots det allvarliga läge som befinner sig i har regeringen varit ovillig att vidta nödvändiga åtgärder, och de utredningar som regeringen ändå tillsatt har givits alltför långa tidsramar. Därför skjuter vi till ytterligare medel i budgeten för att snabbare kunna utreda och ta fram ny lagstiftning. De åtgärder som bör utredas är möjligheten till proaktiv hemlig avlyssning och dataavläsning mot gängkriminella, större möjligheter att utvisa gängkriminella och kraftigt skärpta straff för brott som typiskt sett begås inom ramen för gängbrottslighet. En ny regel i offentlighets- och sekretesslagen, som gör det möjligt för andra myndigheter att dela information med polisen, bör också utredas. För det tredje föreslår vi att tillförs ytterligare 2022, utöver regeringens förslag, för att utreda en bidragsreform för att det alltid ska löna sig bättre att arbeta. har lagt stort fokus på förebyggande åtgärder mot våldsbejakande extremism. Vi har presenterat en rad åtgärder för att motverka och förebygga extremism, men det finns fortfarande mycket mer att göra. är ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle som är byggt på grundläggande värden som demokrati, rättsstat, individens frihet och ömsesidig respekt och tolerans. Religionsfriheten är en grundpelare i vår demokrati. förekommer våldsbejakande och extremistiska krafter och ett stort antal individer som utmanar öppenheten och trotsar demokratins spelregler. Extremismen utgör ett hot mot demokratin. Inte sällan hotar extremismen den enskildes religionsutövning. Arbetet med att stärka enskilda kyrkors och trossamfunds säkerhets- och trygghetsarbete måste därför prioriteras. Vi föreslår att anslaget Allmänna val och demokrati tillförs ytterligare jämfört med regeringens förslag, för att stärka och öka säkerheten för enskilda kyrkor och samfund. Genom att stärka skyddet för trossamfunden säkrar vi rätten till en trygg religionsutövning. För att finansiera de satsningar vi gör under utgiftsområde 1 minskas anslaget till länsstyrelserna med 2022 jämfört med regeringens förslag. Det innebär att vi inte tillför medel för regional klimatomställning . behöver en ny kurs. Denna budget spelar roll för vilka förändringar som kommer att ske i . I och med budgeten från , påbörjas nu det nödvändiga arbetet med att lösa de samhällsproblem som har genom att avsätta skattemedel för att öka tryggheten, få fler i arbete och stärka välfärden för svenska folket. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 2 HANS (S): ”En människa, en röst – alla människors lika rätt att vara med och styra det samhälle vi lever i. Det är samhällets mest grundläggande uttryck för jämlikheten människor emellan.” Så sa fösta kvinnliga statsminister i sin regeringsförklaring. är det allmän och lika rösträtt praktiserades i vårt land – en seger för demokratin. Därför känns det lite extra högtidligt att få stå här och debattera utgiftsområde l. är det allmänna val i . Då har varje medborgare chansen, och jag skulle vilja säga skyldigheten, att göra sin röst hörd. Genom valet utkräver man ansvar och pekar ut vilken riktning man vill att ta. Ju fler som röstar, desto större blir legitimiteten, och desto bättre kommer de styrande församlingarna att återspegla medborgarnas åsikter. Det är därför klokt att inför de allmänna valen tillföra pengar för att öka valdeltagandet i grupper där det ofta är lägre – unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Också pengar för att det ska kunna hållas välinformerade skolval är ett sätt att öka valdeltagandet. Samerna är vår ursprungsbefolkning. Därför är det viktigt att vi nu får på plats den konsultationsordning som ska stärka det samiska folkets rätt till inflytande och delaktighet. Till detta kommer också en förstärkning av resurserna till . I budgeten tillförs medel för att stödja de nationella minoriteternas organisering men också medel för att kunna bevara de nationella minoritetsspråken och bygga upp språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Detta är bra och efterlängtat av våra nationella minoriteter. Det är en viktig pusselbit för det långsiktiga arbetet och kommer att ha en viktig roll i säkerställandet av de mänskliga rättigheterna. Det råder relativt stor partipolitisk enighet om mycket av innehållet i utgiftsområde 1 liksom om budgeten i stort. , och förändringar berör någon procent av budgeten. Ändå har man lyckats med konststycket att sätta krokben för länsstyrelsernas viktiga roll i energi- och klimatomställningen genom att skära bort 80 miljoner från budgetpropositionens förslag, pengar som skulle ha gått till länsstyrelsernas arbete med just energi- och klimatomställning. Det minskade anslaget riskerar att få allvarliga konsekvenser för näringslivet. Det kan leda till långsammare utbyggnad av elnätet, bristande elförsörjning och ökande elpriser. Detta skulle drabba den svenska basindustrin hårt. Ett exempel som kan ges är omställningen till koldioxidfri stålproduktion. Det är särskilt anmärkningsvärt att , , som ofta vill framställa sig som näringslivets vänner och som högljutt debatterar dyra elpriser, väljer att skära bort pengar som skulle kunna bidra till en bättre fungerande elförsörjning. Neddragningen är mycket olycklig och visar på problemet med bristande beslutsunderlag och beredning inför beslut. Så kan inte ett land styras. 3 (SD): har fått en ny kurs. För att staka ut en sådan kurs har det varit nödvändigt att kompromissa i viss utsträckning. Kompromisser är ofta nödvändiga för att värna det som verkligen är av betydelse. En bred samsyn i grundlagsfrågor för att värna vårt lands demokrati är exempel på något som vi sverigedemokrater arbetar för i utskottet och står bakom. Det är även ett faktum att det är genom just breda, konstruktiva politiska överenskommelser, som det budgetunderlag vi sverigedemokrater nu har röstat igenom tillsammans med och , som den parlamentariska processen stärks i praktiken. När alla partier talar med varandra och reella sakfrågor snarare än tom symbolpolitik får stå på agendan är vårt statsskick starkt. kan det dock vara enkelt att glömma bort att vår demokrati också är beroende av yttre förutsättningar för att den ska fungera. I en situation med kraftigt eskalerande brottslighet hotas rättsstatens legitimitet. I en situation med betydande sociala slitningar mellan olika kulturer hotas tilliten i samhället. Om vi vill ha en fungerande demokrati som håller ihop kan en sådan samhällsutveckling göra det nödvändigt att kompromissa med enskilda budgetposter. Frågan är vad man kompromissar med, hur mycket och framför allt varför. Våra samarbetspartner i budgeten, och , har i det stora hela en liknande syn på den rådande situationen i landet. Hot och våld mot våra invånare när de utövar sin religion kan vi aldrig acceptera. Det är en av prioriteringarna i budget, där det skjuts till extra medel till trossamfundens säkerhet. Gängbrottslighet är ett av vårt samhälles största hot. Oskyldiga drabbas av den utbredda gängbrottsligheten, och detta måste vi få bukt med. var det en skjutning utanför en mataffär i min grannkommun. Kulan gick rakt igenom en bilruta för någon som var inne och handlade och som var där av en helt annan anledning än att få en kula genom sin ruta. Det kunde ha slutat väldigt illa. För att komma åt gängbrottsligheten behöver ny lagstiftning komma på plats, och där skjuter vi till medel för att skynda på arbetet. har vi tagit ett reellt steg mot att tillsammans – grundligt och kompromisslöst – motarbeta de svåra samhällsproblem som lider av. Vi ser fram emot att göra detta och att därigenom stärka den svenska demokratin. Med detta sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 4 PER SCHÖLDBERG (C): firar med allmän och lika rösträtt. Detta jubileum firar vi till minne av åren 1918–1922, då fattade ett antal beslut som gjorde att alla vuxna kvinnor och män fick rätt att rösta och ställa upp i val. Den liberala demokratin är en av mänsklighetens bästa uppfinningar, kanske den främsta. Inget annat styrelseskick levererar samma rättvisa, frihet och nytta, från den enskilda människans möjlighet att forma sitt eget liv till samhällets förmåga att gemensamt fatta goda beslut. Medborgerliga och politiska rättigheter skyddar individen mot statligt förtryck och begränsar majoritetens makt över individen. Folkviljan ska kanaliseras genom en effektiv förvaltning inom såväl som , med respekt för olika minoriteter och rättssäkerheten. Den ska granskas av oberoende medier. En stor del av de politiska institutioner som är ämnade att säkerställa detta återfinns inom utgiftsområde 1 , som vi behandlar. Den svenska demokratin måste kontinuerligt utvecklas och anpassas, rustas och försvaras, i en föränderlig värld. De offentliga institutioner vars uppgift det är att genomdriva den politik som fått stöd i allmänna val måste göra så på ett effektivt och transparent sätt. Jag återkommer till vad som ytterligare måste fokuseras på. avstår från ställningstagande, men vi har ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområde 1. Vi trycker bland annat på något som egentligen är näringspolitiska frågor men som kopplas till utgiftsområdet. Bland annat vill vi att tar ledartröjan kring regelförenklingar. Regeringen har levererat mål för regelförenklingar som i sig är ganska bra. Men de måste följas upp med handfasta åtgärder vad gäller både och styrning inom . Det är därför som vi tillför ytterligare medel. Utöver detta vill vi höja den internationella utblicken på området genom att skapa ett ordentligt underlag och en utredning om regelförenklingsarbete i olika länder. Vi vill utreda huruvida det vore lämpligt att differentiera lagstiftningen utifrån företagsstorlek, då små företag lever under andra villkor än stora företag. Allt detta ska naturligtvis göras med lagen och rättssäkerheten i förarsätet. Ett annat område inom närings- och miljöpolitiken som just nu är av största betydelse är tillståndsprövning och tillsynsvägledning. Vi vill ge länsstyrelserna ytterligare medel för att effektivisera denna prövning och vägledning, så att till exempel de gruvärenden som väntar på beslut verkligen kommer till ett avgörande. I alla väl fungerande demokratier är frågan om nationella minoriteter det som på många sätt definierar nivån på demokratin. Vad gäller den viktiga frågan om nationella minoriteters rättigheter vill vi inrätta ett språkcentrum för meänkieli i . ser också med oro på mediers utveckling, i synnerhet på landsbygden. Vi har fortfarande många som läser en papperstidning, även fådagarstidningar. De kan vara en väldigt viktig informationskälla när det gäller vad som händer i ditt närområde men även ge en bild av vad som händer utanför din by eller ditt samhälle. Att läsa den lokala tidningen är en del i den centrala demokratin. I det mediestöd som finns inom utgiftsområdet vill vi att det tillförs ytterligare medel så att presstödet för fådagarstidningar räknas upp. Att försvara handlar om att försvara det moderna likaväl som det historiska som många av oss älskar. Det handlar om att rusta grundlagar och institutioner som garanterar rättssäkerhet, rättsstatlighet, demokrati, mänskliga rättigheter och skydd och främjande av nationella minoriteter. Och just på temat att rusta våra institutioner måste jag tyvärr säga att jag allt oftare blir varse det tryck som myndigheter, chefer och handläggare blir utsatta för. handlar det om rena hot och ibland bara om obehagligheter. Detta är kanske inte ett nytt fenomen, men jag oroas över alla de signaler som jag får om hur myndigheter utsätts för rena intrång i verksamheten, hur enskilda handläggare hängs ut på sociala medier och hur statliga ämbetsmän måste byta adress eller vidta andra åtgärder för att skydda sig. Detta är inte okej, och det måste vi som beslutar om ekonomiska ramar ta på allvar framöver. Den svenska ämbetsmannatraditionen måste värnas från yttre påverkan, så att beslut kan tas rättssäkert och neutralt. Samlat kan sägas att det måste till krafttag för att förnya den statliga förvaltningspolitiken även ur ett säkerhetsperspektiv. Jag noterar i statsministerns regeringsförklaring, bland mycket annat viktigt, en organisatorisk förändring. Kansliet för krishantering flyttas från till Statsrådsberedningen. har tidigare genom bland annat tillkännagivanden varit tydligt med detta, och vi ser med glädje på att denna förändring nu genomförs. : Det lackar mot jul, och jag vill önska talmannen, kollegor i utskott och tjänstepersoner på kansliet en välförtjänt jul- och nyårsvila. 5 (V): kämpar för ett mer jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi vill minska klyftorna och stärka välfärden med satsningar som ger bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor och fler arbetstillfällen. Och inte minst vill vi se en välfärd som både omfattar fler och garanterar den trygghet som man har rätt att förvänta sig när man har gått i pension eller drabbats av sjukdom eller arbetslöshet. I budgetmotion, Röd politik för en grön omställning, föreslår vi en återstart av ekonomi efter coronapandemin. Vi vill även se en stor grön och modern omställning av samhället som skapar utveckling och arbetstillfällen i hela landet. Våra förslag ökar tryggheten för människor genom stärkta socialförsäkringar och tryggare arbetsvillkor. Vi ger småföretagare bättre förutsättningar, och vi bygger ut både infrastrukturen och transportsektorn. Genom vänsterpolitik skapar vi en välfärd som kommer alla till del, från förlossningssalen, genom skola och arbetsliv och till de äldre med behov av omsorg. Krishantering handlar, förutom om att hantera pandemins effekter, även om att reparera de stora skador som de senaste 30 årens nedmonteringar av vår gemensamma välfärd har orsakat vårt samhälle. Det handlar om en ekonomisk politik som bygger på idén att de rika ska gynnas, att makten ska lämnas över till marknaden och att allt som är demokratiskt och politiskt styrt är en belastning och därför ska privatiseras. Den nyliberala ekonomiska politiken, som har genomförts av både borgerliga och socialdemokratiska regeringar, har gjort att av befolkningen i har av den samlade förmögenheten. Vi har en av världens mest skeva fördelningar av förmögenhet och kapitalinkomster. Beskattningen är låg, och har ingen förmögenhetsskatt. Välfärdens underfinansiering, klimatkrisen och den höga arbetslösheten hänger samman med skattesänkningar. När rikedomen samlas hos ett fåtal används den inte för att investera i vår gemensamma välfärd. vill ändra på detta. behövs det investeringar i vårt gemensamma. Därför föreslår vi att det införs en skatt på stora förmögenheter och att skatten på kapitalinkomster höjs för att finansiera ökade resurser till det gemensamma. Koldioxidutsläppen och arbetslösheten ska ned, och den ekonomiska jämlikheten ska upp. I vår budget avsätts mer än vad regeringen gjorde på reformer för att påskynda den gröna omställningen, stärka landsbygden och kommunsektorn samt rusta upp trygghetssystemen och sjukvården. budget ska ses som en helhet, även om denna debatt handlar om partiernas förslag inom utgiftsområde 1. Jag vill därför redogöra för de förslag och prioriteringar som vi har. Vi gör en satsning till , urfolket samernas parlament. Det skulle kunna möjliggöra en språksatsning som vi alla vet är mycket angelägen. Det går faktiskt inte att tillräckligt understryka hur akut situationen är för de samiska språken. är resurser starkt begränsade. Till exempel har det samiska , som är en resurs för hela landet, enbart en halvtidstjänst . Vi vill även införa stipendier för samiska språkstudier och ge etiska råd ökade resurser för arbetet med repatrieringen av samiska kvarlevor och heliga föremål. Tyvärr har inte heller regeringens strategi för romsk inkludering fått avsedd effekt. I förra årets budget lade regeringen in ynka 1 ½ miljon kronor i det särskilda anslag som finns för den romska minoriteten, vilket vi kritiserade. är det mer pengar avsatta – – och vi ser med glädje att regeringen har gjort en satsning på som inte har tagits bort i , och budgetreservation. tycker dock att det behöver göras mer. Vi avsätter därför till i vår budget. för romsk inkludering efterfrågar en mer långsiktig lösning, som inte bygger på kortsiktiga projekt och bristande kontinuitet. I en rapport framgick det att enbart 20 kommuner arbetade med strategin för romsk inkludering. Det är för dåligt. Vi anser att arbetet med romska frågor behöver samlas vid ett nationellt centrum eller en myndighet, precis som Kommissionen mot antiziganism har föreslagit. I en alltmer digitaliserad värld, där data om oss samlas in och lagras i stort sett , blir det viktigt att det görs på ett korrekt sätt och att data om oss inte sprids på ett okontrollerat sätt. , tidigare Datainspektionen, är den myndighet som har i uppdrag att skydda alla våra personuppgifter, till exempel om hälsa och ekonomi, så att de hanteras korrekt och inte hamnar i orätta händer. rapporterar företag och myndigheter in tusentals anmälningar till när personuppgifter har läckt eller behandlats felaktigt. Ändå räknar myndigheten med att det finns ett stort mörkertal som inte rapporteras. Det kan handla om läckor av allt från patientinformation till uppgifter ur ett kundregister. rapporterade Ekot om hur tre olika banker på olika sätt hade läckt hemsidesbesökares telefonnummer och mejladresser till Facebook. Det var först i samband med Ekots granskning som bankerna upptäckte att det hade skett. bedömer självt att uppdraget är underfinansierat med cirka 20 miljoner . Detta har resulterat i ett ansträngt läge på myndigheten, med långa handläggningstider för exempelvis kamerabevakningstillstånd, och i att önskvärd tillsynsverksamhet inte har utförts. Regeringen använder detta faktum, att är överbelastat av arbete, i sin argumentation för att integritetskränkande insatser, till exempel kameraövervakning, i allt mindre grad ska kräva tillstånd i stället för att faktiskt se till att myndigheten får förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag. Vi i värnar det viktiga integritetsskyddsarbetet, och vi föreslår därför en satsning på 10 miljoner och 20 miljoner kommande år för att ska kunna fullgöra sina uppgifter, bland annat med inspektioner och tillsyn samt hantering av anmälningar med anledning av GDPR och kamerabevakningslagen. Vi föreslår även en 10-procentig sänkning av anslaget till Kungliga hov- och slottsstaten samt en sänkning av riksdagsledamöternas arvoden och extraersättningar med knappt 132 miljoner. 6 SKÅNBERG (KD): Man får mycket goda idéer när man lyssnar på debatten, och jag tyckte särskilt det senaste inlägget var intressant. Jag vill börja mitt bidrag i den här debatten med att säga att vi är mer överens än vi är oense. Rikets budget är över 1 200 miljarder. M-KD-SD-budgeten omfattar en omfördelning på runt 20 miljarder. Det ska sättas i kontrast till att det faktiskt är 1 200 miljarder som vi är överens om. Därför vill jag passa på att stryka under vad V har sagt och vad vice ordföranden i S har sagt, det vill säga lyfta fram förstärkningen av samernas och romernas situation samt att ett nytt ska inrättas. Vi ställer oss alla bakom detta, även – som inte har varit så lite engagerade i frågan. Vad tillför en M-KD-SD-budget, som inte annars skulle ha funnits? Förbättringar, skulle jag vilja säga. På detta utgiftsområde handlar det om , som innebär en förstärkning av bland annat . Som vi redan har hört ställer sig KU bakom ett gemensamt förslag från ledamöterna i , och om anslagen inom utgiftsområde 1. Totalt uppgår anslagen inom utgiftsområdet till . beslutade kammaren om den totala budgeten, och ska vi bidra med en fördelning inom vårt utgiftsområde i betänkande KU1.