prot · H80988 · 2021-03-04 00:00:00 — Men min fråga till och är: Är det regeringens uppfattning att det är realistiskt att hela detta ökade energibehov ska täckas av någonting som står för ? Är det realistiskt och önskvärt för klimatomställningen att stänga ned all kärnkraft till 2040, vilket i princip är vad dagens energipolitiska mål säger? 9 (S) replik: Tack, , för frågan som alltmer dominerar i den klimatpolitiska debatten! använder omkring el, som vi exporterar el. Med den exporten är vi med och trycker undan mycket av den smutsiga el som produceras i EU och bidrar på så sätt till en omställning i EU. Vi ser också att vindkraftsutbyggnaden går väldigt starkt. Framemot 2030 kommer vi att ha ytterligare vindkraft i systemet. Vår uppfattning är att det är viktigt att energiöverenskommelsen ligger fast. Vi beklagar därför att partier har hoppat av den, för ska det finnas en långsiktighet mot näringslivet krävs det att vi partier står upp för de överenskommelser vi sluter. De reaktorer som har stängts har stängts på grund av ökade säkerhetskrav, vilket kräver dyra investeringar. egen partikamrat , tidigare energipolitisk talesperson, menar att det som säger är populistiskt. Ingen normal funtad människa vill bygga konventionell kärnkraft , säger han. Låt mig understryka att detta är ord och inte mina. Detta visar ändå att det finns något i diskussionen om kärnkraft som underblåser. Vad vill och göra för att som ni menar främja kärnkraften? Vill ni subventionera dyr kärnkraft ? 10 (M) replik: Jag tackar för svaret. Man kan såklart räkna på lite olika sätt, men låt oss konstatera att denna vinter har präglats av elbrist i stora delar av landet när el har behövts. Det är jättefint att vi har ett överskott på helårsnivå, men att elen inte finns när den behövs är elbrist. Det är ett problem. Att vi har behövt importera smutsig el från andra länder och dra igång oljekraftverk är också ett problem. Jag kan inte riktigt förstå slutsatsen att det är viktigt att energiöverenskommelsen ligger fast. Stora delar av den har ju inte hängt med i utvecklingen. Näringslivet, som säger vill ha långsiktiga villkor, säger att man vill ha ett nytt energipolitiskt mål om fossilfritt, alltså det som föreslår. Jag vurmar inte för ett enskilt kraftslag. Jag vurmar för att vi ska möta den enorma utveckling vi står inför, att vi ska kunna öka elektrifieringen och öka energiproduktionen. Därför kvarstår min fråga: Är det ett egenvärde att stänga ned kärnkraften? Eller finns det någon del av Socialdemokraterna som kan se att det kanske inte är vettigt att får styra detta utan att industri och transporter faktiskt behöver mer el? Jag har stor respekt för , och jag kan hålla med honom i mångt och mycket. Att bygga nya, stora reaktorer är inget som föreslår. Vad vi vill se är snarare den moderna tekniken där man bygger små, modulära reaktorer – det som till exempel statliga är med och finansierar i andra länder, såsom . Min fråga kvarstår. Det behövs mer el. Är det realistiskt att de som vind och sol står för ska täcka det ökade energibehovet och ersätta de från kärnkraften? 11 (S) replik: är priset på nyproducerad kärnkraft väldigt mycket högre än priset på nyproducerad förnybar el. Det och näringslivet efterfrågar är konkurrenskraftig el så att vår industri står sig, och är priset på det förnybara det konkurrensmässigt fördelaktiga. Min fråga till kvarstår. Hur ska långsiktigt lösa detta när man vill låsa fast sig vid något som vid nyproduktion är väldigt mycket dyrare än det förnybara, som också kommer på bred front i övriga världen? Socialdemokraterna vill värna energiöverenskommelsen. Vi vill också ha en konkurrenskraftig och trygg elförsörjning, för det är helt avgörande för industrin och övrigt näringsliv. 12 (KD) replik: Jag tackar för anförandet, och mycket av det hon sa skriver jag under på. Det gäller dock inte allt, och det är väl anledningen till att vi är här. Något som inte nämnde i sitt anförande men i replikskiftet är vårt energisystem. har vi ett näst intill fossilfritt energisystem, vilket är en av våra stora konkurrensfördelar. Men det vill regeringen montera ned. Det nämndes tidigare att vi lyssnar på olika källor. En källa som vi brukar lyssna på är FN och IPCC. Därför frågar jag : Vad är det som gör regeringen oförmögen att i just detta lyssna på IPCC, som ju förordar en kraftig utbyggnad av kärnkraften på global nivå för att rädda klimatet? 13 (S) replik: Jag tackar för en fråga som jag minns från en tidigare debatt. IPCC förordar inte kärnkraft. IPCC har skapat en mängd olika scenarier för att kunna beräkna hur vi ska nå mål. Det är korrekt att kärnkraft ingår i många av dessa scenarier, men det är upp till enskilda länderna vilken energiproduktion de ska ha. Regeringen förordar givetvis inte en ökad fossil produktion, utan det är det förnybara som behöver komma in. Det finns inget politiskt beslut om att lägga ned kärnkraften i , men vi hade en överenskommelse som parti valde att hoppa av. Att behöver mer el är vi helt överens om. Det som är billigast att producera kommer att vinna detta race, och det förnybara kostar mindre än ny, dyr kärnkraft. verkar endast anse att det är lönsamt att investera i kärnkraft. Näringslivet verkar inte tycka det, och det finns ingen som visar intresse för att investera i ny kärnkraft. Intresset ligger i stället i att satsa på förnybart, eftersom det är det som kommer att vara lönsamt framöver. 14 (KD) replik: Ekonomin är en sak, klimatet en annan. Statliga har tagit fram livscykelanalyser som visar att vindkraft släpper ut mer koldioxid per tillverkad terawattimme än kärnkraften och en och en halv gång mer koldioxid per tillverkad terawattimme än vattenkraften. Vindkraften är bra, men den har alltså nackdelen att den släpper ut mer koldioxid per tillverkad terawattimme än kärnkraften. Vi får inte stirra oss blinda när det gäller energimixen, för nu måste vi egentligen säga ja till allt för att klara omställningen. Precis som sa är vi rörande eniga om att vi måste klara den och att elektrifieringen då är en viktig del i det. Då måste vi ha el alla dygnets tider årets . har vi det, men har vi haft effektbrist . Det är som om vi skulle strunta i att ploga snö , eftersom årets genomsnittstemperatur är plusgrader. Det blir detsamma här. Precis som vi måste ploga snö när snön faller måste vi ha energi när vi har brist. Vad är det som gör att regeringen tycker att detta är en klok klimatpolitik och agerar för att utradera kärnkraften från den svenska energimixen? 15 (S) replik: replik var så mångfasetterad, så jag vet inte riktigt var jag ska börja. Jag fastnade lite grann där i snön. Vi har en gemensam energimarknad, vilket betyder att vi bidrar mycket med export av energi. Jag vet inte om på något sätt motsätter sig den gemensamma energimarknad som vi ingår i. I så fall har jag missat det, men det kanske är något nytt från sida. Jag är i alla fall övertygad om att vi kommer att behöva mer energi, och vi ser en ökad produktion av förnybart, som kommer med stor kraft. Där ser vi också priserna falla, inte bara i utan världen över. De olika styrinstrument som har införts på olika nivåer gör också att mycket av det gamla och fossila försvinner från marknaden och att det förnybara kommer in. Detta är jag övertygad om. Det som kvarstår i frågan är vad egentligen vill. Är det att behålla gamla, uttjänta kärnkraftsreaktorer som inte uppfyller säkerhetskraven eller att subventionera dyr, ny kärnkraft i stället för att se till att det nya, billigare och förnybara kommer in? Det är verkligen att backa och att inte möta de klimatutmaningar som finns med kloka lösningar. Det är verkligen att backa in . 16 (SD) replik: Jag lyssnade på anförande. Det är mycket man kan hålla med om, och det är många fina ord: ska gå först, regeringen tar frågorna på stort allvar, det är ambitiösa mål och vi ska bli duktiga på batterier och annat. Men om vi ska bli duktiga på batterier, varifrån ska mineralet komma? Socialdemokraterna har en historia av att vara det parti som var med och industrialiserade vårt land, men det vi ser är ju en avindustrialisering och att mineralföretag flyttar sina investeringar till andra länder. Om vi i ska bygga upp en batteriproduktion får vi förlita oss på smutsiga metaller från som förstör miljön och är till skada för klimatet. ligger ansökningar om nya gruvor och samlar damm på , då Socialdemokraterna inte vågar fatta beslut därför att de låter sig hunsas av . Frågan är: Hur länge ska detta hålla på? När regeringen tillträdde låg på topp-tio-listan över de mest attraktiva länderna att investera i när det kommer till . När man fick förtroende en andra mandatperiod låg på plats 21. ligger på plats 36. Var ska det sluta? Vi har bara fått en gruva i drift i , trots enorma värden här och trots den enorma potentialen för landsbygden. Det handlar om nya jobb och enorma skatteintäkter, och det handlar om att minska utsläppen globalt. Vi vet att gruvdriften i förmodligen är den bästa gruvdrift som finns i hela världen, för miljön såväl som för klimatet. Min fråga är: När ska Socialdemokraterna sluta att låta sig hunsas av , och när ska man inse att det är bättre med svenskt än med afrikanskt? 17 (S) replik: Jag är glad att ställde en fråga om batterier. När det gäller just batterier och batteriforskning var det mycket där jag började min utbildning vid . Jag tycker att det är ett väldigt spännande område. Men det var inte det frågan handlade om, utan den handlade om de som behövs i produktionen av batterier. Jag ser att det är två saker som är väldigt viktiga. Det ena handlar om krav vid upphandlingar av och om att hitta system så att vi vet varifrån mineralen kommer. Vi kommer att behöva från olika delar av världen. Det är en viktig del att ställa sådana krav och att ha tydlighet och öppenhet vid upphandlingar. Det andra är gruvor i . Jag brukar inte hålla med , men i just denna fråga gör jag det. Jag håller helt med om att med den lagstiftning som vi har är det fullt rimligt att vi verkligen har en av de bästa produktioner eller drifter som man kan ha i världen. Vi har också en stor andel av de kritiska mineralen. Det ser man tydligt i EU:s lista över kritiska , där pekas ut som ett av de länder som har stora fyndigheter. Jag tror att det är viktigt att i ljuset av klimatomställningen och elektrifieringen se över den mineralstrategi vi har och uppdatera den. Vi ser också över – det är en av de utredningar som just nu pågår. Min förhoppning är att detta ska landa i att vi kommer dithän att vi får en ökad gruvdrift och mer som produceras i . 18 (SD) replik: Tack, , för svaret! Det låter inte som att vi har speciellt stora konflikter här. Båda våra partier är positiva till svensk gruvdrift och till att dra nytta av de som vi har i marken. Problemet är att ett av våra partier kontrolleras av i dessa frågor, och därmed kan regeringen inte fungera. Det är därför vi faller till bottenplaceringar på topplistan över attraktiva länder att investera i på detta område. Det är beklagligt. Men över till ett annat ämne, eftersom vi är ganska överens här, i alla fall i sak. Jag lyssnade till replikskiftet rörande kärnkraft, förnybart och så vidare. Det är en fråga som har diskuterats länge, och jag hörde från Burwick att det handlar om lönsamhet, att kärnkraft är inte lönsamt, att företagen vill investera i saker som är lönsamma och att det då ska vara förnybart. Då undrar jag: Om det är så väldigt lönsamt att investera i förnybart, varför är regeringen då på väg att lägga fram förslag om att subventionera utbyggnaden av havsbaserad vindkraft? Jag har sett beräkningar på att om man skulle ta alla ansökningar som kommit in och lägga in dem i systemet skulle det kunna kosta , som då skulle överföras till oss som betalar elnätsräkningarna. Vi får via våra elräkningar betala för att överföra till de bolag som letar lönsamma investeringar. Kan vi inte vara ärliga här och erkänna att det inte går att tala om lönsamhet när vi har en överreglerad marknad där politikerna bestämmer vad som får byggas, var kärnkraften får byggas, hur det får byggas och hur mycket billigare det ska vara att bygga förnybart? Det är ju politiker och regeringen som bestämmer detta. Kan vi inte bara sluta att prata om lönsamhet och i stället prata om i vilken riktning vi vill styra politiken? 19 (S) replik: Jag vill fortsätta att tala om det förra replikskiftet och komplettera med en aspekt som inte kom in på. Vi är som sagt helt överens om att tillgången till är helt avgörande och att vi har en stor möjlighet att producera det på ett bra sätt. Sedan behöver man se att gruvdrift är en komplicerad fråga såtillvida att det påverkar väldigt många människor som bor nära en gruva. Det finns ett stort behov av jobba långsiktigt och pedagogiskt med dessa frågor och den demokratiska förankringen. gör detta till en mycket lättare fråga än vad den faktiskt är. Det är klart att regeringen har en samlad politik i denna fråga, även om insinuerade något annat. När det gäller kärnkraftsfrågan och havsbaserad vindkraft är det något som flera länder börjar titta på. ligger långt framme, och tittar på det. Det är en stor möjlighet, för det blåser mycket till havs. Produktionen blir alltså väldigt stor. Anslutningsavgifterna är väldigt höga , och det finns en svårighet i att komma igång med den typen av produktion. Det är klart att det är viktigt att se över förutsättningarna för att dessa projekt ska komma fram. Och, som sagt, tittar på det, och det finns många andra länder som också gör det. Det tror jag är en viktig del i det framtida energipusslet. 20 (C) replik: Jag tackar för detta. Jag tänkte inte, till skillnad från alla andra talare här, prata om kärnkraftens förträfflighet. För övrigt, som en upplysning, kan jag berätta för både och andra att det förslag om anslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft som föreligger är någonting helt annat än det som har diskuterats. Några 160 miljarder är det såklart inte tal om. Men det var inte därför som jag begärde replik. Jag är lite mer nyfiken på en del av de saker som tog upp i sitt anförande. Det pratades bland annat om satsningar på laddstolpar, vilket vi är överens om. Det var som drev igenom dessa förslag med denna regering. Det som är lite mer oroväckande, där vi i grunden är överens, handlar om exporten av miljöbilar. Vi är överens om att vi måste hitta ett sätt att bromsa detta på olika sätt. Problemet är att regeringen inte har presenterat ett vettigt förslag om hur detta ska ske. Där skiljer vi oss åt. Regeringens förslag gick ut på att den som först köper en bil – den allra första ägaren – ska vara ansvarig oavsett vem som sedan äger bilen. Detta är ett förslag som såklart redan från början är helt feltänkt, eftersom det är helt omöjligt att veta vad som händer med en bil om man inte själv är ägare till den. Att försöka skriva avtal om det blir rent juridiskt hopplöst och öppnar upp för väldigt mycket bilmålvakter och annat som vi redan har problem med. Vi har också problem med att vi har sämre stöd till den som faktiskt kör bilen i jämfört med andra länder. Min fråga är tvådelad. Vilka åtgärder förväntas regeringen och Socialdemokraterna göra när det gäller att göra det mer lönsamt att köra sin elbil i , och hur vill ni se ett system för att minska elbilsexporten? Det system som regeringen har föreslagit har nämligen fått svidande kritik och verkar faktiskt helt orimligt. 21 (S) replik: Jag tackar för inpasset när det gäller anslutningsavgifter för vindkraft till havs. Det är en fråga som inte ligger i miljö- och jordbruksutskottet. Det är en fråga som är mycket mer inläst på än vad jag är. Jag vill kommentera det som sas om laddpunkter. Det är jättebra att , och personligen, har tryckt på mycket i fråga om detta. Men det är också så att Klimatklivet i sig har lett till 30 000 laddpunkter runt om i . Det är ett system som har funnits och på bredden verkligen ser till att vi får laddpunkter i hela . Det är ett system som också tidigare var kritiskt till. Men vi har gemensamt utvecklat detta till någonting som jag tror att vi alla uppskattar och ser vikten av. När det gäller exporten av miljöbilar har helt rätt i att det självklart är djupt problematiskt att många av de nya bilarna exporteras. Men detta är en svår fråga. Vi måste ha en export, och det är inte den som vi vill stoppa på något sätt. Vi måste hitta system som gör att de stöd som vi utvecklar och ger för att främja försäljningen av elbilar i också stannar i . Där fanns det ett förslag, och det har som sagt fått svidande kritik av samtliga parter. Dessa diskussioner pågår, och jag har ännu inte hört vad bidrar med i dessa diskussioner. Jag lyssnar därför gärna på vad säger att vi bör göra i denna fråga. 22 (C) replik: Först vill jag säga att den kritik som hade mot Klimatklivet handlade om bristande tillförlitlighet och åtgärder med väldigt diffusa möjligheter, som klimatångestterapi. Det har vi nu sett till att regeringen har tvingats skrota. Då är det system som finns på plats mycket bättre. Jag blir lite nyfiken när säger att diskussioner pågår om att se över hur man ska minska miljöbilsexporten. Det är diskussioner som jag för räkning vanligtvis är med i. Såvitt jag vet har jag inte blivit kontaktad över huvud taget av regeringen. Några diskussioner med oss pågår uppenbarligen inte. har varit extremt tydliga med vad vi tycker är den rimligaste lösningen. Det handlar helt enkelt om att den som får en bonus får betala tillbaka den, med ansvaret hos den som äger bilen. Inbakat i bilens värde finns nämligen denna bonus med hela vägen till nuvarande ägare. Det är rimligt att man har denna begränsning . har alltså varit extremt tydliga. Det var vi till och med när regeringen skickade ut detta förslag på remiss. Man valde ändå att skicka ut detta förslag, mot bättre vetande. Men har fått rätt. Remissinstanserna kritiserade precis det som vi redan innan hade sagt till regeringen. Jag undrar fortfarande: När tänker regeringen komma tillbaka med ett förslag? Detta är någonting som vi dessutom är överens om i januariavtalet. Men att några diskussioner pågår stämmer helt enkelt inte. Det hade jag varit medveten om. 23 (S) replik: En stor del av dessa frågor kan vi säkert lösa bättre på annat sätt än i talarstolarna här. Jag hoppas att regeringen återkommer med ett förslag, självklart i dialog med och Liberalerna. Det är klart att det är oerhört viktigt att vi hittar ett system som faktiskt täpper till dessa luckor, eftersom vi verkligen behöver se till att vi fortsätter att främja en framväxt av elbilar. har den största andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen i EU. Det är en position som det är viktigt att vi behåller. Det är en väldigt viktig del för elektrifiering av . 24 (MP): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. Det är kul att debattera klimatpolitik. Var ska man börja? Detta område är så brett. Men jag ska börja med att världen behöver klimatföregångare. Det är i detta ljus som jag tycker att man ska se roll. Jag hör ganska ofta från meningsmotståndare – ofta moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater – att lilla inte kan göra någon skillnad. Vi har så otroligt små utsläpp om man räknar in hela världens utsläpp. Rent siffermässigt och statistiskt sett är detta helt korrekt. Det hade inte gjort någon skillnad om nollade sina utsläpp och resten av världen fortsatte som . Men det är just därför som det enda sättet för att påverka är genom att vara en global föregångare. Hur är man då en global föregångare? Jag skulle säga att strategin är tvådelad. Först och främst handlar det om global delaktighet och diplomati. Där är redan långt framme, bland annat genom att vara det land som – när hamnade i regeringen – höjde klimatbiståndet så att det är överlägset bäst i världen per capita. Det är för övrigt någonting som fick andra länder att höja sin klimatfinansiering, och det var en av de bidragande orsakerna till att kom på plats. Det handlar om att skickade till för att förhandla om EU:s utsläppshandelssystem och drev igenom det som miljörörelsen kallar The Swedish Proposal och som har lett till utsläppsminskningar motsvarande 50 gånger årliga utsläpp och som leder till att användningen av kol nu minskar i en rasande fart. Det handlar också om att annullera utsläppsrätter. Sedan vi kom till regeringsmakten har vi annullerat 130 miljoner enheter, vilket alltså motsvarar en dubblering av årliga utsläpp. På så sätt kan man vara just en global pådrivare, i engagemang och i att driva på smart diplomati, helt enkelt. Det räcker dock inte, för om andra länder ska ha förtroende för oss och lyssna på oss krävs det också att vi gör hemmajobbet. Även här är föregångare, och vi kan bli ännu bättre. Jag tycker att dagens symboliserar det som händer i väldigt väl. Man pratar om den enorma och positiva förändringskraft som just nu finns i norra . Det handlar om Northvolts etablering av en batterifabrik. Det handlar om Hybrit, alltså , och satsningar på stål utan kol, och det handlar om det nya som också ligger i global framkant. Allt det här beror på att vi har skickliga företag i , men det beror också på politik. Nästan ingen av dessa satsningar hade kommit fram om det inte vore för Industriklivet, en miljöpartistiskt märkt reform. Det hade inte heller kommit till stånd om det inte vore för den enorma utbyggnaden av förnybar elproduktion som drev hårt inom ramen för energiöverenskommelsen. Explicit uttrycker de här företagen att det är just tack vare billig, förnybar elproduktion som de vill placera sig i norra . Detta hade inte heller hänt utan ett klimatpolitiskt ramverk med tydliga mål . Det hade kanske inte heller hänt utan Fossilfritt , regeringens satsning för att bidra till att samordna näringslivets klimatomställning. Utan politik – ingen omställning. Det är ett samspel. Det stannar heller inte vid industripolitiken. Jag skulle kunna rabbla upp väldigt många olika åtgärder som gör att nu är på väg att nå klimatmålen, alltifrån bränslebytet för att fasa ut det fossila till bonus–malus som kraftfullt fasar ut andelen fossila bilar och klimatavdrag för sol, laddning och batterier. Det handlar om Industriklivet som leder till en myllrande klimatomställning i hela vårt land. Det är 30 000 laddpunkter, något som kan jämföras med 2 000 under Alliansens . Det leder till stora förändringar i en massa små projekt runt omkring i vårt land. Återvattning av våtmarker är en fantastisk klimatåtgärd som är effektiv och som dessutom bidrar till en biologisk mångfald. Miljömärkning vid bränslepumpen, stadsmiljöavtal för attraktiv kollektivtrafik, gång och cykel – jag skulle kunna fortsätta. På punkt efter punkt inför regeringen nya åtgärder för att minska utsläppen och skruva upp tempot i de redan befintliga. Det låter som om allt är frid och fröjd. Det är det inte. Utsläppen minskar inte i tillräckligt snabb takt. Självklart måste vi göra mer, och jag vill framför allt nämna två områden. Det ena är konsumtionsbaserade utsläpp. Det har inte varit någon stor debatt om detta av det skälet att många partier inte riktigt har vågat ta i frågan. har dock varit tydliga från första början: har inte bara ansvar för de territoriella utsläppen här i ; vi har även ansvar för den klimatpåverkan som svenskar bidrar med globalt, och då är konsumtionen avgörande. ska vi, tack vare , äntligen sätta oss i Miljömålsberedningen och börja titta på det här. Det andra är transporterna. Jag har nämnt en rad åtgärder som regeringen redan har infört, till exempel bränslebyte, bonus–malus och så vidare. Men vi har inte kommit tillräckligt långt när det gäller det tredje benet, nämligen ett transportsnålt eller transporteffektivt samhälle. Här måste vi bli mycket bättre på att jobba med gång, cykel och kollektivtrafik på alla möjliga olika sätt. Här måste vi bli bättre på att underlätta överflyttning från bil och tunga lastbilar till järnväg. Det är det som är energieffektivast och smartast för klimatet. Konsumtionen och transporterna är alltså de stora utmaningarna framöver.