prot · H90917 · 2021-10-19 00:00:00 — skriver på sin hemsida att läget kan förklaras dels med att elproduktionsanläggningar i har stängts, senast de två reaktorerna i , dels med att har begränsat överföringskapaciteten mellan de olika områdena men även till omkringliggande länder. De skriver att detta också till en del är en funktion av den minskade produktionskapaciteten i de södra delarna av landet. Det Energimyndigheten också skriver är att det kan noteras att den tillgängliga kapaciteten paradoxalt nog minskade efter att Sydvästlänken togs i drift strax före vecka 30. Det här är ett läge som inte känns okej. Vi har väntat på Sydvästlänken, och vi har inte fått den. togs beslut om att den skulle komma på plats. 34 BORIANA (M): Frågan om de höga elpriserna är alldeles för viktig för att inte få ett seriöst svar. Det är något som människorna i faktiskt förväntar sig från regeringen i stället för svaret att har förhållandevis låga priser. När priset har stigit med flera och människor inte har råd att betala sina elräkningar och är oroliga för hur vintern kommer att bli är det sannerligen ingen tröst att är nettoexportör av el på årsbasis. Jag fick ett mejl från en pensionerad man som berättade att han betalade plus moms , och var priset svindlande plus moms . Hur kan ministern stå här och prata om förhållandevis låga priser? Det är inte bara privatpersoner som drabbas. På skånska Klippans Bruk varslas personal på grund av de höga elpriserna, och det är säkert inte det enda företaget som går i sådana tankar. tillhör som bekant den grupp länder som har allra högst arbetslöshet i hela EU, och med berått mod driver regeringen en energipolitik som kastar ut människor i arbetslöshet. Ministern säger att vi har god tillgång på el. Det stämmer inte. Verkligheten är något helt annat. Företag i kan inte expandera för att elleveranserna inte kan säkras. Polykemi, Pågen, – listan kan göras hur lång som helst. Ministern nämner också de höga elpriserna på kontinenten. Det är sant att dessa är mycket höga. Det är de bland annat för att , med sina enorma energibehov, har valt att fasa ut kärnkraften och därmed gjort sig beroende av gas från och av Putins välvilja. Det finns ett initiativ i EU om att kärnkraft ska klassas som hållbar i EU:s taxonomi, men regeringen har vägrat att stödja det initiativet. Regeringen vill inte att det ska satsas på ren, pålitlig och planerbar energi, som kärnkraften är, utan ser hellre att oljekraftverk eldar olja . Ministern pratar om överföringen av el från norr till söder. Var ska denna el komma ifrån? ska ställa om till fossilfri ståltillverkning. Det krävs el som från två Forsmarkreaktorer för att ställa om ståltillverkning från kol till vätgas. kommer att behöva elen som framställs där och mer därtill. Regeringen svamlar om att ska vara ett föregångsland när det gäller klimatanpassning, men i själva verket gör regeringen allt den förmår för att hämma företagens innovationskraft och initiativ för att gå före i det avseendet. 35 Statsrådet (S): Boriana vräker ur sig en lång rad felaktiga eller möjligtvis lögnaktiga påståenden. Jag ska försöka bemöta de värsta överdrifterna och felaktigheterna. Först och främst när det gäller elpriset har svenska företag lägsta elpris. företagare har ett lägre elpris än företagarna i konkurrentländerna. Även de dagar då vi i hade de högsta elpriserna var elpriserna i lägre än i , och . Ja, jag sa att har förhållandevis låga elpriser. Förhållandevis betyder i jämförelse med andra. Och vi har inte bara förhållandevis låga elpriser; vi har de lägsta elpriserna. gör bedömningen att överskott, som är , kommer att växa . Om Boriana gör en annan bedömning än är hon välkommen att berätta vad hon bygger bedömningen på och varför hon gör en annan bedömning än myndighet. Jag vill också säga att kärnkraften har en stor och viktig roll i energisystem och kommer att ha det inom överskådlig framtid. Vi har också vattenkraft, vilket skiljer oss från många länder i . Den kommer också att vara en stor och viktig del av energiproduktion. Boriana tar upp Klippan. Det hade möjligtvis varit klädsamt om hon likt interpellanten hade berättat att de har ett stort beroende av fossilgas i sin produktion och att det är fossilgasprishöjningen som gör att Klippan stänger en av sina två produktionslinjer. Det hade möjligtvis gjort det andra budskapet lite trovärdigare. Sedan läser Boriana upp en två lista på företag i som påstår sig inte få tillgång till el. Men allt det där var ju innan det gemensamma initiativ som regeringen tog och som Boriana röstade för här i . Det har gjort att företagen nu får uppkoppling till el. Det är ett initiativ som vi faktiskt båda två har röstat för. Varför låtsas Boriana som att hon aldrig har röstat för initiativet och att de här företagen skulle ha fått tillgång till el, och inte bara de företagen. Enligt nätoperatören Eon har alla företag som har ansökt om el fått tillgång till el i det elområdet. Jag har en liten fråga till både och . Ni är ju båda moderater från , och ni har engagerat er för elförsörjning. Det tycker jag att ni ska ha heder av. såg vi i går på SVT:s Aktuellt att , kommunalråd i , tycker att besöksnäringen i är viktigare än elförsörjning och viktigare än möjligheten att bygga ut hamn. Därför stoppar han vindkraftverk, som enligt programmet skulle motsvara 50–av hela elkonsumtion. Då vill jag bara ställa frågan till er två: Delar ni åsikt? Tycker ni att det var rätt av i att stoppa elförsörjning motsvarande halva elproduktion och som väsentligen skulle ha kunnat trycka ned elpriset för elkonsumenter? 36 (M): Jag tackar statsrådet för fortsatt svar. Energiministern har en förkärlek till att tala om att vi har lägre priser. Min fråga innan var om man är nöjd eller om man skulle vilja se det på ett annat sätt. Det talas också om god tillgång på el och om nettoexportörer av el på årsbasis. Statsrådet talar aldrig, som jag upplever det, i termer av att vilja se ett annat scenario med baskraft som finns på plats långsiktigt i för att ersätta det som en gång byggdes upp i vårt land för att vi skulle ha baskraft på strategiska ställen över hela landet. Det fanns ju en mening med att det låg där det låg. I fattas oss detta. Hur det än är kan vi konstatera att det var ett misstag där och då, som jag ser det, att 1999 och 2005 stänga Barsebäckreaktorerna, då staten inte levererat säker produktion efteråt. Vid omröstningen i kammaren om att stänga reaktorerna sa vi moderater att vi ändå ville ha det öppet och brett och att regeringen skulle titta på kärnkraftsfrågan förutsättningslöst innan man gjorde någonting. Inte ens det ville ni göra. Min partikollega ställde vid frågestunden en fråga om kärnkraften utifrån de tio länder i som har gått samman för att värna den svenska och europeiska kärnkraften. Möjligheten lades i regeringens knä, men skrev inte på kärnkraftsbrevet och tog strid utan valde i stället avvecklingslinjen. Jag kan konstatera att elproduktion innehåller ett femtiotal reaktorer som svarade för av elproduktionen i landet 2020. Jag konstaterar också att det med kärnkraft skapas möjligheter som inte ersätts med väderberoende kraft. De som säger nej till densamma behöver då berätta vilken baskraft vi ska ha i stället i södra i för att få de egenskaper som produktionen av kärnkraften tillför, om vi inte ska ha kärnkraft. Vid torsdagens frågestund, , svarade statsrådet följande på en fråga från min partikamrat om el och den annalkande vintern med ökade elräkningar: ”Vi som har fått glädjen att många gånga gånger besöka vet ju att den bristande blåsten i inte är landskapets största problem. Skämt åsido.” Jag vet inte vari det roliga ligger i detta svar. Det finns en riktig oro i . Måhända tycker man att vi kan betala ännu mer – det verkar så i debatten. Alla som bor i blev faktiskt heligt förbannade, om man får säga så, över läget. Måhända uppskattar en minister i det roliga i att raljera över landsändan, men de som bor där uppskattar det inte alls, och jag tror att det kvittar vilket parti man röstar på. Energiminister har ett sällsynt sinne för humor. Jag höll mig i alla fall för skratt. Och läste jag samma rubrik som Boriana i om elförsörjning och Klippans Bruk som varslat 24 anställda, oaktat vilken form av energi det handlar om. Man stänger nu sina pappersmaskiner. Vi ser nu konsekvenserna i form av höga elpriser och brister i att all produktion ska hänga med i omställningen till ett samhälle med stor användning av el. Det är svårt att se den omställningen i elektrifieringsstrategin där utbyggnaden behöver gå i takt med användningen. Elmarknadens utformning måste utredas. betalar marknaden för energi. Men det finns inget incitament för att tillhandahålla kvalitet eller effekt, det vill säga tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Ett elsystem där man betalar för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerade kraftslag som kärnkraft och vattenkraft skulle få ersätta dessa viktiga funktioner i elsystemet. Leveranssäkerhet är viktigt. Statsrådet får gärna svara på detta. 37 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna de ledamöter som vill delta i interpellationsdebatter om att man måste anmäla sig under den första omgången. Det finns information om debattregler i kammaren men också på Intranätet. 38 BORIANA (M): Det är alltid spännande att lyssna på energiminister . Det är alltid någon annans fel. Det är alltid någon annan som har missuppfattat. Det alltid någon annan som inte talar sanning. Men verkligheten säger emot ministern, för både privatkonsumenter och företag i är väldigt bekymrade över de höga elpriserna och den brist på el som kommer att inträffa, speciellt när det blir kallt , på grund av regeringens kortsiktiga och ansvarslösa energipolitik. Ministern frågade vad vi tycker om att kommunerna säger nej till etablering av havsbaserad vindkraft. Jag vill påminna ministern om den kommunala självbestämmanderätten. Den havsbaserade vindkraften är ingen mirakellösning, utan den innebär ännu mer subventioneringar och marknadsmanipulation. Det gör att andra energislag slås ut. Hur ställer sig ministern, som vurmar så mycket för havsbaserad energikraft, till det faktum att det statliga kinesiska företaget äger vindkraft i ? Hur känns det att göra sig beroende av välvilja för energiförsörjning? Vindkraft kräver för övrigt 20 gånger mer stål och 70 gånger mer armerad betong än kärnkraft för samma mängd producerad el. Man ska inte lägga ansvaret på kommuner för regeringens havererade energipolitik. 39 Statsrådet (S): Jag noterar att varken eller Boriana svarar på frågan om vindkraftverken utanför . Den blir intressant eftersom kommunalrådet i har uttalat en oro över elbrist. Samma kommunalråd som oroar sig över elbrist stoppar en marknadsmässig investering som skulle ge ett otroligt stort tillskott av energi och sänka elpriset för skåningarna. Det hade därför varit intressant att höra vad och tycker om detta agerande. Det är lätt att kritisera regeringen, men det verkar vara väldigt svårt att kritisera de egna partikamraterna. Det hade som sagt varit intressant att höra dem utveckla det här. Jag vill be om ursäkt för att jag missade en fråga som hon ställde i sitt första anförande. Hon frågade: Är du nöjd med prisskillnaderna mellan och resten av ? Mitt svar är: Nej, de är för stora. De måste pressas ned. De kan pressas ned genom lokal elproduktion, som vi hade möjlighet till utanför . Den hade snabbt kunnat hjälpa till att pressa ned skillnaden. De kan också pressas ned genom en ökning av överföringskapaciteten mellan norra och , genom flexibilitet och lagring samt genom en stabil energiproduktion. Om det skulle behövas kan man även göra det genom en översyn av gränserna för elprisområdena. Den stenen ska vi inte låta vara oflyttad i försöken att pressa ned elpriser. Låt mig också göra en anmärkning i marginalen. reaktorer stängdes på marknadsmässiga och säkerhetsmässiga grunder. De levde inte upp till de moderna säkerhetskrav som europeisk kärnkraftslagstiftning krävde. Därför beslöt ägarna på marknadsmässiga grunder att stänga dem. Det fanns ingen möjlighet för att fatta beslut som ändrade det. Det hade stridit mot aktiebolagslagen och de direktiv som de statliga bolagen hade och det som gäller för privata bolag. Man försöker teckna en myt av att det fanns en möjlighet att genom ett riksdagsbeslut att göra det ena eller andra. Om hade röstat för förslag till beslut den dagen hade vi haft exakt lika många reaktorer som vi har . Det vet såklart såväl som Boriana och . Det här är bara ett spel för gallerierna. Vad gäller Klippan blir det extremt tydligt. Det som händer i drabbar också Klippan. Den som gör sig beroende av fossil energi hotar konkurrenskraften i både europeiskt och svenskt näringsliv. Det är inte de svenska energibesluten som drabbar Klippan, utan det är Putins uteblivna gasleveranser och en ökad efterfrågan på gas som ligger bakom detta. Det enda sättet att frigöra sig från det här är mer fossilfri och förnybar energi. frågade mig vidare om en kapacitetsmarknad möjligen skulle kunna ändra detta och göra det hela mer robust. Det skulle den naturligtvis, men både och Socialdemokraterna har sagt nej till det. Förutom att förändra saker så att de bli robusta skulle det här nämligen påtvinga konsumenterna väldigt många miljarder i högre elpris när de får betala för den kapacitet som inte behövs under 362 av årets dagar men som behövs under de återstående två . Båda våra partier har därför bedömt att försäkring samt import från andra länder är bättre. 40 (M): Statsrådet fortsätter att ta upp och . Jag har inte sett något inlägg av honom och kan därför inte återge vad han har sagt eller tycka något om det. Däremot vet jag att hamnen är en väldigt angelägen fråga och att det finns en problematik för att bygga ut kommunen. Han tar väldigt allvarligt på det. Jag vet däremot inte vad han har sagt om havsbaserad vindkraft, men för kostar det mer än det smakar. Källor som bland annat kraftbolag säger att blir en alldeles för stor kostnad och att det krävs subventioner. Just subventioner ska ju inte få gälla kärnkraft eller andra energislag, vilket statsrådet tog upp i diskussionen apropå marknadsmässighet och att det var som självt stängde sitt kärnkraftverk. Vi vet vad det här berodde på. Vi vet också att under ytan av den här myten finns något annat som aldrig ska tas upp. Man gjorde ett val för att trycka dit kärnkraften så att den inte längre skulle vara lönsam, och det är därför som vi inte heller har den. Detta är ett val som regeringen har gjort. Så ligger det till. Elkrisen är ett närmast avsiktligt resultat av regeringens dysfunktionella energipolitik. Fossilfri elproduktion har lagts ned på rent ideologiska grunder. Det kan vi konstatera. Jag har inte särskilt mycket tid kvar på detta mitt sista inlägg, men jag vill be min partikamrat om ursäkt för att jag sa till henne att hon kunde anmäla sig till runda två. Hon satt här med sina papper och hade förberett sig. Det känns inte så bra för min del. Jag vill vara noga med vems fel det var. 41 Statsrådet (S): Man upphör aldrig att förvånas. säger: Man gjorde ett val för att trycka dit kärnkraften. Men detta val gjorde ju och Socialdemokraterna tillsammans. Vet ni vad sa när vi gjorde det? Om det som beskrivs som ett val för att trycka dit kärnkraften sa han: Vi har räddat svensk kärnkraft. Med dessa ord beskrev alltså samma sak, fru talman, som nu beskriver som att vi trycker dit kärnkraften. I energiöverenskommelsen gjorde vi det mer ekonomiskt fördelaktigt än att driva kärnkraftsanläggningar i . i svensk historia har kärnkraften haft så pass bra ekonomiska förutsättningar som . Det var därför var så glad. Kärnkraften i planerades dock och togs i drift . Även älsklingar som kärnkraft blir gamla. Det har dessutom kommit nya säkerhetskrav. Och när det behövs ny energiproduktion måste man klara av att konkurrera på marknaden. Boriana och påstår här i kammaren att vi subventionerar havsvind. Vi ser till att det går att dra ut ledningar till havs, precis på samma sätt som vi såg till att dra fram ledningar till kärnkraften. Inte menar väl och att kärnkraften får dramatiska subventioner? Alldeles sas det nämligen att vi gjorde ett val för att trycka dit kärnkraften. Argumentationen hänger inte ihop, fru talman. har ett energiöverskott på el. Vi exporterar el till , och , och vi har lägsta elpriser. Vi har dock problem med effektsituationen i . Det kunde ha avhjälpt genom att säga ja till havsvinden. Det skulle ha pressat ned elpriserna i , men man offrade konsumenter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:33 om arméstridskrafternas utveckling 42 Försvarsminister (S): har frågat mig hur jag avser att säkerställa att arméchefen har tillräcklig rådighet över arméns verksamhet för att kunna planera och genomföra verksamheten på ett effektivt sätt, om jag har för avsikt att sätta mer tydliga och uppföljbara mål för Försvarsmaktens verksamhet samt om jag avser att ge besked om ekonomiska tillskott för perioden bortom 2025 för att ge Försvarsmakten långsiktiga planeringsramar. Bakgrunden till frågorna är bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna (RiR 2021:23). Låt mig inledningsvis konstatera att regeringen välkomnar granskning och avser att i enlighet med vad som föreskrivs i riksdagsordningen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av granskningsrapporten. Avseende frågan om arméchefens rådighet över arméns verksamhet regleras detta i myndighetens interna bestämmelser. Ansvaret för myndighetens lednings- och lydnadsförhållanden och dess utveckling ligger hos Försvarsmakten. Försvarsmakten har alltid möjlighet att uppmärksamma regeringen på behov av eventuella författningsändringar. lämnade regeringen propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) till , som fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. Utgående från beslut och den inriktning som framgår av propositionen har regeringen bland annat beslutat om krigsorganisationens och grundorganisationens utveckling, investeringsplaner för anskaffning och vidmakthållande av materiel samt mål för utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmåga . Syftet med regeringens beslut är att tydliggöra vad myndigheten ska åstadkomma inom ramen för tillgängliga medel för att på så sätt uppnå en god balans mellan mål och medel. Regeringen har således redan satt tydliga och uppföljbara mål för Försvarsmaktens verksamhet. Dessa mål är avvägda mot de medel som tillförts och ger därmed Försvarsmakten planeringsramar för att verkställa det som beslutats. I propositionen aviserar regeringen betydande ekonomiska tillskott till det militära försvaret –2025. Regeringen anger också att den ekonomiska ramen 2025 prolongeras . Vad gäller frågan om ytterligare ekonomiska tillskott utöver dem som redan aviserats ska Försvarsberedningen efter valet ges i uppdrag att påbörja arbetet inför försvarsbeslutet . Försvarsberedningen ska genom en kontrollstation utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomiska ram. Regeringen kommer i budgetpropositionen att återkomma till för att säkerställa att implementeringen av försvarsbeslutet fortgår som planerat samt med förslag om hur planeringsramen för perioden –2030 ska hanteras. Försvarsberedningen ska inför detta arbete lämna förslag om planeringsramen. Det definitiva beslutet angående försvarsbeslutsperioden –2030 sker på basis av Försvarsberedningens förslag i försvarsbeslutet . Jag vill inte föregripa Försvarsberedningens arbete. 43 (M): Jag tackar ministern för svaret. har granskat statens arbete med att stärka arméstridskrafterna i den utkomna granskningsrapporten bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna. Granskningen visar tydligt att det finns brister inom planering, analys, styrning och genomförande. påpekar också att det finns en missbedömning av utgångsläget och att underfinansiering både har försenat och försvårat arbetet. skriver i sin rapport att det var en svår utgångspunkt för Försvarsmakten att genomföra det stora förändringsarbete som beslut innebar. Detta gäller inte minst arméstridskrafterna, som enligt beslut skulle kunna verka som två brigader och verka i hög konfliktnivå mot en kvalificerad motståndare. Verkligheten var, fru talman, att Försvarsmakten tappat viktig kompetens kopplat till nationellt försvar och att personal och materiel dimensionerats för att i första hand kunna genomföra internationella insatser. Om det ska bli rätt mot slutet måste det vara rätt från början. Här verkar det som att grundplattan ser lite olika ut i verkligheten jämfört med tänkt läge. Då behöver man laga efter läge och inte låtsas lite som att det regnar. När nu har gjort denna granskning och kommit fram till bland annat att det finns brist på styrning säger ministern att ministern och regeringen inte kommer att komma med några förtydligande mål utan att de som finns är tydliga. Då undrar jag om ministern och regeringen ens tagit till sig över huvud taget. är det så att man uttrycker att man är tydlig. Frågan är om man egentligen har säkerställt att mottagaren tycker att man är tydlig. Det kan ju finnas brister. I det här fallet har sagt att det finns brister i styrningen. Ändå väljer ministern att säga sig vara tydlig. Hur har då mottagarens uppfattning säkerställts? Det kan man fundera över. Om arméstridskrafternas operativa förmåga inte utvecklades på det sätt som hade förväntat sig –2020, vad beror det då i stället på enligt ministern? 44 Försvarsminister (S): I anslutning till försvarsbeslutet gjordes en del tillläggsuppgörelser som också innefattade att vi tillförde ytterligare ekonomiska medel. Det här fastställdes senare av . För att fullfölja försvarsbeslut blev det alltså en högre ram för att täcka upp det som inte var täckt redan från början. Den frågan åtgärdades inledningsvis rätt så handlingskraftigt, får jag lov att säga. Det tar tid att vända utvecklingen i en försvarsmakt präglad av internationella insatser och gå mot ett nationellt inriktat försvar. Det gäller både materiel och personal. Det här var det arv som vi fick ta över när vi fick regeringsmakten. Det tar att bygga militär förmåga. En lång rad tidigare felbeslut och felinriktningar av Försvarsmakten hade lett till en situation där återhämtningsbehovet var omfattande. Jag kommer ihåg en sak som var väldigt viktig, nämligen att man lade värnplikten vilande. Detta fick en avsevärt negativ inverkan på hela Försvarsmakten. Vi har sedan återaktiverat värnplikten. I stora organisationer finns det alltid en omfattande tröghet när man ska förändra inriktningen. Den insikten finns. Vi har återinfört värnplikten. Vi har återinfört brigadbegreppet. Vi återskapar nu divisionsförmågan. Vi övar i brigadstorlek. Vi övar mellan försvarsgrenarna. Vi har en mer omfattande och mer avancerad övningsverksamhet än tidigare, både nationellt och internationellt, och vår militära förmåga i armén är högre . I och med det senaste försvarsbeslutet ökar vi materielproduktionen med . Det handlar om eldhandvapen, nya bandvagnar, luftvärn, artilleri och ersättning av nya fordon. Visst fanns det problem kring försvarsbeslutet , men glöm inte att den här fattade ett antal ekonomiska tilläggsbeslut för att kompensera detta. Vi kommer, precis som jag sa i interpellationssvaret, att följa upp . Vi kommer att svara på den i en skrivelse till . Vi ska inte förminska den stora omställning som har skett inom Försvarsmakten och den positiva trend som vi i grunden nu arbetar med. Jag har i min hand ett dokument, nämligen Försvarsmaktens eget yttrande över . Man redogör för hur man själv på olika sätt har arbetat för att åtgärda de här sakerna, som bland annat pekar på i sin rapport.