prot · H809111 · 2021-04-21 00:00:00 — Vi är ett europeiskt land, och om vi bestämmer oss för att gå den här vägen har vi sannolikt också en majoritet för det i befolkningen. Definitivt är det så att och uppfyller de militära standarderna. Frågan är därför fortfarande: Vilka praktiska förändringar skapar egentligen en svensk Nato-option? Det känns lite som om ni slår in en öppen dörr. Det som det syftar till i och som var viktigt i , nämligen att markera mot , är ju inte en situation som har. Vad gör detta egentligen för praktisk nytta? Den måste ju vara betydande stor om det ska vara värt det som är negativt med den: att den skapar en osäkerhet om vart är på väg. som det finns en majoritet för Nato-optionen finns det ju inte någon majoritet för ett Natomedlemskap som vill ha men som och inte vill ha, vilket de säger i samma andetag. 15 HANS (M) replik: Det är alldeles korrekt som säger, att Socialdemokraternas motstånd mot ett svenskt Natomedlemskap har stöd av . Där består den politiska grupperingen av SD, S, MP och V. Det är helt korrekt. säger att , , , slår in en öppen dörr genom att hänvisa till och inspireras av den finländska Nato-optionen. Men, herr talman, gör Socialdemokraterna allt för att se till att dörren är stängd. Om det nu inte skulle vara något större steg att ta, varför då inte acceptera tanken på en option som en majoritet av riksdag har ställt sig bakom? säger att det skapar osäkerhet. Men på vilket sätt har det skapat osäkerhet i ? Det Socialdemokraterna nu gör är faktiskt att underminera och undergräva den finska positionen. Det är precis som det också sägs: En majoritet av partier är emot ett finskt Natomedlemskap. Det har man varit sedan man deklarerade optionen , men man har markerat att detta verktyg finns i verktygslådan. Då är det också rimligt att vi, när vi nu fördjupar vårt eget samarbete med , har så likartade strukturer och regler som möjligt. Det är en rimlighet för Nato-optionen, och det tror jag också är skälet till att har anslutit sig till detta, trots att de är på Socialdemokraternas sida vad gäller att vara emot ett svenskt Natomedlemskap. Den grundläggande fråga som Socialdemokraterna måste besvara är: Om man nu säger att den finska optionen inte har så stor betydelse, varför är man då emot att införa en i ? Det går inte ihop. Er säkerhetspolitik haltar. Bjud därför in till breda säkerhetspolitiska samtal med alla riksdagspartier. 16 (SD): instämmer i utgångspunkten att det internationella försvarssamarbetet utgör ett av de två ben utöver ett starkt totalförsvar som svensk säkerhetspolitik vilar på. Därför tar vi frågorna om internationella försvarssamarbeten på stort allvar och ser att det finns stora utvecklingsmöjligheter inom detta område. Frågans vikt kan inte nog understrykas kopplat till den oroande säkerhetspolitiska utvecklingen i . Skrivelsen som regeringen nu har presenterat är i grunden bra. Olika försvarssamarbeten tas upp och presenteras. Dock finns det en betydande förbättringspotential på flera områden. Främst bland dessa områden är en fråga där samtliga partier som vill öka svensk försvarsförmåga borde vara eniga, nämligen att det behövs en tydlig prioritering bland de samarbeten som omnämns. Denna prioritering behöver utgå från dels vilka stater och organisationer som prioriteras, dels vilka sakområden som prioriteras. Det är avgörande att ett prioriteringsarbete görs där man vågar välja vad som är viktigt och vad som främst stärker svensk försvarsförmåga. Att stärka försvarsförmågan måste vara mest prioriterat. I skrivelsen presenteras en mycket bred palett av samarbeten med både stater och organisationer, och det är glädjande att har breda samarbeten och är en eftertraktad partner. Men det saknas en prioritering som är tydlig och motiveras efter de behov som totalförsvaret har. Inom varje samarbete behöver det identifieras vad som är den praktiska nyttan för . Resurserna för att samarbeta är begränsade hos myndigheterna som ska utföra dem, särskilt som flera av dessa är inne i en stark tillväxtfas. Här behöver en stor och viktig utveckling göras, inte minst för att visa att den politiska nivån vågar vara tydlig med vad som beställs från myndigheterna. En annan punkt jag vill ta upp är mer framåtblickande och berör specifikt det svensk-finska samarbetet. Detta samarbete är av mycket stor vikt för utvecklingen av totalförsvar utifrån den hotbild som finns. Samarbetet har utvecklats , vilket är mycket glädjande. Men det saknas tyvärr tydliga mål för vad vi vill att samarbetet ska utvecklas till. Här behöver regeringen tydligt peka ut att önskar att de båda staterna ska ingå ett defensivt försvarsförbund. Ett sådant försvarsförbund har en förmåga att vara tydligt tröskelhöjande gentemot militära aggressioner. Det finns flera skäl till detta, bland annat att det då åstadkoms ett strategiskt djup. Både den finska och den svenska försvarsmakten är också djupt interoperabla, och det finns många lovande svensk-finska samarbeten som har stor utvecklingspotential. och är också två länder som ligger mycket nära varandra kulturellt och delar en mycket lång gemensam historia. Denna historia bygger också på att vi hjälper varandra i händelse av ofred. Vi menar att det är rimligt att bygga vidare på denna historia och tydligt visa att fäster så stor vikt vid vår solidaritet med , inte minst eftersom det liksom tidigare gynnar även svenska nationella intressen. Därför önskar vi att samarbetet utvecklas till ett försvarsförbund. Detta leder mig in på den sista punkten, som vi tillsammans med en majoritet av partier förespråkar, nämligen att tydligt deklarerar en Nato-option, precis som gjorde för . Motiven till att en Nato-option gynnar svensk försvarsförmåga är flera, inte minst att det gynnar svensk-finskt samarbete och ger en möjlighet till ytterligare integration på det försvarspolitiska området mellan länderna. Gemensamma säkerhetspolitiska utgångspunkter ger ökade möjligheter till samarbete. Därför är en svensk och en finsk Nato-option något som gynnar ett fördjupat samarbete. Den finska Nato-optionen har gynnat , och det är rimligt att se att en liknande Nato-option också kommer att gynna . I synnerhet nu under det skärpta säkerhetspolitiska läget är det rimligt att införa en Nato-option för att signalera svenskt självbestämmande och att vi inte låter oss styras av andra stater i vårt säkerhetspolitiska vägval. Det ger också myndigheter och ansvariga i ytterligare möjligheter att förbereda ett fördjupat samarbete med Nato om den säkerhetspolitiska situationen kräver det. Det är också en fördel att och kan agera likartat i sitt samarbete med Nato. Den finska utredningen om möjligt Natomedlemskap för landet pekade tydligt på dessa behov av samverkan mellan gällande Nato, liksom att utredningen pekade på riskerna om eller skulle gå med i Nato utan att det andra landet gör det. Vad gäller införandet av Nato-option agerar regeringen märkligt. som man till nu skriver att frågan om yrkande avseende Nato-option inte är slutbehandlad går man ut i medierna och i den offentliga debatten och dödar frågan. Man tänker alltså inte respektera beslut fattade av majoriteten här i . Regeringen skapar en stor oklarhet om den svenska säkerhetspolitiken. Det är också av den anledningen som vi nu kommer att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen om att bringa klarhet i säkerhetspolitiken. Vad vill regeringen med försvarssamarbetena med till exempel EU och Nato? Här är man inte tydlig. I avsnittet om EU begränsar regeringen omfattningen av solidariska säkerhetspolitik genom att koppla den till EU-medlemskapet. Därmed ger man, precis som utskottet skriver, intrycket av att exkludera våra nordiska grannar som inte är medlemmar i . Detta spär givetvis på osäkerheten om svensk säkerhetspolitik. Man kan konstatera att den linje som regeringen förespråkar har ett mycket litet stöd i denna kammare – endast en tredjedel. Vi anser därför att det vore läge att bjuda in samtliga av partier till breda samtal för att säkerställa ett brett stöd för säkerhetspolitik och därmed också tydliggöra en förankrad svensk säkerhetspolitisk linje. Det är den säkerhetspolitiska utvecklingen som ska styra inriktningen på de försvarspolitiska samarbetena, inte önsketänkande eller ovilja att se den negativa utveckling som sker. Att stärka svensk säkerhet måste vara det övergripande målet. Som utvecklingen ser ut nu är det bråttom. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande förutom under punkterna 1 och 9. Där yrkar jag bifall till reservation 1. För tids vinnande vill jag meddela att vi givetvis står bakom båda våra reservationer, men vi väljer att yrka bifall till endast reservation 1. 17 (S) replik: företräder ett parti som i likhet med Socialdemokraterna, precis som påpekar, är emot ett svenskt Natomedlemskap. Men varför behöver ett parti som är emot ett svenskt Natomedlemskap en Nato-option? Vilka praktiska förändringar anser egentligen att en svensk Nato-option skapar? 18 (SD) replik: Efter noggrant övervägande och analyser har vi landat i att ett svenskt medlemskap i inte skulle vara gynnsamt vare sig för stabiliteten i vårt närområde eller för svensk säkerhetspolitik. Den praktiska nyttan av en Nato-option är bland annat att garantera en resursfördelning till Försvarsmakten eftersom man måste leva upp till ett visst minimikrav för att gå med i Nato. Då omöjliggör vi att man använder Försvarsmakten på samma sätt som man gjorde tidigare, nämligen som en kassako som man kan ta pengar från för att finansiera andra reformer i samhället. Sedan är det fråga om att harmonisera den svenska synen på säkerhetspolitiken med syn. Det är ett steg i den riktning vi önskar gå, nämligen att skapa ett defensivt försvarsförbund med . Precis som var inne på gynnar ett likartat synsätt och likartade strukturer ett tätare samarbete. Sedan skickar en option en viktig signal till omvärlden att vi har detta verktyg i verktygslådan att kunna söka ett medlemskap. Vi vet ju inte vad framtiden har i sitt sköte. Det kan mycket väl vara så att framöver gör vi en analys som visar att läget är sådant för att en ansökan om medlemskap skulle vara gynnsamt för svensk säkerhetspolitik. Då finns också den möjligheten. 19 (S) replik: Tack, , för svaren! Anslagsnivån till försvaret är en viktig fråga för . Det kan jag utan tvekan medge. Men vad finns det i Nato-optionen som hindrar framtida riksdagar från att avvika ekonomiskt från tvåprocentsmålet, som jag antar att syftar på? pekar på harmoniseringen med . När har pekat på att vi har problem med harmonin mellan oss i våra försvarssamarbeten och att vi skulle behöva ha en svensk Nato-option för att få samarbetet mellan och att fungera bättre? Min bild är att samarbetet fungerar mycket väl och är mycket uppskattat. Det fördjupas också väldigt mycket, vilket vi har fattat beslut om här i riksdag och alla partier står bakom – en klok politik. Sedan gällde det signalen för framtiden. Vilken framtid då? Hur nära eller långt bort ? Det är just det här, herr talman, som skapar osäkerhet om vart är på väg, och osäkerhet är dåligt för säkerhet. 20 (SD) replik: Jag skulle säga att det är Socialdemokraterna som skapar denna osäkerhet genom att inte följa den linje som majoriteten här i kammare har beslutat om, nämligen att man ska införa Nato-optionen. Som utredningen i om ett Natomedlemskap pekar på är det viktigt att det sker en samverkan mellan när det gäller eventuellt medlemskap i framöver. I det ligger såklart också att om vi har en harmonisering av våra synsätt, då underlättar det samverkan. Vi är inte där . Likaså är vi inte där nu med att skapa ett defensivt försvarsförbund, för regeringen har inte heller varit tydlig med hur man vill utveckla det svensk-finska samarbetet om man vill gå i den riktningen. Vi vill det. Även om det inte är något hinder att vi inte har en Nato-option och det kanske inte blir något hinder framöver är det klart underlättande om man har samsyn på saker och ting. Det är säkerligen så att skulle kunna fatta beslut om att minska anslagen till Försvarsmakten trots att Nato-optionen finns. Men jag ser det då som ett ytterligare svek. Inte bara anslår man inte tillräckliga medel för den försvarsförmåga som svenska folket är berättigat till, utan man sviker dessutom ett löfte om man har Nato-optionen. Jag ser det lite som en garant, för ska vi kunna ansöka om medlemskap har vi en miniminivå vi måste leva upp till. Sedan gör inte många av Natoländerna det . De har börjat gå den vägen, men har inte heller de levererat enligt vad de ska. Men jag ser det ändå som en garant för att vi får de anslag som Försvarsmakten ska ha för att kunna garantera vår säkerhet, och då tycker jag att det är positivt att ha Nato-optionen. Det är Socialdemokraterna som skapar osäkerhet kring svensk försvarsförmåga, för som man intensifierar olika samarbeten med Nato säger man nej till en sådan här sak. Jag kan förstå att man inte vill gå hela vägen och bli medlem i Nato. Det vill inte vi heller. Men ni säger inte riktigt vad ni vill i förhållande till Nato. 21 (C): Den säkerhetspolitiska miljön i vårt närområde, i och i har kraftigt försämrats. agerande visar tydligt att de inte respekterar gjorda överenskommelser eller den europeiska säkerhetsordningen. har tydligt visat att de inte tvekar att med militära medel söka ändra gränser i vårt . Lika tydligt är det att Kreml inte respekterar fria staters säkerhetspolitiska vägval och samarbeten. Vi har sett detta på vår kontinent förut. Vi vet att Kreml drömmer om fornstora dar och med alla medel vill destabilisera demokratier och driva fram sin intressesfär oberoende av staters säkerhetspolitiska hållning. Internationella försvarssamarbeten höjer vårt försvars militära förmåga, och interoperabilitet tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Samarbete stärker nationella säkerhet. Ensam är inte stark. Genom de internationella försvarssamarbeten som regeringen redovisar i skrivelsen signalerar vi för våra vänner och likasinnade att vi vill bygga säkerhet tillsammans i handling och inte bara i ord. Vi uttalar ensidig solidaritet, men vi har så här långt inte varit beredda att ge säkerhetsgarantier för den solidariteten. Det ser våra vänner och även eventuella angripare. Vi bidrar till att höja den konfliktavhållande tröskeln men tyvärr inte fullt ut. För är det viktigt att agerande i händelse av kris eller krig är förutsägbart. Det ska inte råda några tvivel om att vi i handlar för vår och våra demokratiska grannars säkerhet närhelst den hotas av andra länder. Vi vill samarbeta för att stärka den demokratiska värdegrund som förenar oss. Ingen ska tvivla på var vi står och vad vi gör. Vi står upp för en tydlig, garanterad, solidarisk säkerhetspolitik. Jag yrkar bifall till reservation 3 under punkt 3 även om jag självklart står bakom samtliga våra reservationer. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena, och Nato är den centrala aktören för EU:s territoriella säkerhet genom de kollektiva säkerhetsgarantierna. Nato är det centrala forumet för säkerhetspolitisk dialog, numera inte enbart med och – den transatlantiska länken – utan även med . För som ett litet land i norra och EU med en tydligt försämrad säkerhetspolitisk närmiljö är det viktigt att forma en tydlig och förutsägbar säkerhetspolitik. drog, i likhet med Försvarsberedningen och regeringen, slutsatsen att ett angrepp på inte kan uteslutas. Här är Nato utan tvivel den avgörande konfliktavhållande aktören. Ett allt närmare militärt samarbete mellan och är viktigt och har vårt fulla stöd, och ett närmare samarbete bilateralt i och med med flera välkomnar vi. Men det är endast Nato som kan ge oss säkerhetsgarantier. Vi ser det som ett naturligt steg för att vi bekräftar vår solidaritetspolitik i handling och gör det tydligt för våra nära samarbetspartner, som framgår av skrivelsen, att vi inte tvekar om någon angrips militärt. Våra samarbetspartner vill precis som vi se handling och inte handlingsfrihet eller tvekan om det värsta skulle hända. Den sistnämnda hållningen skapar osäkerhet. Det lär oss också historien. När säger att vi vill att ska söka medlemskap i är det självklart ett nationellt ställningstagande det handlar om, men vi ser gärna att det sker tillsammans med . Självklart vill vi inte ge något land vetorätt över ett sådant centralt säkerhetspolitiskt beslut. På samma sätt är det självklart som avgör sina säkerhetspolitiska ställningstaganden. Det är viktigt att vara tydlig med detta. Det är också viktigt att vi har en levande debatt om Natomedlemskap i . Ett närmare militärt samarbete kan och får inte utgå från att ett svenskt Natomedlemskap är uteslutet. Det är en hållning som saknar stöd i riksdag. Det är en hållning som saknar stöd i riksdag. har ju sedan upphörde tagit steget och uttalat en så kallad Nato-option och därmed signalerat till att man i väljer själv och ser Nato som en möjlighet. Det är en öppning som en majoritet i riksdag nu också uttalat. Det är inte detsamma som att ansöka om medlemskap, utan det är att i likhet med uttala möjligheten att söka medlemskap. Men inte ens den möjligheten verkar artikelförfattarna i och kunna se framför sig. När jag läser artiklarna av utskottsordföranden med flera ser jag att de hänvisar till att , som har sagts tidigare, skulle uppfatta ett medlemskap som en provokation. Artiklarna må uppskattas av Kreml; det har vi kunnat ta del av bland annat vid med . De ser att de har lyckats med sin påverkan och hoppas att sänker trovärdigheten för att skulle söka medlemskap. Nato-option devalveras därmed i praktiken av . har ju accepterat att förbehåller sig rätten att bestämma själva – samma rätt som och vill ha och som våra baltiska grannar sökte efter att ockupationen upphört. ska själva bestämma vår väg, och regeringen bör lyssna mer till än till Kreml och Lavrov. ska inte ge utrymme för en rysk intressesfär att utvecklas – inte ens en intressesfär light, till exempel fem tre plus ett, som man talar om. beslöt att uppmana regeringen att likt uttala en Nato-option i säkerhetspolitik. Jag och förväntade oss att regeringen skulle hörsamma det ställningstagandet och bjuda in till samtal för att söka forma en bred samsyn om säkerhetspolitiska linje. Vi förväntade oss att detta skulle kunna ske i samband med regeringens utrikespolitiska deklaration, men icke så. Tvärtom var regeringen helt tondöv och upprepade den säkerhetspolitiska linje som endast stöds av Socialdemokraterna och . Regeringen påstår att den säkerhetspolitiska doktrinen är tydlig och förutsägbar. Där en ansvarsfull regering skulle ha säkrat brett stöd har regeringen nu i stället tappat stödet för sin säkerhetspolitiska hållning. Detta är allvarligt och bidrar till att förstärka osäkerhet och otydlighet. Regeringen kan dessutom med sitt agerande skapa ett prejudikat för en annan regering att utan hänsyn till majoritet och utan att söka brett stöd formulera sin egen säkerhetspolitik. Detta bryter mot hur vi historiskt hanterat liknande situationer och bidrar inte till att göra svensk säkerhetspolitik förutsägbar och tydlig för vare sig våra vänner eller eventuella angripare. Det är mot denna bakgrund, fru talman, som krävt och får stöd för att tillkännage för regeringen att den säkerhetspolitiska linjen måste förtydligas. Det är vår förhoppning att regeringen nu lyssnar. Det kan ske på olika sätt men senast i samband med att regeringen formar en ny nationell säkerhetsstrategi. utgår från att regeringen senast då hörsammat . Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservation 4 under punkt 4, fru talman. 22 (S) replik: Även väljer att läsa lite selektivt ur de debattartiklar som har publicerats. Jag vill därför till att börja med understryka att vi i vår slutreplik är tydliga med att beslut om svenskt medlemskap i eller inte tas i , i här i – inte i , eller . Min fråga till är: Tror och att ett svenskt medlemskap i inte skulle leda till några reaktioner, förändringar eller positionsförflyttningar i ? Vi menar med det vi skriver att man måste vara öppen och ärlig och konstatera att man får förvänta sig att kommer att ändra sitt beteende och dra konsekvenser av ett medlemskap. Detta är ett konstaterande, inte ett argumenterande. Men hur ser på detta? Kommer inte att förändras alls vid ett svenskt Natomedlemskap? 23 (C) replik: Det är ändå intressant att det är i slutrepliken som utrikesutskottets ordförande är tydlig med att det är som ska bestämma om svensk säkerhetspolitik och om Natomedlemskap eller inte. Det var inte där det började, men det är välkommet med ett förtydligande i den delen. Man kan dock, fru talman, fundera på varför det måste göras och varför Socialdemokraterna och är så väldigt försiktiga och rädda för hur ska reagera. Tror regeringen och att Lavrov inte vare sig hör eller ser vad gör? Det är ungefär som när vi pratar barnuppfostran, fru talman – det är inte vad man säger utan vad man gör som läses av. Om man läser den skrivelse från regeringen om våra samarbeten som ligger på bord ser man de steg vi har tagit. Detta är naturligtvis redan intecknat av . Vi är inte alliansfria ; vi är med i en politisk allians, EU. Det ogillas av , men vi är medlemmar. Och vi uttalar en solidaritetspolitik. Det enda, skulle jag kunna tänka mig, som funderar på är varför vi inte vill ha säkerhetsgarantier. Vi hoppas ändå på – eller gör Socialdemokraterna möjligen inte det? – att Natoländerna ska ställa upp och hjälpa till om det värsta skulle hända och vi skulle bli föremål för ett angrepp. Inget militärt samarbete förekommer med . De är det hot vi har i vår närmiljö. 24 (S) replik: Vi lever ju i en region där spänningarna tyvärr har ökat . Mitt och Socialdemokraternas mål är att allra helst försöka få spänningarna att minska. Detta synes inte vara möjligt , och det är därför vi rustar upp vårt försvar. Men vi pekar också på att det vi gör får konsekvenser. Om vi kan göra saker som får konsekvensen att spänningarna ökar ytterligare, är de då kloka att göra eller inte? Detta måste man fundera över. Men det är klart att det beror på om man tror att de ökar spänningarna eller inte. Jag tycker att det är ett problem att och andra partier som förespråkar ett Natomedlemskap framställer det som väldigt enkelt och problemfritt – att vi går med i en kamratklubb och hamnar i glada vänners lag. Men det har också konsekvenser. Eller ser inte det så? Kommer inte att förändra någonting i sitt beteende och sina strukturer vid ett medlemskap? Jag menar inte att detta är ett argument mot ett medlemskap, men jag tycker att man måste vara ärlig och säga att det är så när man tycker att det är så. Men tycker inte att det är så? Jag fick inte, som jag förstod det, något svar på den frågan i den förra repliken av . 25 (C) replik: Spänningarna har ökat, och det beror på agerande. utgör ett hot mot flera av våra grannar. De står vid gränser, och vi vet inte vad som händer nu när talar i duman. utgör ett aktivt hot mot vår närmiljö. Det är därför vi tillsammans har stärkt vårt militära försvar och bygger upp totalförsvaret. Det är också därför vi har ett mycket nära samarbete. Jag skulle, fru talman, ha ställt frågan, men är det förstås . Frågan är: Vad vill Socialdemokraterna ha sin handlingsfrihet till? Vill Socialdemokraterna, om skulle anfalla några av våra grannar, ha handlingsfriheten att säga ”nej, vi stannar hemma – vi gör inget”? Vi måste vara tydliga med att vi kommer att ställa upp. Det är då en säkerhetsgaranti som är tydlig gentemot våra grannar, och den säkerhetsgarantin bedömer vi från sida att räknar med att vi vill ge, även om vi mörkar genom att säga att vi inte vill vara medlemmar i och inte vill ha eller ge säkerhetsgarantier. Detta bidrar till osäkerhet hos våra grannar, men det bidrar med all säkerhet inte till osäkerhet i . De har redan räknat in oss som Natoaktör. 26 (V): Under tid som försvarsminister har inlett ett flertal militära samarbeten med andra stater.