prot · H80971 · 2021-01-27 00:00:00 — Man föreslår ändringar i konkurrenslagen som bland annat innebär att instansordningen för prövning av konkurrensskadeavgift ändras. ska som första instans i stället för Patent- och få besluta i frågor om konkurrensskadeavgift. Det kommer antagligen att leda till kortare handläggningstider. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 78 (L): Jag tackar för en viktig debatt om konkurrens, en välfungerande marknadsekonomi och hur vi ser till att det inte uppstår monopol eller andra verksamheter som hotar konkurrensen och den effektiva marknadsekonomin. Jag vill börja med att konstatera en sak som inte har kommit upp i debatten. Det är att historiskt sett och i verkligheten är det faktiskt så att de flesta skadliga monopol eller konstellationer som liknar monopol uppstår och har uppstått på grund av att man från statens sida i och andra länder lägger sig i ekonomin. Man skapar trösklar genom tuffa skatter eller för hårda regleringar och ser till att det är svårt för nya aktörer att komma in på marknaden och konkurrera. Det är faktiskt så att i en renodlad marknadsekonomi med kapitalism, det vill säga allmän och lika äganderätt, är det väldigt svårt för monopol att uppstå. De uppstår oftast efter att staten lagt sig i. Givet detta vore den bästa politiken för att bekämpa konkurrenshinder och se till att det blir mer konkurrens och för att bekämpa monopol såklart att sänka trösklarna för nya aktörer att komma in och konkurrera. Det vore att sänka skatterna och se till att det blir mer lönsamt att investera i nya idéer och att anställa, mindre krångel och lägre trösklar för att konkurrera. Det är så man också från politiskt håll kan se till att marknaden fungerar. Men, fru talman, det finns såklart tillfällen då det behövs statlig intervention. I gör vi det bland annat med . Liberalerna står bakom det som vi diskuterar här i kammaren . Vi tycker också att det behövs en stor effektivisering på det här området. Det behövs kortare ledtider och kortare köer och ett bättre sätt att hantera arbete. Därför behöver också bättre befogenheter. Men jag vill ändå påminna om att det stora problemet om man vill ha mer konkurrens är att det är svårt för nya aktörer att ta sig in på marknaden om det finns för stora hinder. I debatten här har det också kommit upp kritik mot att till exempel kommuner driver tvätterier eller kaféer eller andra verksamheter som kanske egentligen borde drivas i privat regi och på en konkurrensutsatt marknad. Jag delar till den kritiken. Den typen av verksamhet ligger långt utanför välfärdens kärna och det som kommuner och det offentliga borde ägna sig åt. Man borde sköta det som är kärnuppdraget och göra det bättre. Det finns väldigt få ställen där man sköter det uppdraget så bra och har så låga skatter och så vidare att det är motiverat att ägna sig åt krusidullverksamhet som tvätterier eller kaféer. För min personliga del skulle jag gärna se att man inte fick bedriva verksamheter som ligger så långt utanför välfärdens kärna i den typen av regi. Men, fru talman, oavsett vad jag personligen känner och oavsett vad som skulle vara det allra mest effektiva på en marknad måste en del av detta få vara upp till kommunen och det kommunala självstyret att styra över. Jag och Liberalerna är väldigt öppna för att fortsätta den här diskussionen framöver. Vi måste se till att få bort de här konkurrenshindrande verksamheterna, och det är klart att det är pinsamt när politiker tror att de kan driva kafé bättre än marknaden gör. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) redogörelse för företag med statligt ägande § 12 redogörelse för företag med statligt ägande betänkande 2020/21:NU4 redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2019/20:140) 79 (S): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 9 och i övrigt bifall till utskottets förslag att lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Jag yrkar avslag på samtliga motioner och på övriga reservationer. De statliga bolagen fyller vart och ett för sig en viktig funktion, och för vart och ett av dem kan ett statligt ägande därför motiveras. Den statliga bolagsportföljden består av 46 bolag, varav 39 helägda och 7 delägda. Sammanlagt anställer de 129 000 personer i hela landet. Flera av dessa bolag har startats som affärsverksamheter vid en myndighet för att sedan övergå till att bli statligt ägda bolag. Det är alltså när den offentliga sektorn har uppmärksammat en brist eller ett behov som bolaget har startats. Man har helt enkelt tagit det i egna händer, startat och drivit verksamheten och därmed inte behövt vänta eller förlita sig på marknaden. Vi vet att det när marknaden styr är det ekonomiska intresset av en ökad vinst som går före allt annat. Av de 46 statliga bolagen har nästan hälften ett samhällsuppdrag som vi i tillsammans har beslutat om. Det innebär att dessa bolag utöver målet om ökad ekonomisk vinst också har andra mål som de måste prioritera minst lika högt. Vi har exempelvis bolaget , som tillverkar och tillhandahåller specialtillverkad medicin och säkerställer att vi har medicin för alla i hela landet. Även Kungliga Dramatiska Teatern och har båda samhällsuppdrag. De erbjuder hög konstnärlig kvalitet och ser till att vi alla har tillgång till denna form av kultur. Det främsta syftet med ägarskapet är att säkra viktiga funktioner för samhället och att dessa ska komma alla till nytta. Drivkraften är alltid att det ska vara för allas bästa, ur både ett långsiktigt och ett kortsiktigt perspektiv. Vi kommer aldrig att avstå ett ägarskap eller sälja ett befintligt bolag för att det finns de som av ideologiska skäl menar att staten inte ska äga bolag över huvud taget. Vi kommer inte heller att tillförskaffa oss bolag eller behålla bolag i statligt ägande när detta inte fyller någon funktion eller något syfte. Vår främsta drivkraft är och kommer alltid att vara vårt gemensamma bästa. Detta säkrar vi genom att vara en aktiv och ansvarsfull ägare och förvaltare. Genom vårt gemensamma ägande kan vi främja och prioritera det som är till nytta för ägarna, det vill säga hela det svenska folket. Vi ska visa att det går att driva bolag med bra arbetsvillkor, etiska investeringar och ett hållbart tänk i alla led och att det går att vara en arbetsgivare som inte exkluderar eller diskriminerar. När det kommer till arbetsvillkoren och lönenivåerna ska de statliga bolagen alltid ställa hårda krav i alla led. Det ska inte gå att ursäkta sig med att man inte har tillräcklig insyn hos underleverantörerna. Kan vi i ägardirektiv och genom bolagens ledningar synliggöra att det finns problem i flera olika branscher kan vi därefter också tillsammans jobba för att lösa dem. redogörelse för företag med statligt ägande Begreppet hållbarhet inrymmer väldigt mycket. Våra bolag jobbar inte bara med att sänka mängden utsläpp och höja kvaliteten hos de tjänster som produceras. Vi har i begreppet hållbarhet också inbegripit personalens välmående, att sänka sjukfrånvaron och att eliminera arbetsplatsolyckor. Inom det här området finns det väldigt mycket kvar att göra, men vi är i alla fall på rätt väg. Exempelvis kom , som är världsledande inom järnmalmsproduktion, med nyheten om en nysatsning för att ställa om. Den nya strategin ska leda till noll utsläpp från den egna produktionen . När det kommer till exkludering och diskriminering har regeringen som mål att skapa en jämn könsfördelning inom alla bolags styrelser och ledningar. Kravet är att andelen män respektive kvinnor ska vara . Verksamhetsberättelsen visar att könsfördelningen i de statliga bolagens styrelser var kvinnor och män. Fördelningen i de börsnoterade bolagens styrelser var, som en jämförelse, kvinnor och män. Utan de tydliga direktiven i ägarpolicyn hade de statliga bolagen troligtvis haft liknande siffror. Vi kan inte vänta oss eller tro att vi ska vakna upp i ett jämlikt och jämställt samhälle utan att aktivt arbeta för detta. Alla stora och bestående samhällsförändringar har kommit ur av hårt arbete och engagemang. Detta är något som vi socialdemokrater har en historia av att vara en del av och något som vår socialdemokratiskt ledda regering gör genom att dels visa vägen som en uttalat feministisk regering, dels vara en aktiv och engagerad förvaltare. Som jag tidigare nämnt fyller det en viktig samhällsfunktion att staten äger bolag. Som framgår i betänkandet finns det kritik mot detta. Man menar att staten sitter på dubbla stolar som både ägare och lagstiftare – att regeringen skulle agera som domare och spelare i samma match. Om vi ska hålla oss till spelmetaforer tycker jag bättre om liknelsen att i en match där de statliga bolagen tillhör ett lag är regeringen deras coach, som står vid sidlinjen, ser till att rätt spelare är på rätt position och pratar taktik. Vinner laget med de statliga bolagen kommer alla att gynnas av den vinsten, oavsett vilket lag man har hejat på. Jag vill också påminna om att alla statliga bolag verkar under samma lagar och regler som övriga börsnoterade bolag i vårt land. Det finns inte någon gräddfil eller några särskilda regler för de statliga bolagen som skulle ge dem en mer gynnsam ställning på marknaden. Om det går väldigt bra för de flesta statliga bolag är detta mer ett tecken på bra ledarskap och riktning än på att det skulle finnas förmåner eller lättnader som andra bolag inte får ta del av. har varit och är fortfarande en prövning för alla i vårt land. Den rådande pandemin har begränsat vårt privat- och familjeliv. Vårt arbets- och studieliv har förändrats. Både arbetstagare och arbetsgivare har drabbats. Det är en tuff tillvaro vi befinner oss i. redogörelse för företag med statligt ägande Men vi har ett vaccin, och vaccinationerna pågår runt om i hela vårt land. Om vi alla hjälps åt kommer vi tillsammans att kunna ta oss ur detta snabbare och förhoppningsvis med färre förluster. Vi måste helt enkelt hålla ut. Det breda och stora stöd som regeringen och beslutat om saknar motstycke i modern fredstid. Exempelvis har arbetstagare nåtts av en förbättrad a-kassa och arbetsgivare av möjligheten till korttidspermitteringar och hyreslättnader. Genom korttidspermitteringar har svenska arbetstagare kunnat behålla jobben i stället för att förlora dem, som företagen har fått det andrum de har behövt. Pandemin har drabbat alla, såväl statliga som börsnoterade bolag och småföretag. Bland de statliga bolagen har till exempel SJ och SAS känt av de förändrade resvanor vi har fått, och de har därmed fått ställa in flera av sina avgångar. Men det finns också många exempel på fina initiativ där bolag har försökt bidra på det sätt de kan. Där finns , som donerat munskydd till vården. Denna pandemi är ett tydligt bevis på att när det verkligen gäller finns den socialdemokratiska regeringen här för alla, både småföretag och stora aktiebolag, både arbetstagare och arbetsgivare. Vi driver en politik som inte lämnar någon utanför. När vi talar om solidaritet menar vi det i alla lägen och i alla led. Socialdemokraterna står fast vid att vi har ett ansvar för att tillgodose det svenska folkets behov av ett tryggt och stabilt samhälle. Vi har också ett ansvar för att det ska gälla för alla, oavsett var i vårt avlånga land man bor eller hur mycket pengar man har på kontot. Genom statliga bolag har vi historiskt kunnat säkra rätten till olika viktiga samhällsfunktioner som marknaden inte har kunnat erbjuda. Vi har gjort det för att säkerställa att hela landet ska leva, från de mest glesbebodda delarna av till de mest miljöerna utanför vår riksdag. Det gör vi på bästa sätt genom att fortsätta att ha statligt ägda bolag och genom att vara engagerade och aktiva förvaltare med folkets bästa som syfte och ständig drivkraft. 80 (M): Statens huvudsakliga uppgift är att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet, inte att äga och driva bolag. Det är en bra grundprincip att bära med sig. Däremot finns det i vissa fall skäl för staten att äga och driva verksamhet i bolagsform, bland annat då det finns ett särskilt samhällsuppdrag. Jag skulle vilja betona ordet ”särskilt” här. Staten är en stor ägare och kommer att fortsätta att vara det . Det ställer höga krav på tydliga principer, klok styrning och ansvarstagande. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare, särskilt i de bolag som har just ett samhällsuppdrag. har varit tufft. Coronapandemin har slagit till med full kraft mot och världen. Många har drabbats hårt, inte minst näringslivet. Många företag har tappat stora delar sina intäkter men står kvar med kostnader för löner, lokaler och mer. redogörelse för företag med statligt ägande För att stötta näringslivet i denna svåra tid har beslutat om ett flertal stödpaket, som i huvudsak ställt sig bakom. Detta är för samling och handlingskraft, men vissa stöd har haft uppenbara problem. Ett exempel är rabatten för hyreskostnader, där hyresvärdar kompenseras av staten om de sänker hyran för sina hyresgäster. Här har staten inte föregått med gott exempel. Här har staten inte visat samling och handlingskraft. uttryckte finansmarknadsminister att staten ska vara ett föredöme och bevilja sina hyresgäster en hyresnedsättning. Tyvärr blev det inte riktigt så. Ett exempel är statliga Jernhusen, som äger järnvägsnära fastigheter. Jernhusen möjliggjorde inte nedsättning av hyran förrän tog upp frågan i näringsutskott. Exakt detta sätter fingret på regeringens undermåliga styrning av de statliga bolagen. Det Per uttryckte bör vara en självklarhet, inte ett lösryckt önskemål. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen bör ges i uppdrag att analysera styrningen av de statliga företagen och hur den kan utvecklas till det bättre. Jag tycker att det är det minsta man kan begära. har statliga företag och myndigheter kommit att ta en helt annan plats i samhällsdebatten . Det självklara uppdraget att genomföra fattade beslut har kompletterats med att fler tar plats för att påverka samhällsutvecklingen. Yttrande- och tryckfrihet är en självklarhet, även för statens myndigheter, tjänstepersoner och bolag. Det kan vi nog alla hålla med om. Däremot blir det djupt problematiskt om man agerar som Systembolaget gjorde när de försökte påverka ledamöter inför ett beslut om gårdsförsäljning av alkohol. Den typen av övertramp visar att det är dags att tydliggöra var gränserna går mellan yttrandefrihet och statlig opinionsbildning. Därför vill jag yrka bifall till reservation 7. Statligt ägda bolag ska vara föredömen – det har jag nämnt tidigare – och det gäller både ledning och styrning. Statliga bolag ska inte nyttja en dominerande ställning eller på annat sätt bidra till osund konkurrens mot andra aktörer Detta har blivit, om möjligt, ännu tydligare efter en granskning av statliga Svevia. Granskningen väckte frågor om osund affärskultur och eventuellt utnyttjande av dominerande ställning. Detta visar hur viktigt det är att staten genom regeringen säkerställer att statliga bolag agerar föredömen. Därför, fru talman, vill jag även yrka bifall till utskottets förslag till beslut under punkt 5. Regeringen bör ges i uppdrag att säkerställa att de statliga bolagen agerar så att en sund konkurrens upprätthålls. Det sista jag skulle vilja ta upp i detta anförande är att den svenska spelmarknaden har omreglerats. På marknaden finns nu flera olika aktörer jämte de verksamheter där statliga även fortsatt har monopol. Den politiska huvuduppgiften är att ta ansvar för spelregleringen och andra regulatoriska frågor samt att ta ansvar för de spelverksamheter där staten har monopol. Däremot ser vi inga skäl för att staten långsiktigt ska äga de delar av som verkar på den konkurrensutsatta spelmarknaden. Vi anser därför att bör ge regeringen ett bemyndigande att minska och avveckla detta ägande. redogörelse för företag med statligt ägande Detta bör självklart ske på ett ansvarsfullt sätt, och man bör säkra att det sker till en rimlig prislapp. Man bör ta ansvar för verksamheten och dess medarbetare och se till att betalningen används för att amortera på statsskulden. Så anser jag att man tar ansvar. 81 (SD): anmälde till att reaktorn var slutligt avställd. Det är en sorglig utveckling, och detta skedde trots att det fanns intressenter som ville köpa reaktorn för fortsatt drift. I har kärnkraften fått föra en borttynande tillvaro under den rödgröna regeringen, något som har skett i motsats till den starka opinion för kärnkraften som finns hos väljarna och i kontrast till att kärnkraften globalt sett under varje enskilt år har ökat. Så sent som och under alliansregeringen arbetade just med ersättningsreaktorer, och man hade lämnat in en ansökan till som ett led i detta arbete. Avsikten var just att analysera förutsättningarna inför kommande investeringar i nya reaktorer, och man påbörjade arbetet med att ta fram föreskrifter för krav på dessa. Det fanns även intresse av att uppföra en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft, något som fick stor uppmärksamhet under den dåvarande valrörelsen. Detta ändrades dock drastiskt efter valet, då den rödgröna regeringen i sin första budget beordrade att stoppa arbetet kring ersättningsreaktorer. Någon forskningsreaktor var det inte tal om, och medel för energiforskning skulle inte gå till kärnenergiforskning. Det är svårt att inte dra en parallell till det tidigare så kallade tankeförbudet, som har legat över kärnkraften i och som har stoppat utvecklingen av den i närtid. För, fru talman, det verkar heller aldrig ha slagit vare sig Socialdemokraterna eller att det finns och fanns en anledning till att kärnkraften är byggd just i , nära en stor del av elförbrukningen i landet. För att vi ska kunna ha tillräcklig överföringskapacitet från norr till syd har kärnkraften som planerbar kraftproduktion bidragit till att hålla spänningen uppe och därmed även överföringskapaciteten. Minskar denna produktion kommer även överföringskapaciteten att minska och nätet att bli mer instabilt, med den indirekta konsekvensen att elprisskillnaderna ökar inom landet. Exempelvis var spotpriset i nästan tio gånger så högt som det systempris som gällde för hela landet . Det har aldrig varit så stora prisskillnader sedan delades in i fyra elprisområden, något som möjliggjorde för reservkraftverket i att elda tjockolja på kommersiell basis mitt under brinnande högsommar. tvingades då till bilaterala avtal för drift av just kärnkraftsreaktorn , som ägs av . Det var möjligt , men det kommer inte att vara möjligt inför den kommande sommaren. Fullföljandet av beslutet om nedläggning bidrar alltså till att staten med sitt helägda energibolag nu försämrar den svenska leveranssäkerheten och minskar marginalerna i kraftsystemet och gör det mer instabilt, vilket riskerar att rasera förutsättningarna för energiintensiv industri och för den samhällsutveckling som de flesta partier vill se kring en elektrifiering. Det är något som kan leda till avsevärt större samhällsekonomiska konsekvenser än vad en mer eventuellt begränsad merkostnad för fortsatt drift hade inneburit. redogörelse för företag med statligt ägande är en stor del av energiförsörjning fortsatt fossilbaserad – i många fall handlar det om koleldade kraftverk. Svensk kärnkraft är ren och stabil i förhållande till alternativen för planerbar kraftproduktion. Detta hade varit en stor insats, inte minst för klimatet, då fossilbaserad produktion hade kunnat tryckas undan. Det hade kunnat ske i form av elexport eller för användning inom den svenska industrin. Skulle man exempelvis ha tryckt undan den mängd kolkraft som motsvarar elproduktionen från de reaktorer som har stängts hos skulle det ha inneburit utsläppsminskningar motsvarande utsläppen från all biltrafik i under . Men uppenbarligen har det för vissa partier varit viktigare att stänga kärnkraft och fossilfri kraftproduktion än att rädda klimatet och minska utsläppen av växthusgaser. tycker att det hade varit högst rimligt att man för ett helägt statligt energibolag i första hand hade sett till landets energiförsörjning i stället för till den ekonomiska vinsten i det enskilda bolaget till priset av stora samhällsekonomiska skador. Vår ingång har därför varit att man borde ha agerat genom att ge om att stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna vid . Det tycker vi hade varit en bra politik för hushåll och industri men framför allt för klimatet. Framför allt när vi nu kan se att bransch efter bransch vill minska sitt fossila beroende just genom elektrifiering är det uppenbart att vi kommer att ha behov av mycket mer el och inte mindre. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 11 i betänkandet. I detta anförande instämde (SD). 82 (C): Jag yrkar bifall till reservation 4 under punkt 3, som handlar om statens långsiktiga ägande. Den svenska ekonomin kännetecknas av att vi har en mängd olika företagsformer och typer av ägande. Staten är en aktör bland många. Den grundläggande struktur som det svenska näringslivet kännetecknas av är blandekonomi, vilket har visat sig tjäna landet väl. anser inte att det är en kärnuppgift för staten att äga och driva företag, men i vissa fall kan det vara motiverat. Som har nämnts finns det en inbyggd problematik med statligt ägande i grunden. Det är ett problem att man är både lagstiftare och bolagsägare. Det fanns också en orsak till att man 2010 kompletterade konkurrenslagen med offentlig verksamhet som konkurrerar på privata marknader – där ingår staten. Det skulle knappast ha gjorts om allting vore solidariskt och toppen. Vi anser däremot inte att vi rakt av ska sälja alla företag. Vi har ju en del statliga bolag som har samhälleliga uppdrag eller som är viktiga ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Det måste man också ta i beaktande. Dessutom är staten en stor bolagsägare och kommer att vara det . Då är det viktigt att ägaren driver företagen på ett långsiktigt, professionellt, värdeskapande och hållbart sätt. redogörelse för företag med statligt ägande Många av de statliga bolagen har jobbat väldigt mycket med klimatomställningen, och de ska vara med och förverkliga åtagande i exempelvis Agenda 2030. Vi vet att många bolag gör detta väldigt bra och att de ser både klimatnytta och affärsnytta. Men grundsyn är att staten som ägare ska ställa sig frågan om marknaden själv kan lösa den uppgift som ett statligt bolag har. Då ska det prövas. Men likaväl som vi inte kan utesluta försäljningar kan vi inte helt stänga dörren för förvärv eller för att nya bolag startas. Det kan hända att det också behövs, men allt måste prövas affärsmässigt och med samhälls- och marknadsnytta som ledstjärna. har vi tyvärr sett hur det har försämrats när det gäller service och arbetstillfällen på landsbygden. Här bär faktiskt staten ett stort ansvar. Jag tycker att vi i större utsträckning skulle kunna använda de statliga bolagen för att komplettera svagare marknader. Staten har faktiskt stora möjligheter att genom sina bolag bedriva en regional utvecklingspolitik, genom framsynt ägarstyrning. Som ett exempel – detta har jag tagit upp i tidigare debatter, men det är fortfarande lika aktuellt – kan jag nämna . Det är ett helägt statligt aktiebolag som konkurrerar med andra banker. För inte beslutade , med dåvarande näringsminister välsignelse, att i praktiken lämna företagskunder norr om . vill med andra ord inte längre ha några företagskunder på landsbygden och i småstäder. är det , och samt större tillväxt- eller högskoleorter som gäller. Man kan fundera över varför staten ska äga när företaget bara finns på fungerande marknader. Frågar ni mig tycker jag inte att det är särskilt solidariskt att halva landet utesluts. Ett annat exempel som jag funderar över är det statliga riskkapitalbolaget , som bildades . Man skulle avveckla . 2 000 miljoner var tidigare avsatta i riskkapital för norra , och . Men började det levas om. Jag kommer ihåg att jag då var väldigt ny i näringsutskottet.