prot · H90923 · 2021-10-28 00:00:00 — § 1 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM9 förslag till ny förordning om EU:s allmänna preferenssystem (GSP) COM(2021) 579 till utrikesutskottet § 2 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:32 till trafikutskottet § 3 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till revidering av Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /22:MJU10 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till revidering av (COM(2021) 554) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 6.) § 4 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om inrättande av en social klimatfond Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /22:MJU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om inrättande av en social klimatfond (COM(2021) 568) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 6.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 5 Statsministerns frågestund Statsministerns syn på roll 1 (M): har i riksdag en mycket viktig uppgift. Det är i som regeringen ges mandat för den uppfattning som regeringen för fram i EU-förhandlingar, till exempel vid . Det som utspelat sig är dock följande. En majoritet av ledamöter begär att på ska argumentera för att kärnkraft ska klassas som en hållbar investering. Det är en väldigt angelägen ståndpunkt i sak. Detta mandat följs dock inte. I statsministerns återrapportering nu uttalade han uttryckligen att han vid valde att inte lyfta upp frågan om kärnkraften som hållbar. Statsministern har motiverat sin hållning med att majoriteten i inte återspeglar majoritet. Statsministerns agerande är mycket anmärkningsvärt. Det är i som regeringen har att förankra sin EU-politik. Det sker inte något underställande av beslut till kammare, där vi nu befinner oss. Regeringen ska försöka skaffa sig en majoritet för den linje som man önskar driva. Lyckas man inte har man ändå att rätta sig efter beslut. Min fråga till statsminister är: Hur ser statsministern rent konstitutionellt på den roll i riksdag som har? 2 Statsminister (S): Först vill jag säga att detta nu är KU-anmält. Jag tror att det till och med är själv som har anmält. Det föranleder naturligtvis att man nu får avvakta KU-behandlingen av detta. Det finns dock regler som säger att regeringen har att ytterst göra prövningen under parlamentariskt ansvar när man ska företräda i eller i europeiska sammanhang. Under EU-nämndens sammanträde – det kan jag ändå återge – framkom det dels av ordföranden i , dels av representanter för fyra partier som utgör sammanlagt 175 mandat av ledamöter att de inte hade samma uppfattning som det som var kravet, att kärnkraften skulle uttryckas som hållbar. Därmed har det enligt vår uppfattning inte stöd i kammaren i , och därav detta. Sedan får det prövas i KU som alla andra KU-anmälningar. 3 (M): Jag uppfattade tyvärr inget tydligt svar från statsministerns sida. Ska jag förstå det som att statsministern anser att man enbart behöver följa beslut när det passar honom och övriga statsråd i regeringen? Jag vill igen understryka att det i riksdag inte sker något underställande av beslut. Ändå anser statsministern här – och det framgick däremot väldigt tydligt av vad han sa – att han med stöd av en tänkt majoritet kan uttala sig på . Det är en majoritet som vi faktiskt inte ens vet finns i den nu aktuella frågan. Vi brukar här i vara ganska kritiska mot andra länder när de bortser från konstitutionella spelregler. Jag tycker att jag kan ställa en uppföljande fråga. Anser statsministern sig ha mandat att gissa sig till vad ledamöterna i den här kammaren tycker? 4 Statsminister (S): Jag var här på återrapport tidigare . Det var min 66:e återrapport. Under alla de andra har den här frågan inte varit uppe över huvud taget. 65 av gångerna har det inte diskuterats. I det här fallet var det ett undantag. Jag menar att KU får pröva regelverket. Regeringen har att utifrån den samlade bedömningen av vilja uttala sig och hantera det därefter. Vi har 65 gånger varit i , fått ett godkännande och drivit den fråga som vi är överens om att vi ska driva. I den här frågan är vi överens om kärnkraftens betydelse för omställningen. Den kommer att vara där . När det sedan var fråga om bokstavsmandatet gjorde vi en annan bedömning. 5 (SD): Det är ganska skönt att det nu så smått börjar återgå till det normala – för de flesta av oss, åtminstone. Jag har varit ute och rest. Jag började i och avslutade hemma i fantastiska . Jag har träffat massor av människor och pratat om vad de ser som de nu allra viktigaste frågorna. Det är klart att när man är långt ute på landsbygden är det mycket drivmedelspriser och så. Men annars är tryggheten det som sticker ut. Det är tryggheten i dess olika former som människorna som lever i vårt land kanske ser som det mest angelägna att hantera. Jag noterade för någon vecka sedan att statsministern blev intervjuad av . Han fick då frågan om det är någonting han ångrar som statsminister. Då svarade så här: ”Jag har inget direkt som jag tänker att det där skulle jag inte ha gjort.” Det är ändå ett ganska kaxigt uttalande för en person som har suttit som statsminister med tanke på hur landet faktiskt ser ut och inte minst kopplat till otryggheten. Man ska ändå ge statsministern det att han sedan balanserar det och säger att han ändå måste fundera. Det kan finnas någonting som han eventuellt kan ha gjort fel. har det gått . Statsministern har kanske kommit på någonting som han ångrar som statsminister. Jag har några exempel som jag slås av direkt: ”Vi har varit naiva. Vi såg det inte komma. Mitt bygger inte murar.” Det menar jag att jag kommer att komma ihåg som ett av de mest problematiska uttalandena från under de år han har varit statsminister. Det bekräftar den ansvarslösa invandringspolitik som sedan i väldigt hög grad har legat till grund för just den otrygghet som många människor känner . Jag vill fråga : Har han kommit på någonting som han ångrar? 6 Statsminister (S): Eftersom har läst artikeln med intervjun såg han att jag sa att jag behöver att landa efter att jag har avslutat mitt statsministeruppdrag. Jag sa att jag har svårt att se att vi har en situation där allting har gått precis perfekt och att det inte har gjorts någonting som jag skulle ha velat göra annorlunda. Men jag vill nog reflektera över det, för situationer är väldigt annorlunda. När det gäller murar var det precis det som var avsikten. Mitt bygger inte murar. Men eftersom inte kunde stå upp för en solidarisk politik när det gäller just migration och invandring har det blivit fallet. Vi har tagit ansvar, och det tycker jag att ska notera. Det var den regering som jag lett och leder som såg till att förändra migrationslagstiftningen. Den tillkom under en annan regering. Det är vi som har förändrat den och sett till att vi har en migrationspolitik som balanserar att å ena sidan stå upp för asylrätten, för det är viktigt. Den rätten har tillkommit av ett skäl, och vi har en universell rätt att söka asyl om vi behöver skydd. Å andra sidan ska det balanseras mot att svenska folket ska se att det här fungerar, att det bär, att vi kan integrera tillräckligt bra. ser vi hur integrationen fungerar bättre och bättre. Det går snabbare och snabbare för människor som kommer till vårt land att faktiskt komma in på arbetsmarknaden. Vi har halverat under de regeringar jag har lett. Så är det med de europeiska murarna. Där har vi kvar arbetet i EU med att få till en gemensam migrationspolitik, för det är så vi kan hantera det. Asylrätten måste finnas kvar, men det tycker inte . 7 (SD): Jag väntade mig ungefär det svaret, och det är ju sant att man har gjort förändringar i migrationslagstiftningen som har avvärjt den allra mest akuta situation som vi hade för . Men myten om att nu ligger på något slags miniminivå i ett EU-perspektiv är just en myt. Det är inte sant. invandrade 83 000 människor till . Det är väldigt många människor i ett land med 10 ½ miljon invånare. Under tid som statsminister, , har vår befolkning ökat med 700 000 personer i princip uteslutande till följd av invandringen. När vi nu ska summera menar jag att det är viktigt att påpeka att det här är just en myt. Man har inte stramat åt. Det finns väldigt mycket mer att göra åt den fullständigt ansvarslösa politik som både regering och tidigare regeringar har bedrivit. 8 Statsminister (S): kom det 163 000 flyktingar till – 163 000. kom det 10 000. Om inte det är färre får nog ta och fundera över matematiken. Jag pratar om dem som är flyktingar. Men om man inte vill att människor ska komma hit och arbeta, då ska man göra som och även vägra dem som kommer hit som experter eller vad man nu gör. konstaterar jag att kvitterar på att det var den regering som jag leder som såg till att ändra migrationslagstiftningen så att vi nu har betydligt färre flyktingar. Det är ett kvitto. Därutöver kommer vi i också att behöva människor som kommer hit och arbetar, inte minst där vi själva har brist på arbetskraft. Sedan behöver vi ha bättre ordning på arbetskraftsinvandringen så att vi inte tar hit människor om vi de facto redan har arbetskraft som kan utföra jobbet. Men det är en annan sak. 9 (C): När man pratar med patienter eller med människor som jobbar i vården förstår man att läget i svensk sjukvård är ganska bekymmersamt. Redan före pandemin hade vi alldeles för långa köer i . En svensk var tvungen att vänta betydligt längre än man behöver i andra länder på att få en bedömning av en specialistläkare eller på att få någon form av behandling. När nu pandemin långsamt släpper sitt grepp har situationen blivit oerhört mycket allvarligare. Att som patient måsta vänta vecka ut och vecka in, månad ut och månad in och kanske till och med år på att få sin behandling är helt oacceptabelt. Det här orsakar stort lidande för de människor som drabbas, men inte minst signalerar man runt om i landet att det här innebär allvarliga medicinska risker. Vi är alltså i ett läge där patienter skadas eller till och med riskerar att dö på grund av att köerna är alldeles för långa. Ansvaret för att göra någonting åt det här ligger på många nivåer: vårdenheten, kliniken, sjukhuset, regionen. Men vi i riksdag och inte minst regering har också ett stort ansvar när det kommer till att förenkla regler så att det blir lättare att arbeta med köerna och framför allt se till att det finns resurser för sjukvården. Från sida har vi lagt fram skarpa förslag om att till exempel ge patienter i hela landet möjlighet att söka vård var man vill och inte bara för öppenvård som . Det handlar dessutom om att se till att det finns information om hur långa köerna är på olika sjukhus. Om vi därtill förkortar tiden för vårdgarantin så att det räcker med att vänta en månad för att kunna få hjälp att söka på ett annat ställe med kortare köer skulle även det drastiskt kunna förenkla situationen. Min fråga till statsministern är: Är regeringen beredd att stödja de här förslagen, eller vilka andra förslag kommer för att akut se till att vi kan hantera den här väldigt bekymmersamma situationen? 10 Statsminister (S): Först vill jag säga att svensk sjukvård verkligen är i världsklass. Det har visat sig också under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att vi redovisar även detta. Med det sagt är köerna för långa – ja. Det var de även förut, men de hade börjat kortas före pandemin. har de ökats på igen av naturliga skäl. Det är några saker som vi direkt är ansvariga för, och det är att se till att det finns mer resurser ute i regionerna, för regionerna styr fortfarande själva strukturen och upplägget av sjukvården. Vi har skjutit till rejält med resurser till regionerna men är beredda att göra mer, för det kommer säkert att behövas. Det handlar om de generella resurserna, men det handlar också om de specifika resurserna till ambulansvården, cancervården, förlossningsvården och så vidare. Likaså utbildning av personal är en viktig statlig fråga, och därför förstärker vi resurserna även där så att vi kan utbilda fler och också göra det lättare att exempelvis gå från sjuksköterska till specialistsjuksköterska. Samordning av köerna har också varit uppe under pandemin. Hur gör vi? Kan man arbeta mellan regionerna? Regionerna sa då själva att de gärna ville ha möjlighet att göra detta, och vi har en kontakt mellan regionerna för att se om en region kan avlasta en annan på olika sätt, antingen genom att flytta personer som behöver vård eller genom att flytta personal. Det får man göra vilket som. Jag tror att det där går att utveckla ytterligare, och därför är jag inte beredd att säga ja här och till exakt det förslag som berättar om. Men jag tror att det finns betydligt mer att göra mellan regionerna för att de ska kunna avlasta varandra. Regionerna själva vill göra det, och då tror jag att vi ska se till att utveckla detta i dialog med dem. Men framför allt måste de ha de grundläggande resurserna för att kunna klara det. 11 (C): har en sjukvård i världsklass. Det är helt klart. Det är dock en dålig tröst för den som ska stå i kö vecka ut och vecka in, månad ut och månad in och inte få tillgång till denna sjukvård i världsklass. Ekonomiska resurser är självklart viktigt, liksom att öka på utbildningen. Men det löser inte situationen här och . Därför menar vi att vi kan titta på vårt grannland , där köerna är mycket kortare än här. Patienterna har alltså möjlighet att söka runt om i hela landet efter ett ställe där kvaliteten är högst och kön kortast. Man ger ansvaret och befogenheterna till patienten. Det här skulle vara ganska lätt att införa. Vi befinner oss i en akut situation. Patienter far illa , och då måste det komma fler svar från regeringen än att man successivt vill öka utbildningarna och de ekonomiska resurserna. Här krävs strukturella förändringar. 12 Statsminister (S): Som jag sa har det här pågått redan under pandemin, där regionerna själva samordnat för att hjälpa varandra: Hur gör vi och hur ska systemen se ut? Detta har man bevisligen gjort. Patienter har inte blivit vårdade bara i sin egen region utan också i andra. Skillnaden mellan och är dock att i har nog ungefär hälften av befolkningen väldigt nära till , kanske eller några timmars resa. Så är det inte riktigt i , så där finns en skillnad. Med detta sagt går det att göra mer i koordineringen mellan regionerna. Men det tror jag inte görs bäst genom att vi beslutar centralt hur det ska bli, utan jag tror att det blir bäst om regionerna är involverade i hur samarbetet ska se ut. 13 NOOSHI DADGOSTAR (V): är det land i som har flest i antal och högst andel personer med mycket låga inkomster från pensionen. Vi har ju ett speciellt pensionssystem som inget annat land i världen har som håller tillbaka utvecklingen av pensionerna, vilket gör att många andra länder har högre pensioner än vi har i . ställde krav i denna budgetprocess på att höja pensionerna, men regeringen gick inte till mötes i den frågan . I stället valde man att göra förändringar, till exempel att smeta ut en stor skattesänkning till medelinkomsttagare. Den ger 60–till någon som tjänar i . Man har också valt att ge en mycket ineffektiv subvention till hamburgerbranschen, som inte behöver subventioner utan lider av arbetskraftsbrist. Det är en helt feltänkt subvention till en viss bransch. Det här är reformer och förändringar som kostar mer än eller ungefär lika mycket som att göra det som ställde krav på, nämligen att höja pensionen med för dem med lägst pensioner. Jag känner till att regeringen har infört ett inkomstpensionstillägg, som har gett ganska lite pengar till de flesta men ingenting till dem med lägst pensioner. Jag känner till att för pensionärer med höga boendekostnader blir det ett tillskott i budgeten. Men varför har regeringen valt att inte gå till mötes när det gäller att höja pensionen med för dem med lägst pensioner? Det hade inte kostat särskilt mycket. Många av de budgetposter som läggs fram kostar mer än denna mycket enkla reform, som hade tillmötesgått de krav som finns bland pensionärer . 14 Statsminister (S): En ensamstående kvinna med en pension på , vilket är genomsnittet för kvinnliga pensionärer, och en relativt hög hyra, har under vårt regeringsinnehav fått en ökad inkomst med . Vi har sedan vi tillträdde först och främst sänkt skatten, och vi började med dem som hade de lägsta inkomsterna. Sedan har vi sett till att sänka skatten för att pensionärer ska komma till samma nivå som löntagare och inte betala högre skatt. Vi har höjt grundpensionen. Vi har höjt bostadstillägget två gånger. Vi har infört ett tillägg för dem som har arbetat ett helt yrkesliv och ändå har för låg pension därför att de har tjänat lite, arbetat deltid eller haft en kombination av deltid och låg lön. Vi inför en trygghetspension, som gör det möjligt för dem som inte orkar arbeta ett helt arbetsliv att inte behöva ta ut sin pension för tidigt och därmed åsamka sig lägre pension. Det här är några av de saker som vi har gjort. En del har vi gjort tillsammans med . Nej, det räcker inte. Vi måste göra mer. Det finns en sak som är helt avgörande. Vi socialdemokrater och regeringen vill att man ska få en pension motsvarande av sin lön. Det är ett bra mål. Om det ska uppnås måste vi höja inbetalningarna till pensionssystemet. Jag tycker att det är viktigt med ett pensionssystem baserat på en bred överenskommelse. Det viktigaste vi kan ge pensionärerna är långsiktighet och stabilitet. Vi driver denna fråga inom ramen för Pensionsgruppen. Jag tror att de flesta inser att det är helt nödvändigt. Höj inbetalningarna till pensionssystemet så att alla kan få motsvarande av sin lön i pension. 15 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi delar uppfattningen, och vi tycker att inbetalningarna ska höjas mer än vad regeringen föreslår. Trygghetspensionen är ett krav som kom från , och regeringen har tillmötesgått kravet, det vill säga att man ska kunna gå ned i arbetstid vid en lägre ålder än vid den höjda pensionsåldern 67–. Statsministern talar mycket om höjningar, men det handlar om en höjning på , eller för grundpensionen . Det är för lite pengar. Varför har regeringen inte bara höjt med de dryga som föreslog för dem med lägst pensioner? Det hade inte kostat särskilt mycket. Det är många som inte vet att det inte hade kostat särskilt mycket. Många av de förändringar som regeringen föreslår, som i grunden är mycket ineffektiva, kostar mer än att bara genomföra denna reform. har störst antal fattigpensionärer. Varför går inte regeringen fram med detta? 16 Statsminister (S): Nooshi Dadgostar vill ändå lyssna. Jag sa att en ensamstående kvinnlig pensionär, som får genomsnittspensionen för kvinnor på , har fått mer . Det är inte eller . Det är alltså mer . Vi har gjort detta i den takten att vi har sett till att stärka dem som har de lägsta pensionerna med hjälp av skattesänkningar och höjningen av grundpensionen liksom höjningen av bostadstillägget. Det ger betydligt mer pengar. Vi måste gå vidare med vårt pensionssystem eftersom det inte duger . Vi måste se till att ha en säkrare, tryggare och bättre pension. Jag är övertygad om att den bästa förutsättningen för att pensionen ska bli trygg och långsiktig är att arbetet sker inom ramen för samarbetet i Pensionsgruppen. Det är där de långsiktiga spelreglerna ska tas fram. De andra partierna kommer att se att inbetalningarna till pensionssystemet behöver fyllas på. Det gör det ekonomiskt långsiktigt hållbart. 17 (KD): Poliser blir utsatta för allt grövre påhopp när de är ute och gör sitt jobb. I den gangsterkultur som har brett ut sig på vissa platser i ses det nästan som en tävling att bete sig så respektlöst som möjligt mot poliser. Poliser förväntas tåla nästan vad som helst som inte är direkta hot. Kvinnliga poliser kallas för hora. Detta sker pass ut och pass in. Andra okvädingsord och könsord är vardag för de poliser som är satta att garantera vår trygghet. Detta filmas och används sedan som marknadsföring av gängen. Problemet finns även på andra platser, till exempel i skolan, riktat mot socialtjänstpersonal och annan personal i myndigheter som arbetar med känsliga frågor. Samhället har blivit råare. Därför anser vi kristdemokrater att brottet missfirmelse mot tjänsteman ska återinföras. Den som begår missfirmelse ska kunna dömas och, om behov finns, omhändertas tillfälligt om man inte avlägsnar sig från platsen. Polisens arbetsmiljö har sannolikt aldrig varit sämre än . Att bli utsatt för dessa glåpord och kränkningar är fysiskt och psykiskt oerhört jobbigt. Det bidrar till att poliser tvekar om det är värt att fortsätta med sitt jobb och att bilden av polisyrket som osäkert förstärks. Vi menar att ett återinförande av brottet missfirmelse mot tjänsteman vore ett viktigt steg för att poliser ska få en trygg arbetsmiljö. Instämmer statsministern i detta, eller tycker han att dagens lagstiftning är tillräcklig? 18 Statsminister (S): Låt mig först understryka att jag känner avsky för människor som uttrycker sig så mot polisen, angriper polisen verbalt, attackerar och förolämpar dem. Vi har en fantastiskt bra poliskår i vårt land. De som tar det uppdraget för vår demokratis räkning förtjänar uppskattning och naturligtvis inte den typen av angrepp. Lagstiftningen togs bort , men medarbetarskyddet och en säker arbetsmiljö ligger naturligtvis högt på agendan för regeringen och berörda myndigheter liksom deras arbetstagarorganisationer. Det finns några viktiga saker att göra, och arbete pågår. Bland annat behöver poliserna bli fler. Det är i sig en trygghet att ha flera kollegor runt om sig, och man kommer närmare medborgarna. Just nu är vi väl över hälften för att nå målet om 10 000 fler polisanställda, alltså inte bara poliser. Fler poliser utbildas. Polisen anser själv att det ger trygghet. Detta räcker i och för sig inte i fråga om verbala angrepp. Det är därför det pågår ett arbete i fråga om straffskärpningar för brottet våld mot polis och dessutom i fråga om huruvida poliser kan få utökad rätt till kränkningsersättning. Det arbetet är på gång. Svaret på fråga är att jag här och inte kan säga att det blir exakt den lagstiftning som har föreslagit, men vi ser över frågan eftersom poliserna inte ska behöva möta dessa situationer utan i stället känna en större trygghet i sitt arbete. 19 (KD): Det är statsministerns sista frågestund, så jag väljer att tolka svaret mycket positivt som att man inte stänger dörren för detta. Jag vill också understryka att jag definitivt delar den avsky som statsministern ger uttryck för mot dem som beter sig på det här sättet. Jag instämmer i att poliskåren gör ett fantastiskt bra arbete och definitivt förtjänar bättre. Jag hoppas att vi kan få stöd för förslaget att återinföra brottet missfirmelse mot tjänsteman. Eftersom det är sista frågestunden med statsministern, herr talman, vill jag också passa på att tacka statsministern. Vi har ju haft några debatter och frågestunder. Det här är sista gången statsministern är här, herr talman, så jag vill tacka och önska statsministern allt gott . Vi delar ju idrottsintresset, inte minst, och kanske får jag möjligheten att bjuda med statsministern på en innebandymatch. Det är faktiskt största inomhusidrott. Detta säger jag inte bara för att nu leder serien i högsta ligan. Tack så mycket och välkommen på innebandy, statsministern! 20 Statsminister (S): Vi verkar som sagt vara överens om inriktningen. Det exakta lagförslaget ska jag inte uttala mig om. Men vi måste naturligtvis minska de här angreppen, verbalt och vad det nu kan vara, mot poliser.