prot · H90942 · 2021-12-09 00:00:00 — En viktig satsning görs på investeringar i drivmedelsstationer. Detta är viktigt i nordvästra , där omställningen inte är gjord fullt ut. Det rör sig om ett litet antal mackar, men det är desto viktigare att satsningarna görs. Inom samma område finns naturligtvis stödet till dagligvarubutiker för att säkerställa en samhällsservice i glesbygd. Budgeten säkerställer en finansiering på 70 miljoner . Satsningen på företagsklimat i glesbygd innebär att de 39 mest glesbefolkade kommunerna stärks. Det som är viktigt när det gäller klimat, miljö och jordbruk är att om vi ska bygga, transportera och bruka jorden krävs transporter och maskiner. I budgeten tillförs 10 miljoner till detta, men det är också viktigt att denna sektor kommer igång med sitt omställningsarbete. Budgeten möjliggör också stöd till små kommuner med särskilda utmaningar; detta är speciellt viktigt i hela norra . Det blir förlängt stöd till temporära beredskapsflygplatser och särskilt stöd till de småkommuner som har tagit ett stort ansvar för flyktingmottagandet. Det är väldigt viktigt och skickar en tydlig signal om att de som tagit sitt ansvar också får stöd för detta. Vi debatterade fiske väldigt mycket i miljö- och jordbruksutskottet. Min kollega drog väldigt tydligt vår syn på en hållbar fiskepolitik, så jag tänker att jag inte behöver göra det . När det gäller jakt och vilt är det vildsvinspaket vi har presenterat bra; det kommer att underlätta. Vi vill jobba extra för mer viltkött på bordet. Vi tycker att det arbete som nu påbörjat med nya kriterier för skyddsjakt på rovdjur är välkommet och bra. Vi kommer att driva på det arbetet. Jag går över till att tala om skogen, herr ålderspresident. Det handlar om granbarkborrarna och törskatesvampen – allt det som omfattas av en satsning på SLU och är oerhört viktigt för att klara ett hållbart skogsbruk framgent så att vi inte måste hugga ned skogen för att den är angripen av skadeinsekter eller svamp. En grundläggande del i den socialdemokratiska skogspolitiken är frihet under ansvar – att skogen ska brukas hållbart och att vi kan nyttja de hållbara produkterna från skogen. Men, herr ålderspresident, vi ska ju debattera EU och EU:s skogspolitik , så jag tänker att vi återkommer till de skogliga frågorna då. Jag vill avsluta med att önska en god jul. Jag vill rikta ett särskilt tack till kansliet för deras arbete med budgetområdet och budgettexterna. Kansliets sätt att ställa upp är alltid lika välkommet. Tack ska ni ha, och god jul! 156 (C) replik: Det var ett mycket intressant anförande från om inriktningen för Socialdemokraternas och regeringens fortsatta arbete när det gäller de agrara näringarna och landsbygdspolitiken. Areella näringar, landsbygd och livsmedel har vi kunnat ta del av alarmerande rapporter om hur svenskt jordbruksföretagande drabbas såväl av följdeffekter av pandemin som av fördyringar på insatsvaror och ökade kostnader på drygt 4 miljarder, enligt den prognos på helårsbasis som LRF presenterar . Det är enormt stora kostnadsökningar, och vi har väl ännu inte sett på vilka nivåer detta slutar. Med tanke på den beslutade livsmedelsstrategin och målsättningarna för det politiska arbetet när det handlar om svensk jordbrukspolitik och utveckling av jordbruket är frågan till regeringspartiets företrädare i denna debatt: Vad avser regeringen konkret att göra? Finns det planer på något krispaket motsvarande det som gjordes efter det att torkans effekter blev verklighet 2018 och 2019? Detta är oerhört angelägna frågor, och berörde inte förutsättningarna för svenskt jordbruk och hur det ser ut särskilt mycket. Den senaste barometern visar på den sämsta prognosen för utsikterna framåt för svenska jordbrukare sedan man började mäta detta. Vad avser regeringen att vidta för åtgärder? 157 (S) replik: Välkommen, , till miljö- och jordbruksutskottets debatter! Vi ser fram emot att debattera med och . Jag tror att vi kan göra mycket gott tillsammans. Vi kan naturligtvis se att just , när dieselpriserna i uppgången efter pandemin nådde all-time-high, ökade både drivmedelskostnaderna och kostnaderna för konstgödsel och andra insatsvaror. Det som har varit särskilt bekymmersamt är de bristfälliga transportkedjor vi nu ser i olika delar av transportsektorn. Jag tror att vi måste fundera på olika delar. Under pandemin har vi tydligt sett att svenska konsumenter i större utsträckning vill välja svenskt och lokalproducerat före importerat. Jag tror att vi kan göra mer med en tydlig märkning. Vi har inte kommit hela vägen. Vi har till exempel haft förslag om ursprungsmärkning på restauranger. Jag tror att det är väldigt viktigt att också konsumenterna gör sin del. Sedan handlar det naturligtvis om att säkerställa offentlig upphandling och om att fler kommuner och regioner faktiskt väljer rätt. Det finns flera skäl att i till exempel utredning om ett klimatneutralt jordbruk titta på vilka insatser man kan göra för att stötta sektorn. Vi ska komma ihåg att det här är en sektor som får ett stort stöd genom EU-politiken – CAP:en. De insatser vi ska göra här behöver också förankras i . Det avser vi att göra. 158 (C) replik: Jag tackar för hälsningen. Ser Socialdemokraterna att detta är en följdeffekt av pandemins konsekvenser för svenskt näringsliv, som LRF beskriver det? Tillsammans har vi genomfört åtskilliga stödpaket för att hantera effekterna för svenska företag och offentlig verksamhet som drabbats hårt av pandemins effekter. presenteras konsekvenserna också för den gröna näringen. Detta är bland annat ett led i följdeffekterna av pandemin. Vi kan också se säkerhetspolitiska kopplingar, inte minst hur reglerar och prisreglerar tillgången till gas och hur det får indirekta följder för tillgången på gödsel och annat till svenska producenter. Areella näringar, landsbygd och livsmedel När avser regeringen att återkomma med konkreta förslag för att hantera detta, så att det blir kortsiktigt hanterbart för svenska jordbrukare? 159 (S) replik: är ordinarie ledamot i försvarsutskottet och är väl känd just för sitt arbete med försvarsfrågorna. Jag välkomnar att civilförsvarsfrågorna kommer upp på bordet. Vi måste nog vara ärliga och säga att kanske inte har sett alla hot och alla hinder. Det lärde vi oss inte minst under pandemin. Vem är det som är ansvarig? Vi såg under de stora skogsbränderna att det fanns fel och brister. Dessa är nu åtgärdade genom tydligare direktiv till MSB. Jag tror definitivt att det behövs tydligare direktiv till en statlig myndighet för att säkerställa att grundläggande samhällsservice, oavsett om det handlar om el, vatten eller livsmedel, säkerställs vid olika former av kriser, katastrofer och hot. 160 (M) replik: Då står vi här igen och debatterar vår budget för utgiftsområde 23. Jag tänkte fortsätta på den väg som från så föredömligt slog in på. Vi är i en ganska tuff situation just nu för svenskt jordbruk. Det kan vi alla vara överens om här inne. Vissa säger att det här till och med blir en värre kris än torkan 2018. Frågan är också hur länge den kommer att hänga i. Kostnadsläget är kraftigt ökande, precis som lyftes fram tidigare. Säkerhetsläget är spänt. Vi vet att konstgödselproduktionen i princip har legat nere i EU. Det gör att det kanske inte ens kommer att finnas växtnäring, konstgödsel, mineralgödsel eller vad man nu väljer att kalla det till alla lantbrukare som behöver det för sin produktion. Vi vet också att vi i hade en ganska dålig skörd av vårgrödorna säsongen som gick. Det problemet fanns även i vårt närområde. Det innebär att det eventuellt kommer att fattas utsäde . Vi har även kraftigt höjda bränslepriser och energipriser. Det är många faktorer som spelar in här. Socialdemokraterna har suttit i regeringen – numera ensamma – ända sedan valet . Man kan inte längre skylla på någonting annat. saknas det insatsmedel och kapital i svenskt jordbruk. Man har inte gjort sin läxa. Man har inte levt upp till livsmedelsstrategins intentioner. Det är dags att visa handlingskraft från Socialdemokraterna. Vad tänker man göra för svenskt jordbruk i det här läget? kan det vara så att vi minskar vår livsmedelsproduktion i stället för att öka den enligt strategins intentioner. Börjar vi minska den finns det stor risk att det är många områden som inte kommer att köra igång sin produktion igen. Vilket är Socialdemokraternas svar på det här? 161 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Jag kanske kan säga: Det kan vi göra själva! En del kan vi i alla fall göra själva. Jag tror att det är ganska långtgående att finna sig i att svenskt jordbruk ska sitta som gisslan när Opecländerna väljer om de ska pumpa olja ur sina brunnar eller inte. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi säkerställer en egen produktion av framför allt hållbara biobränslen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Socialdemokraterna satt från början tillsammans med i regeringen. Förra mandatperioden hade vi budgetsamarbete med , den här mandatperioden med . har vi regeringsmakten i egen regi. Under mjölkkrisen genomförde vi olika stödåtgärder för att säkerställa mjölkproduktionen i . Vid torkan säkerställde vi också stöd. Jag tror att sådana stöd behövs. Man behöver naturligtvis titta på det. Men vi behöver också bygga vår egen kapacitet. Vi kan inte bygga ett hållbart jordbruk på olja från Opecländer. 162 (M) replik: Jag är helt övertygad om att så är fallet. Det är klart att vi inte ska bygga detta på att någon annan ska hjälpa oss. Det har varit ett av största bekymmer : vår naivitet, vår tro på att någon annan ska lösa problemen åt oss. Men sitter vi de facto med de här problemen. Det är inte så att alla orosmolnen har kommit smygande sakta. Vi har haft bristande lönsamhet i jordbruket . Den har sjunkit och sjunkit. Socialdemokraterna, som har gått i täten för regeringarna ända sedan livsmedelsstrategin antogs, har slagit sig för bröstet för sina handlingsplaner. Men ute i landet ställer jordbrukare frågan när man träffar dem: Den här livsmedelsstrategin – finns den ens, eller är det bara någonting som ni pratade om ? Så upplever jordbrukarna det, och går de in i den här tuffa situationen. Då tycker jag att Socialdemokraterna, som är största parti och som sitter vid regeringsmakten, borde kunna komma med några rejäla konkreta förslag. 163 (S) replik: Vi behöver säkerställa att de myndigheter som vi har jobbar gemensamt för att säkerställa ett långsiktigt konkurrenskraftigt och hållbart jordbruk. Det är ett uppdrag som regeringen har, oavsett färg. När vi tog fram livsmedelsstrategin lutade vi oss hårt mot , som tydligt pekade dels på att det fattades en livsmedelsstrategi, dels på vilka brister det fanns. Det finns en ganska stor potential i de egenägda jordbruksfastigheterna. Arrendebönderna ligger däremot betydligt sämre till. Det som vi nu ser som det kanske största hotet mot svenskt lantbruk är åldersstrukturen. Vi har äldre och äldre bönder. Vi behöver en föryngring, och vi behöver säkerställa att de unga som faktiskt vill och vågar också har ett kapital. Det tror jag är de stora delarna framåt. 164 (C): Som försvarspolitiker och också landsbygdspolitiker är det extra intressant och viktigt för mig att göra kopplingar när det handlar om vår vardagsberedskap och frågor kring hur vi stärker vår försörjningstrygghet på hemmaplan och i samarbete med andra länder. Vi har under pandemin sett hur vårt samhälle prövats på många områden. Även om farhågorna som vi såg inledningsvis inte alltid förverkligades är läget fortsatt bekymmersamt. Ur ett ekonomiskt perspektiv finns det en uppenbar risk att den senaste mutationen av coronaviruset förvärrar vår situation ytterligare. Men orosmolnen är inte bara kopplade till pandemin. Det finns också indirekta effekter för vår ekonomi. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi har också många olika geopolitiska utmaningar och frågor att förhålla oss till. Vi är väldigt omvärldsberoende som nation. Några som har märkt av den allt tuffare situationen är de gröna näringarna. Det är oerhört viktiga verksamheter för hela landet. Ökade kostnader har inte dämpats . Snarare har vi sett hur kostnaderna kraftigt har ökat. Prognosen är att de fortsätter att öka. Det handlar om höga priser på drivmedel, foder, kvävegödsel, el och andra insatsvaror. Det är oerhört svårt att här och kunna planera verksamheten . Mycket är gjort, höstsådd och annat, inom jordbruket. Men hur ser ekonomin ut verksamhet i det svenska jordbruket? Det är en väldigt viktig fråga för oss att reflektera över när vi debatterar dessa centrala frågor. Vi har kunnat ta del av både prognoser och rapporter från bland annat LRF. De visar på hur lantbrukarna ser framtiden an. Det är allt dystrare prognoser som redovisas. Osäkerheten växer, otryggheten ökar, och vi vet ännu inte vilken omfattning det kommer att bli. Det handlar inte om högre byggkostnader för att få upp en altan eller att köpa en begagnad bil, som så rapporteras om. Det här är stora centrala frågor som har större dimensioner när det handlar om förutsättningarna hos det svenska jordbruket. Insatserna är större där. Många konsekvenser kan bli att vi ser en fortsatt radikal och drastisk omstrukturering eller nedläggningar av svenska jordbruk. Det är gårdar som slutar att producera eller upphör eller minskar med sina verksamheter. Det rimmar verkligen illa med de viktiga målsättningar som har beslutat om när det handlar om livsmedelsstrategin. Det är en strategi som samtliga partier har ställt sig bakom. Målsättningen och ambitionen är att svensk matproduktion ska öka. Den målsättningen hotas just . Vi kan inte vid sidan om se på när lantbrukare tvingas ge upp sitt livsverk eller avstår från att göra nödvändiga reinvesteringar eller nyinvesteringar på grund av de tuffa följdeffekter som ekonomin innebär. Det är följdeffekter direkt kopplade till pandemin. ser också att landsbygdsfrågorna handlar om många olika saker. Vi genomsyras i diskussionerna av vad som är viktigt för svenskt lantbruk och svensk landsbygd. Vi har den här mandatperioden varit med och bidragit till överenskommelser och i budgetförhandlingar för att få fram mer pengar till bredband, vägar och järnvägar men också för att öka landsbygdsprogrammets budget. Men vi ser också nu att det behövs betydligt mer. Det är också därför som vi som parti i vårt partiförslag för budgeten har lagt 1 miljard extra till landsbygdsprogrammet. Det är 1 miljard som vi ser behövs i närtid också för att hantera fördyringarna. Vårt fokus handlar om att få jobb och företagande att utvecklas, se minskade klimatutsläpp och ställa om det här landet till mer hållbara villkor. Det handlar om bättre villkor för att bo och verka ute på landsbygden, och det handlar också om trygghetsfrågor. Det går att diskutera och debattera mycket. I den här debatten misstänker jag att det kommer att bli så. är det mer än retorik som gör skillnad i praktiken. Det är inte alltid de inlämnade förslagen ger resultat. Areella näringar, landsbygd och livsmedel har tre partier gjort upp och kommit fram till en gemensam budget . Det handlar om , . Trots att signalerna är att landsbygden är väldigt viktig kan jag konstatera att i detta betänkande för det här utgiftsområdet tillförs inga mer pengar till jordbruket. Snarare minskas den totala budgeten med 400 miljoner. Trots att även dessa partier, utgår jag från, har varit fullt medvetna om hur förutsättningarna drastiskt har förändrats blev det ingen överenskommelse med mer pengar till landsbygdsprogrammet. Det är något jag och beklagar. Vi har oerhört stora utmaningar det närmaste året. Det gäller inte bara i nästa programperiod utan här och . Jag hade förväntningar på att även andra som driver landsbygdsfrågor skulle leverera i praktiken. Det finns många delar i denna budget. Några delar som lyfter fram är att införa ett landsbygdsavdrag, att få igenom en biopremie, att se till att rovdjurspaketet genomförs, satsningar på veterinärer och ett vildsvinspaket. Men det handlar också om frågor som kan ligga utanför men som ändå påverkar förutsättningarna på landsbygden, som mer pengar till bredband. Det är oerhört viktigt för jordbrukets förutsättningar att det fungerar i hela landet. Arbete med landsbygdsutveckling är att förhålla sig till dessa frågor oavsett om vi är kommunpolitiker, regionpolitiker eller riksdagsmän. Jag möter ofta kulturen av centralism och hur mycket utgår från någon centralort där man ofta räknar med att verksamheter ska finnas. I ser vi möjligheterna som har fötts runt om i i pandemin. Det finns kanske inget bättre tillfälle än att nu tillsammans i debattera och fundera över hur vi tar vara på möjligheterna till att vända centralismen till decentralism. Det handlar om att uppmuntra och stimulera till flyttströmmar så att arbetsplatser kan skapas på många håll. Det gäller också det flexibla upplägget att kunna ha arbetsgivare såväl här i som någonstans runt om globalt i världen med bas ute i glesbygd och på landsbygd. Det är en oerhört viktig fråga både för avsättning för de grundläggande verksamheter vi har men också för att befolkningsutveckling ger tillväxt runt om i landet. Jag tror att vi nu har världens chans. Det handlar om att jobba med att hantera utmaningarna och de stora problemen som vi måste hantera. måste vi tänka på hur vi kortsiktigt och långsiktigt tar vara på möjligheterna som ligger framför oss för landsbygden. 165 (MP) replik: Välkommen, , till MJU-debatten! Just nu finns det verkligen anledning att diskutera de höga kostnader som drabbar lantbruket när energikostnaderna är höga och därmed också kostnaderna för de extremt energikrävande mineralgödselmedlen och andra insatsvaror. Jag tror att i ett tidigare replikskifte nämnde ordet krispaket. Det finns naturligtvis anledning att diskutera hur lantbruket kan klara den svåra situationen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag diskuterade tidigare här de regionala tillväxtstrategierna. Då var det tydligt att var det parti som drog ned satsningarna på småföretagen på landsbygden vad gäller både företagsklimat och klimatföretagande. Det är verkligen någonting som drabbar landsbygden mycket hårt. Jag skulle vilja ställa en fråga till om just hur man ska ta itu med krisen med energikostnaderna för landsbygden och lantbruket. Är berett att subventionera fossil energi mer? 166 (C) replik: Tack, , för både hälsningen och denna viktiga fråga! har fokus både på det långsiktiga arbetet att ställa om samhället och på att minska beroendet av omvärlden. Vi ser direkta kopplingar när det gäller hur import och leveranser av fossila bränslen och gas från bland annat påverkar den europeiska marknaden och produktionsförutsättningarna för insatsvaror till svenskt jordbruk. Inte minst ser vi hur det påverkar bränslen och bränslekostnader till dessa nödvändiga transporter och timmarna i traktor och andra lantbruksredskap – det som behövs för att både odla och producera livsmedel i vårt land. Vi måste kunna ha både ett långsiktigt mål och en långsiktig strategi för att ställa om, för det är en jättemöjlighet också för jord- och skogsbruk att producera bränslen och hitta de hållbara lösningarna. Vi måste forska mer men också investera mer i maskiner och i produktion av förnybara bränslen. ska vi göra de förändringar som krävs för att fasa ut de fossila bränslena. Men i när vi upplever det tuffaste trycket på mycket länge gentemot svenska jordbruksföretag är det också oerhört viktigt att se helheten och att ta ansvar för att utfasningen kan ske som ökad konkurrenskraft blir ett faktum för jordbruksföretagen. De måste få marginal att kunna investera i de nya maskinerna för att ställa om. Att i det här läget ta bort subventioner och ytterligare försämra förutsättningar för jordbrukarna gagnar inte hållbarheten. 167 (MP) replik: Här ser vi en klassisk kovändning i politik, där man nu talar väl för att subventionera fossil energi mer. En annan kovändning gjordes i budgetomröstningen, när satsningen på 400 miljoner extra till skogsarbetet försvann. Det var inte bara skyddet av skog som försvann utan också förslagen om en rådgivningskampanj för mer naturinriktade skogsbruksmetoder och förbättrade skattevillkor för skogsägarna. Men man tog också bort satsningen på rådgivning för egen hjärtefråga, ökad tillväxt i skogen. Kommer med i ledningen för landsbygdspolitiken att värna och vårda ingångna avtal? 168 (C) replik: Även jag lyssnade på den tidigare debatten om regional utveckling, och jag kan instämma i den fråga som min kollega ställde till utifrån hur man jämför olika budgetar. Det handlar om vad som ändå har hänt . Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi budgeterade dessa 400 miljoner, alltså 2 miljarder i budget. Det kan man läsa sig till. Vi har sagt nej till fjällskogspaketet, och vi gör en tydlig markering när det handlar om de anslagsökningar som hade presenterat innan det fanns en uppgörelse om en kommande skogsproposition. Självklart strävar jag alltid efter att efterleva och genomföra ingångna avtal. Men det är också oerhört viktigt att ha en balans och att kommunicera på ett sätt så att man håller sig så nära sanningen som det går. 169 (S) replik: Jag måste hedra med en replik, och jag tycker att anförandet kräver några frågeställningar. Det gäller speciellt sådant jag ser när jag läser budgetförslaget. Jag kan naturligtvis välkomna att har en satsning på insatser för skogsbruket, till exempel, som till och med är större än regeringens. Man kan se att till exempel den nya högern inte har det, utan de har direkta motsatssatsningar. pratar varmt och väl om jordbruket och jordbrukssektorn. Låt oss påminna oss om att vi nu under inte bara har haft en pandemi som har drabbat oss människor; vi har också haft en pandemi som bröt ut bland minkarna. Vi har haft ett gäng återkommande fågelinfluensor som har skördat ganska stora delar av många fågelbestånd och som till och med gjorde att vi hade äggbrist på gång. läser jag i budgetförslag att man gör neddragningar på och på bidrag till veterinär fältverksamhet. Det är någonting som är helt avgörande för att vi ska klara att stå emot nya pandemier och sjukdomar som drabbar våra husdjur. Det kommer nya fågelinfluensor. Är det en marknad som ska sköta det här? Vi har utvärderat detta i miljö- och jordbruksutskottet och sett att marknaden faktiskt inte klarar det. gör stora neddragningar. 170 (C) replik: Vi har gjort en bedömning, och det är en helhet i vårt budgetförslag. Jag är helt medveten om att det här är viktiga frågor; det tycker vi från sida. Vi har gjort bedömningen att vi kan dra ned med när det handlar om . kan ju redovisa vilka konsekvenser detta i praktiken får för verksamheten. 171 (S) replik: De konsekvenser som vi har sett av alliansregeringens avreglering är att det och kvällar på landsbygden inte finns någon veterinär att tillgå eller att husdjursägare och bönder måste åka väldigt långa sträckor med sina sjuka djur. I allra värsta fall kan det handla om att man själv måste tvångsavliva eller tvångsslakta ett djur. Det här är konsekvenserna av en verksamhet som inte fungerar fullt ut. Som jag ser det behöver vi göra de insatser som regeringen har aviserat, och vi kommer förmodligen att göra mycket mer. Den avreglering som vi fortfarande lever under kommer inte att fixa det här. 172 (C) replik: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Om man summerar de budgetposter som regeringen har föreslagit ser man att de ligger i häradet 290–300 miljoner. Att då påstå att en minskning med en summa på ungefär 500 000 skulle få de dramatiska konsekvenser som här beskriver är aningen drastiskt. Vi har gjort den här bedömningen, och vi har lagt fokus i helheten på att prioritera 1 miljard till landsbygdsprogrammet utifrån den situation som svenskt jordbruk nu befinner sig i. Det är oerhört viktiga pengar som behövs för att vi ska kunna fortsätta arbetet och se resultaten när det handlar om att genomföra en svensk livsmedelsstrategi. 173 (M) replik: