prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Den enda lantbrukare jag har besökt som haft perenn stråsäd är en ekologisk bonde. Detta är alltså teknik som kan användas i båda produktionsformerna. När det gäller frågan om att ekologiskt jordbruk är mer extensivt, alltså producerar mindre mat per ytenhet, måste man säga att det kan vara en väldigt stor fördel med det. Att man på en ytenhet har ett jordbruk som inte är så intensivt kan leda till att man till exempel på totalen får mindre utsläpp av övergödande ämnen. Även om det är mer per kilo produkt är det ju den totala mängd som går ut i naturen som räknas. 135 (M) replik: ska vi gå in för landning i debatten om jordbrukspolitiken – det är hemskt tråkigt! Vi har ju här inne pratat om ekologisk kontra konventionell produktion. Jag ska i stället vända den här debatten åt lite olika håll så att vi inte fastnar i gamla bekanta meningsutbyten. Först och främst diskussionen om jordbruk som miljöfarlig verksamhet. Det är intressant att som parallell nämna att om jag odlar raps hemma på gården är det en miljöfarlig verksamhet. Sedan lämnar jag rapsen till ett bioraffinaderi, och då är det en miljöfarlig verksamhet. Sedan kör någon sin bil på detta – då är det ett miljövänligt alternativ. Det är intressant! Det var en parentes. I anförandet, fru talman, lyftes fram att vi behöver satsa på de unga lantbrukarna; vi behöver få fler unga lantbrukare. Jag är den första att hålla med, och jag ser att det finns stora bekymmer för unga lantbrukare när det gäller att komma in på marknaden. Det behövs otroligt mycket kapital både för att komma in som arrendator på ett jordbruk och för att köpa sig ett jordbruk. Det handlar om otroligt mycket bundet kapital för den som köper på sig en maskinpark och eventuellt startar en djurbesättning. Det har funnits stöd i CAP till unga jordbrukare. Det har varit ganska låga stöd. Man kan undra om det är den vägen vi behöver gå: Ska vi få stöd till unga jordbrukare från den gemensamma jordbrukspolitiken, eller ska vi hitta lösningar nationellt? Det skulle vara väldigt intressant att få höra ett resonemang om detta. Men är , och då tänker jag att man även kan resonera lite kring frågan om konventionellt kontra ekologiskt jordbruk. Här nämndes nämligen folkhälsa, och det skulle vara intressant att höra ett resonemang om det. 136 (MP) replik: Tack, , för dessa viktiga frågor! Jag börjar med detta med de unga lantbrukarna. Själva kontentan i mitt tal var ju att om jag får önska en enda sak för svenskt jordbruk är det att vi ska få fler unga lantbrukare och över huvud taget fler lantbrukare, fler trädgårdsmästare och fler livsmedelsföretagare. Det är oerhört viktigt att diskutera hur vi kan få fler unga lantbrukare och hur vi kan skapa intresse för det. I den utvärdering av sårbarheten som presenterades i miljö- och jordbruksutskottet såg vi att har en större andel unga lantbrukare och att de finska politikerna bedömer att det bland annat beror på att man har sociala trygghetssystem som är riktade specifikt mot lantbruket. Jag tycker att detta är en viktig diskussion för oss. Över huvud taget är detta med att skapa en attraktivitet för lantbrukaryrket något som vi har missat. Sedan har vi de andra aspekterna som tar upp. Det är svårt att vara en ung person och inte ha tillgång till kapital och inte kunna få banklån för att köpa gårdar, maskiner, djurbesättningar och sådant. Därför behöver vi hitta ett arbetssätt där vi skapar en karriärmöjlighet inom lantbrukaryrket där man kan börja smått. Då får vi inte glömma bort att stödja de små jordbruken. 137 (M) replik: Tack, , för svaret! Resonemanget om de unga och jordbruket är intressant och relevant. Vi ser verkligen att jordbrukarkåren börjar bli ordentligt gammal. Där finns stora problem att lösa. Jag hoppas att vi ska komma tillbaka till den diskussionen, för den behöver vi nog ta på allvar framöver. I anförandet talades det om att den ekologiska produktionen är marknadsdriven, att den klarar att stå på egna ben och så vidare. Jag är lite skeptisk där. Särskilt i debatter med brukar jag lyfta upp frågan om ekologisk produktion. Jag tänker att den ekologiska produktionen är ganska beroende av till exempel gödsel från den konventionella produktionen, från svinsuggor, värphöns och annat. Där använder man gödsel från konventionell produktion i den ekologiska produktionen. Däremot får man göra tvärtom och använda gödsel från den ekologiska produktionen i den konventionella. Jag förstår inte riktigt varför, men det får man alltså inte. Dessa produktionsgrenar är alltså beroende av varandra, och därför känns det ännu olustigare att sätta upp procentsatser. Varför kan inte marknaden i det här läget få vara fri? Vill någon ägna sig åt ekologisk produktion, låt den göra det utifrån de förutsättningar som råder! Låt den som vill ägna sig åt konventionell produktion få göra det! Vi ser ju att den konventionella produktionen utvecklas otroligt mycket . nämndes fossilfri gödsel och vårt förståndiga och duktiga arbete i när det gäller växtskyddsmedel – inte bekämpningsmedel. Det skulle vara intressant om ville resonera lite om detta. har en tendens att låsa sig fast vid den ekologiska produktionen och hålla tillbaka lovorden för den konventionella. 138 (MP) replik: En gång i tiden – det är nu väldigt lång sedan – arbetade jag på Krav, och då intervjuade jag lantbrukare som hade gått över till ekologiskt jordbruk. Det vanligaste svaret då, , var att man hade valt att ta steget över till ekologiskt för att slippa använda kemiska bekämpningsmedel. Lantbrukarna tänkte alltså på sin egen hälsa. Det har säkert hänt mycket när det gäller hur man hanterar bekämpningsmedel och sådant, men det är onekligen en folkhälsofråga. Lantbrukarnas hälsa och arbetsmiljö är utsatt vid användning av till exempel kemiska bekämpningsmedel. Det är naturligtvis något som är mycket allvarligare i andra länder, där man kanske använder farligare växtskyddsmedel och också olagliga kemiska bekämpningsmedel. Det finns många intressanta resonemang om kopplingarna mellan ekologiskt och konventionellt jordbruk. Jag tror inte att den motsättning mellan ekologiskt och konventionellt som vi har brukat se i politiken och i samhällsdebatten är särskilt relevant för de allra flesta lantbrukare. I lantbrukarkretsar kan man ha en samverkan också mellan de olika produktionsformerna. Jag ser det som positivt att man inom det ekologiska, till exempel i trädgårdsnäringen, kan ta om hand de stora mängder gödsel som produceras i till exempel hönsnäringen. Det är ju annars ett kvittblivningsproblem för dessa lantbrukare att bli av med gödseln. Det kan ju i värsta fall bli en miljöfarlig verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Idrott, friluftsliv och spel § 16 Idrott, friluftsliv och spel betänkande 2020/21:KrU2 Idrott, friluftsliv och spel 139 (L): Det är friluftslivets . Det görs en lång rad satsningar för att fler ska söka sig ut i naturen. kommer ungefär 150 olika aktörer inom friluftslivet att vara inblandade i att få fler att prova detta. Många människor gör det redan. Det beror sannolikt på att de mår bra av det. Friluftslivets år ska därför förhoppningsvis innebära att fler människor upptäcker vinsterna med att delta i friluftslivet. Det handlar också om att öka den allmänna kunskapen och medvetenheten om friluftslivets värden och om allemansrätten. Det sistnämnda är inte minst viktigt, där vi ser en hel del utmaningar. För en del räcker det att upptäcka dessa möjligheter, men för andra är det viktigt att också tillgängligheten förbättras. Det gäller avstånd till naturen, möjligheten att ta sig dit på ett praktiskt sätt och också tillgängligheten för till exempel barnvagnar och rullstolar när man väl är på plats. Det är bra att det i det här betänkandet finns en del motioner och tankar som påminner om detta. Idrott, friluftsliv och spel Redan före pandemin såg vi ett ökat och stort intresse för dessa frågor och för att vara ute i naturen. Det har fått ytterligare skjuts genom pandemin, och det är underbart att se. Men det innebär såklart också en hel del utmaningar. Dels är det risker för allemansrätten, dels är det risker för föreningslivet. En stor del av friluftslivet är ju byggt på frivilliga krafter som får mer att göra och ibland också har ett ökat ansvar och större tyngd på sig. Det är viktigt att de orkar med den stora utmaning som detta innebär och också tar till vara de möjligheter som det för med sig. Regeringen och samarbetspartierna har skjutit till pengar till detta. Det är bra, men min bedömning är att vi kommer att behöva fortsätta att ha friluftslivet tydligt i fokus framöver, inte bara detta år utan också kommande år. kommer att dra sitt strå till stacken genom en särskild utvärdering av friluftspolitiken . Också idrotten har påverkats hårt av pandemin, vissa idrotter mer än andra. Framför allt gäller det idrotter där det är fysisk närhet och träning och tävlingar inomhus, men vi ser att alla andra också har drabbats. Stora arrangemang är svåra att genomföra, men också småskalig knatteverksamhet har varit svår att genomföra . Stöd är viktiga. Stöd har getts. Vi har inte kunnat ge stöd som täcker och löser alla problem som finns. Vi kommer att behöva fortsätta ge ekonomiska stöd så länge som det finns en pandemi och så länge som det finns restriktioner. Jag tror också att det kommer att finnas långsiktiga konsekvenser av detta. Snedrekryteringen har sannolikt förstärkts. Det är svårare att rekrytera nya människor till idrotten, inte minst sådana som inte finns i kretsar där det är vanligt att delta i idrott. Kanske är det också så att de ideella krafterna på detta område får svårt att orka med framöver, då det ställer väldigt stora krav. Också de utanför själva idrottandet har drabbats på olika sätt. Det har såklart varit färre upplevelser, färre stora arrangemang och mindre av elit som man kan betrakta och inspireras av. Detta påverkar naturligtvis synen på idrotten i . Vi kommer sannolikt att få se följdeffekter som varar i form av minskad kraft i idrottsrörelsen men också sämre folkhälsa och risk för ett uttunnat civilsamhälle. Idrottspolitik kan verkligen handla om det allra mesta, fru talman. Det är träningstider, det är skola och fritis, det är föräldrars intresse och insatser, det är värderingar, det är anläggningar som ska byggas, det är hur man främjar spontanitet men också hur man främjar vardagsmotion. Lite för ofta handlar idrottspolitiken om det negativa – fusk, dopning, matchfixning, kriminalitet och hur andra människor försöker utnyttja systemets svagheter. Vi ser också problem med bristande jämställdhet, kroppshets och sexuella trakasserier. handlar idrottspolitiken om allt idrotten kan förväntas hjälpa till med, alltså idrotten som instrument. Den ska förbättra integration och folkhälsa, den ska bryta ensamheten och den ska underhålla oss. Idrotten är verkligen bra för mycket i samhället, men den har också ett värde i sig. Jag tror att det är viktigt att påminna sig om det. Den är inte bara ett instrument för annat, utan den har ett värde i sig. glömmer man nästan bort att det i grunden handlar om att det är någonting som den idrottande personen gör för att det är roligt, för att det känns bra, för att det är ett sätt att umgås och för att man utmanar och utvecklar sig själv. Idrott måste också få lov att bara vara kul. Man får inte glömma bort själva idrotten när man pratar om idrottspolitik, inte se idrotten bara som ett verktyg utan också som ett mål i sig. Idrott, friluftsliv och spel Allt det där som heter idrottspolitik är till för att avgöra förutsättningarna för den där aktiviteten. Det är inte tvärtom, så att säga. Därför är det viktigt att idrotten har goda generella villkor, långsiktiga villkor och stor frihet. Därför yrkar jag bifall till reservation 4. Slutligen några ord också om betänkandets tredje område, spelpolitiken. Flera motioner väcker frågan om ordning och reda på spelmarknaden. Efter omregleringen behöver vi verkligen mycket noga följa utvecklingen, inte minst nu under pandemin: Har den inneburit förändrat beteende eller inte? Det är viktigt att seriösa aktörer får bra villkor men också att oseriösa aktörer stoppas. Det är viktigt att den som riskerar att fastna i missbruk får hjälp . Det är viktigt att stoppa matchfixning och annat fusk. Att det finns problem med spel råder det ingen tvekan om. Det råder inte heller någon tvekan om att det kan finnas positiva delar för många människor. Det kan vara en trevlig avkoppling; det kan vara hopp om snabba cash. För föreningar är det ofta en viktig inkomstkälla. Liberalerna välkomnade den omreglering som skedde. Vi är beredda att bidra till att den vårdas på ett seriöst och rimligt sätt. Med detta yrkar jag alltså bifall till reservation nummer 4 i betänkandet. 140 (M): betänkande nummer 2 är ett motionsbetänkande. Jag tycker att vi kan stanna vid det lite grann. Man brukar ju säga att nu är det ett motionsbetänkande, och sedan ägnar man kanske inte det lika mycket uppmärksamhet som de propositioner vi behandlar. Men detta är alltså tankegods från den här kammarens samtliga ledamöter på ett eller annat sätt, antingen via kommittéer eller via enskilda motioner. Jag har tänkt på det begreppet . Vi ligger ju faktiskt väldigt nära varandra. När vi nu diskuterar ett ämne som idrott i ett kulturutskott – både idrott och kultur är ju områden som inte känner några gränser, som förenar – skulle det vara en önsketanke från mig, även om jag lever i verkligheten och vet att vi går in i ett valår , att vi ändå kanske kunde ägna tiden framöver åt att tänka på det vi faktiskt har gemensamt och inte det som skiljer oss åt. Detta motionsbetänkande är uppdelat i flera olika delar. Jag tänkte ägna mig åt idrott och friluftsliv och överantvarda spel, hästsport och annat roligt – allt är roligt – till min värderade kollega i debatten. Vi har ju alla känt av effekter, fru talman, av den här pandemin och alla dess restriktioner. Särskilt drabbade är många av verksamheterna inom idrotten. Friluftslivet har däremot fått en boom. Det är ju på ett sätt roligt att det år vi är i , 2021, är friluftslivets år. Det sammanföll på ett lite makabert sätt, får man väl säga. Men följderna har också blivit att människor i mycket större utsträckning har letat sig ut i vår natur – cyklat, vandrat, paddlat, fiskat och åkt långfärdsskridskor när det var möjligt. Det innebär förstås också att det blir en överbelastning både på vår natur och på olika leder och liknande som normalt sett inte har ett sådant här tryck. Idrott, friluftsliv och spel Vi hade samtal med miljöminister i kulturutskottet. Det är viktigt att satsningar görs för att återställa och bygga ut där det behövs. Precis som föregående talare sa behöver det tillskjutas ytterligare medel för att detta ska kunna möjliggöras. Den andra sidan vi sett är att den här pandemin, fru talman, också har inneburit mycket stillasittande. från Generation ges ut , och den är ingen rolig läsning det här året. av tonåringarna spenderar framför skärmen eller mer utanför skoltid. Nästan hälften av tonåringarna sover mindre än de rekommenderade . Två av tio barn och unga når upp till rekommendationer kring fysisk aktivitet per dag. Begreppet ”livsstilsepidemi” som man använder är väldigt intressant och något jag tycker att vi ska uppehålla oss vid. Vi måste fundera över hur vi i återstartsarbetet också får igång det svenska folket. Det gäller förstås äldre, som jag, men viktigast är detta för vår kommande generation av barn och unga. Då tänkte jag uppehålla mig vid ett par av de saker som vi vill lyfta fram från sida och som vi har reserverat oss till förmån för i betänkandet. Det ena är finansieringen av träningsanläggningar. Många av de sporter som utövas är i behov av träningsanläggningar. Vi vet att de allra flesta träningsanläggningarna är från . De är i behov av renovering. De är också i behov av nyetablering. Vi har ju nya regler som gäller för arbetsmiljö, och detta är en arbetsmiljö. och på med ett arbete med att ta fram olika nya träningsanläggningar. Det är såklart bra med studier och med olika projekt, men vi vet alla som har vår förankring i den kommunala världen att man runt om ute i landets kommuner kämpar med att kunna upprätthålla de här träningsanläggningarna. Vi vill från sida, fru talman, att man ska titta på möjligheten till andra parallella finansieringsmetoder för att bistå kommunerna. Det finns i en fond som olika idrottsföreningar och idrottsanläggningar kan söka medel från. Vi vill gärna titta på detta, för arbetet släpar efter och träningsanläggningarna vittrar sönder om vi inte gör någonting snart. Det andra som jag vill ta upp är lite på samma tema. Vi vill att även privata aktörer ska kunna söka stöd för barn- och ungdomsverksamhet. Vad menar vi med det? Jo, de statliga stöd som betalas ut går via . Och det är gott så; man sköter sin uppgift. Men stödet går till medlemmar i organisationen. Om man tittar på medlemsförteckning ser man att det till övervägande del handlar om lagsporter. Här måste jag vara generaliserande, och jag gillar inte att vara det, men det är forskning och fakta som talar: Det är övervägande killar, pojkar, som ägnar sig åt lagsport medan tjejer till större delen ägnar sig åt sport med en enskild utövare. Det blir då en snedfördelning eftersom kommunallagen inte tillåter att man gynnar enskilda. Idrott, friluftsliv och spel Vi vill att man ska se över ett lagförslag som gör det möjligt för även privata aktörer att stödja barn- och ungdomsverksamhet. I svaret i betänkandet från regeringen uttrycker man farhågor för att regeringen själv ska behöva utse vilka föreningar som man ska ge det här stödet. Men det behöver man inte alls, tänker jag. Titta på frågan och tänk större, bredare och nytt! Utred åtminstone frågan, för vi behöver alla i hela samhället hjälpas åt – såväl offentlig verksamhet som näringsliv och det privata – för att återstarta framför allt idrottslivet men också understödja friluftslivet i det här landet. Jag yrkar bifall till reservation 11 under punkt 7. 141 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 15, men vi ställer oss givetvis också bakom våra övriga reservationer i det här betänkandet. Jag vet ingenting om tur, bara att ju mer jag tränar desto mer tur har jag, sa . Svensk idrott hade inte varit det den är utan alla våra stjärnor som agerat betydelsefulla förebilder för barn och unga i deras idrottande. Svensk idrott hade heller inte varit det den är utan alla eldsjälar i idrottsföreningslivet runt om i landet. Denna viktiga grundbult har tydliggjorts än mer under pågående pandemi då bland andra barn och unga har fått sin träning och sitt tävlande omställda. Regeringen gick i går ut med att barn och unga födda eller senare ska få tävla. Det är bra, och det är något som vi har önskat se . Vi vet att idrotten har förlorat många utövare, främst bland barn och unga. När man kan utöva sin idrott i form av träning eller tävling går ofta motivationen att nå nya framgångar förlorad. För som går utan fysisk aktivitet kan vi räkna med följdeffekter senare i livet. Det påverkar också folkhälsan i stort. Det är av den anledningen som vi ser med stor oro på den negativa utvecklingen när det gäller antalet barn och unga som slutar idrotta. En annan viktig del av idrottsfrågorna är parasporten som har ett stort engagemang i vårt land och många utövare. Allt fler föreningar erbjuder parasport, men än så länge finns det inte i alla kommuner. Vi önskar att riksidrotten stöttar och hjälper föreningar än mer i de kommuner och län som inte erbjuder parasport att komma igång och erbjuda detta så att det finns i hela landet. Personer med intellektuella funktionsnedsättningar har ofta svårt att hitta en meningsfull fritid. De drabbas lätt av isolering, inaktivitet och psykisk ohälsa. Även fördomar från omvärlden hindrar ofta den här gruppen från att delta på ett naturligt sätt i samhället. Därför är det viktigt att en nationell strategi finns på plats för att inkludera även denna grupp och uppmuntra till ett hälsosammare liv. En annan viktig del i folkhälsoarbetet är friluftslivet. För mig personligen är det en av mina absoluta hjärtefrågor, vilket med största sannolikhet inte har undgått någon. I vår kommittémotion finns en rad förslag för att förbättra friluftslivets roll i samhället. Med anledning av pågående pandemi tänker jag fokusera på två att-satser som rör hur denna har påverkat området. Idrott, friluftsliv och spel Många tar del av och nyttjar naturen och friluftslivet på olika sätt. Beroende på hur man utövar friluftsliv kan slitage på bland annat leder i sårbar natur uppstå. Detta är något som är särskilt aktuellt i då många svenskar väljer att i stället för att resa utomlands semestra i och i naturen. Det är givetvis glädjande att allt fler hittar ut i naturen och får möjlighet att ta del av friluftslivet på olika sätt. Dock har den explosionsartade ökningen av antalet personer i friluftsområden slitit hårt på mark och vandringsleder. Med anledning av detta behövs en översyn och i förlängningen en handlingsplan för att hantera olika former av slitage på natur i sårbar miljö, inte minst för att stödja länsstyrelsernas arbete med detta. Nedskräpning och sanitära problem är något som länge har påverkat friluftslivet och naturen överlag. I pandemins spår har dessa problem ökat ytterligare. Bland annat fjällvärlden har fått många nya turister, vilket är glädjande, men ovana fjällvandrare med bristfällig kunskap om hur man beter sig i naturen har medfört ytterligare problem med sanitära missförhållanden. har en problematik uppmärksammats som innebär att hälsofarliga bakterier har spridits i vattendrag och således i det dricksvatten som finns att tillgå i naturen. Flera organisationer har gjort värdefulla insatser i frågan, men mer behövs. Med anledning av detta är det av vikt att medel tilldelas ett uppdrag för Svenskt Friluftsliv att utreda och ta fram en åtgärdsplan för att komma till rätta med problematiken. Som första parti presenterade första kommittémotion med 15 förslag för e-sport. E-sport är ett samlingsbegrepp för spel och tävlingar som utförs på datorer, spelkonsoler, telefoner och surfplattor i virtuella miljöer där personerna spelar olika sorters digitala spel på egen hand, i lag eller mot varandra, oftast över internet. av befolkning utövar någon form av e-sport. E-sporten har satt på kartan och bidrar med allt från arbetstillfällen till skatteintäkter, men när e-sporten inte erkänns som en kulturform eller en sport innebär detta ett stort antal problem och utmaningar, vilket riskerar leda till att tappar sin ledande position på området. Med idrott avses kroppslig aktivitet eller träning. Med sport avses samma typ av aktivitet men med tillägg av tävlingsmomentet, det vill säga att man mäter sin prestation i förhållande till andra utövare. Schack och poker är två exempel på sporter där ansträngningen snarare är mental än fysisk. På samma vis är e-sporten en sådan typ av aktivitet som bygger på mental ansträngning, fokus och koncentration som i samband med tävling kan pågå i . Det är dock viktigt att vi fortsätter att skilja på sport och idrott, även om e-sporten skulle komma att klassas som officiell sport. E-sporten leder oss osökt in på spelmarknadsområdet. Folkhälsoaspekten är central i vår spelmarknadspolitik på grund av önskan att minimera risken för att personer som spelar ska utveckla spelberoende och fastna i spelproblematik. står bakom den modell med ett licenssystem som finns på plats på den svenska spelmarknaden. Situationen på spelmarknaden innan omregleringen och den nya lagstiftningen, där delar av marknaden var i händerna på oreglerade aktörer, var ohållbar. Idrott, friluftsliv och spel En av målsättningarna med omregleringen var att uppnå en hög kanaliseringsgrad, vilket innebär att få en hög andel spelaktörer att vilja verka inom det svenska licenssystemet. Hur god kanaliseringsgraden är har varit en omdebatterad fråga sedan omregleringen.