prot · H809128 · 2021-05-27 00:00:00 — Det korta svaret är . Faktum är att vi avvaktade ställningstagande när vi skrev direktiven, eftersom vi ville se vad sa och hur tillkännagivandet skulle se ut så att vi visste vilka ramar vi har att hålla oss inom. Jag delar naturligtvis uppfattningen i sak att vi behöver göra en hel del när det gäller ungdomsvården, både när det gäller vårdens innehåll, hur man skärper och ökar säkerheten på ungdomshemmen och vilken lagstiftning som ligger i botten. Här delar jag och socialministern på ansvaret. Socialministern har ansvar för själva ungdomsvården, och jag har ansvar för lagstiftningen. Vi arbetar nu med ett utredningsdirektiv, och när vi vet vad har sagt kommer vi som sagt att kunna tillsätta denna utredning . Jag tror att det finns ett stort behov av att se över både lagstiftning, eftervård och säkerhet på de institutioner som vi talar om. 99 (SD): Ingen har väl undgått den krishantering som gick igenom under hela . En islamist har haft en nära relation till en journalist och reporter på en nyhetsredaktion. är inte vilket mediebolag som helst. De har ett särskilt uppdrag inom krisberedskapen och är en del av vårt totalförsvar. Av den anledningen är det särskilt oroväckande att en person som är ett säkerhetshot kan ha infiltrerat den enda radiokanal som ska rapportera vid kriser. Flera partier tillsammans med en samlad mediekår har krävt att en oberoende, extern utredning påbörjas . Kulturministern har dock varit oroande tyst i frågan. När kommer regeringen att tillsätta en sådan utredning? Den här frågan är nämligen något annat än ett personalärende. 100 Kultur- och demokratiminister (MP): är ett självständigt medieföretag. Det är inte min eller regeringens sak att lägga oss i vare sig hur verksamheten bedrivs eller vilka publicistiska beslut som fattas. Sådana försök skulle vara ett ingrepp i den grundlagsskyddade redaktionella självständigheten och strida mot principerna för styrning av public service. Jag tycker att det vore en mycket olämplig idé om staten skulle vilja initiera granskningar av public service mellan de punkter då vi fastställer sändningstillstånden för public service. Det skulle underminera public services oberoende, och det ankommer självklart på självt att hantera den uppkomna situationen på det sätt som de finner lämpligt. Vill de initiera en utomstående granskning finns det inget som hindrar dem, men det vore mycket olämpligt om regeringen tog ett sådant initiativ. EU-sanktioner mot belarusiska statliga företag 101 (V): Vi var nog många som studsade till när nyheten kom om att ett civilt flygplan med hjälp av ett stridsflygplan och ett påhittat bombhot hade tvingats ned över och två oppositionella hade tillfångatagits av den belarusiska säkerhetstjänsten . Flygplanskapningen har lett till ett kraftigt fördömande från omvärlden. Efter det förfuskade valet försökte EU samla sig till att införa sanktioner mot regim i . Den gången gick det inte så bra. , där har starka ekonomiska intressen, blockerade med hänvisning till deras problem med aggressioner. Därigenom tappade EU viktig kraft i att fördöma regimen. När väl sanktionerna kom på plats var de för svaga och omfattade för få. pratas det om att utöka sanktionerna mot regim, särskilt mot de företag som finansierar regimen. Kommer EU att agera snabbt och resolut och rikta sanktioner mot de två statliga energibolagen sedan , , precis beslutat sig att dra sig ur en kritiserad affär? 102 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Jag menar att det finns stora förutsättningar att göra ett klokt arbete i den beredning som pågår inom EU-systemet mellan utrikestjänsten och kommissionen för att ta fram exakt hur sanktionerna ska riktas på bästa sätt. Vilka företag det kommer att bli kan jag inte uttala mig om, men jag är säker på att man gör sitt bästa för att vara så träffsäker som möjligt. Jag hoppas verkligen att vi ska slippa en upprepning av det som hände efter de så kallade valen i . Det är pinsamt för Europeiska unionen att inte kunna vara mer kraftfull i det utrikespolitiska agerandet. Vi har också sett andra exempel på hur illa det kan gå när ett medlemsland inte ens kunde vara med och vädja om ett eldupphör i efter de fruktansvärda scener som utspelade sig där . Vi behöver skärpa EU:s utrikespolitik. 103 ACKO ANKARBERG (KD): etiska regler anger följande i regel 2: ”Läkaren ska besinna vikten av att skydda människoliv och får aldrig vidta åtgärder som syftar till att påskynda döden.” Vi kunde i en undersökning som har gjort se att det har skett en glidning i den svenska läkarkåren. Den är mer splittrad . är i grunden negativt till dödshjälp, och skälet är följande enligt hemsidan: ”Sjukvårdens uppgift är att ge vård och bota, behandla och lindra sjukdomar. Dödshjälp bör inte vara samhällets svar på lidande och är inte i samklang med sjukvårdens syfte.” Jag delar den uppfattningen. Men utifrån undersökningen finns skäl att efterhöra socialministerns syn i frågan. Kan vi fortsätta att räkna med att dödshjälp inte är tillåtet och att vårdens syfte även är att värna människolivet? 104 Socialminister (S): Jag tackar Acko Ankarberg för frågan. Ett mycket kort svar är att jag delar Acko Ankarberg uppfattning i frågan. Det är inte fråga om några opinionsmätningar eller undersökningar i olika fackliga organisationer eller hos allmänheten, utan det kan finnas en majoritet i kammaren som kan behöva ändra på sådana ställningstaganden. Men jag och socialdemokratin kommer inte att vara drivande i de frågorna. 105 (S): Migrationen till ett land behöver utgå från integrationsförutsättningarna. har tagit emot oproportionerligt många skyddssökande jämfört med andra EU-länder. har regeringen vidtagit åtgärder för att kraftigt minska antalet asylsökande till , men det räcker inte med nationella åtgärder. Migrationen är en global och europeisk angelägenhet. presenterade sitt förslag till en ny i EU. Pakten har en heltäckande ansats som inkluderar alla aspekter av migration, asyl, gränshantering, återvändande med mera. Det betonas även att asylsystemet ska bygga på ansvarstagande och solidaritet mellan medlemsstaterna, vilket är viktigt för oss i . Jag vill därför ställa följande fråga till migrationsminister : Hur ser du på förslagen i pakten, och vilka är särskilt viktiga för svensk del? 106 Justitie- och migrationsminister (S): Det stämmer att tidigare tog ett oproportionerligt ansvar. När jag tillträdde som migrationsminister tog emot av alla asylsökande som kom till EU. Då utgör befolkning . Det är oproportionerligt. tar emot av dem som kommer till EU, och vi ligger alltså ungefär där vi ska ligga proportionsmässigt. Det är en följd av bland annat de beslut som fattades när det skedde en uppstramning och vi fick kontroll över detta igen. När vi har fått kontroll över migrationen i måste vi också få kontroll i EU. Därför ser jag positivt på de förslag som har lagts av i sina huvuddelar. De leder till ökad gränskontroll, ökad europeisk solidaritet och ett effektivare återvändande. Det är förslag som i grunden värnar asylrätten men ser till att de som inte behöver skydd återvänder till sina hemländer. I grunden ser jag positivt på detta. Nordiskt personalstöd till intensivvården 107 (M): Personal inom den svenska intensivsjukvården har under hela pandemin arbetat under tuffa arbetsförhållanden – många utan återhämtning. kommer sommaren, och personalen behöver sin förväntade ledighet. som behovet av iva-personal är stort, givet pandemin, växer vårdskulden för patienter som väntar på vård. Köerna var ett känt faktum redan innan pandemin, och de har eskalerat. skickade SKR, Kommuner och Regioner, en skrivelse till regeringen om att lägga fram en nationell förfrågan till våra grannländer om personalstöd till den svenska intensivvården . Detta kan vara ett sätt att säkra intensivvården men även ett sätt att se till att vår intensivvårdspersonal kommer att orka hantera den växande vårdskulden framöver. Min fråga går till socialministern: regeringen hörsamma SKR och ställa en formell fråga till våra grannländer? 108 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Jag har kommit in på frågan . Låt mig vara tydlig: Det vore önskvärt om alla ledamöter i riksdag också är väl medvetna om att det inte går att bara ställa en fråga till ett land och sedan skickar landet personal, utan det här är särskilt reglerat i det nordiska samarbetsavtalet. Då handlar det om katastrofsituationer. Vi är länderna emellan överens om att katastrofsituation inte föreligger i ett läge där man med all rätta känner att man vill ha möjlighet att få tid för återhämtning och semester. Men det är inte att beteckna som en katastrofsituation där man kan räkna med att inhämta hjälp. Däremot finns alla möjligheter att rekrytera, samarbeta och försöka agera på det sätt vi gör, nämligen att arbeta över gränserna. Där föreligger inte några som helst hinder. Låt mig också säga att det finns en utmaning och en utmaning framöver. Alla de som leder våra kommuner och regioner har förstås ett stort arbete att göra, och i det ska vi hjälpas åt. Polisens verktyg mot gängkriminaliteten 109 (SD): Flera tungt kriminella i har dömts och låsts in tack vare att Europol har lyckats hacka sig in i Encrochatsystemet och avlyssna dess användare. Svensk lag förbjuder dock preventiv avlyssning. Hade det inte varit för att fransk polis beviljats möjlighet att avlyssna personer utan konkreta brottsmisstankar hade inte ett så stort antal gängkriminella dömts i och antalet skjutningar tillfälligt gått ned. Regeringen talar om HDA som en game changer, men den svenska lagstiftningen gällande HDA och Encrochat har inget med varandra att göra. Ett genombrott liknande det i är inte möjligt i på grund av de begränsningar som regeringen själv föreslagit. Hade svensk polis utfört samma operation hade de riskerat åtal för grovt dataintrång. Är det uppfattning att den svenska lagstiftningen har möjliggjort framgången med Encrochat i kampen mot gängkriminaliteten? Om inte, avser regeringen att föreslå några förändringar av regelverket? 110 Justitie- och migrationsminister (S): Till följd av de satsningar vi har gjort har fler poliser än någonsin, poliserna har mer resurser än någonsin och det utdöms hårdare straff än tidigare i modern tid för den typen av brott. Det finns också fler frihetsberövade . Så var det faktiskt redan innan Encrochat. Häkten och anstalter fylldes –2019. Många av de åtgärder som vi genomförde förra mandatperioden fick alltså genomslag –2019. Sedan har Encrochat kommit ovanpå detta, vilket är positivt. Men har polisen bättre verktyg än vad svensk polis någonsin haft, bland annat avlyssningsmöjligheter. nämner hemlig dataavläsning. Jag påstår att detta verkligen är en game changer till stor nytta för polisen när det gäller att klara upp dessa brott. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att utveckla både resurser och verktyg till polisen framöver för att sätta åt … Personlig assistans och statusen för regleringsbrev 111 (KD): gav regeringen ett regleringsbrev till med direktiv om att bryta utvecklingen av antalet assistanstimmar. Myndigheten agerade genom att börja tolka gamla domar , 2012 och 2015 mycket mer restriktivt än man gjort tidigare. Nationell statistik visar att avslagsbesluten började accelerera kraftigt , och det är tusentals människor med omfattande funktionsnedsättning som har farit oerhört illa när de har förlorat sin rätt till assistans på grund av den striktare rättspraxisen. Jag blir därför förvånad när socialministern gång på gång, , uttalar att personer som tidigare haft assistans har förlorat den utan att politiska beslut har fattats. Jag vill fråga socialministern: det statsrådets generella uppfattning att ett regleringsbrev är ett icke-politiskt beslut som inte heller förväntas ha påverkan på myndighetens verksamhet, eller gäller det enbart i detta specifika fall? 112 Socialminister (S): Jag tackar för frågan! Ett regleringsbrev kan inte stå över lagstiftning. Det är jag övertygad om gäller i det här fallet och i andra fall. Lagstiftning gäller, men däremot kan lagstiftningen prövas. Det är också det som har hänt inte minst inom LSS, som och jag har diskuterat . Det handlar alltså inte om lagstiftning som har ändrats, utan det är domar som har prövats och praxis som har utarbetats. Om man bryter en utveckling där man sett en ökning under en ganska – och som innebar att inte så många fler fick assistans men att de fick desto fler timmar – förtjänar det väl att tittas på för att man ska se vad det berodde på. Om det nu skulle vara så att regleringsbreven stod över lagen på något sätt kan man tycka att det borde ha haft samma effekt när detta sedan togs bort. Jag vill bestämt hävda att det handlar om att lagstiftningen inte har ändrats men att vi har fått praxisförändringar. Vi arbetar otroligt hårt för att se till att ändra lagstiftningen, vilket är det verktyg som och regeringen har att ta till för att förändra på ett område där man inte är nöjd med hur det ser ut. 113 (S): Min fråga går till statsrådet . beslutades på regeringens förslag att stärka skyddet för minoritetsägare i aktiebolag och minoritetsmedlemmar i ekonomiska föreningar, till exempel bostadsrättsföreningar. ska kunna utse en särskild granskare i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening utan att frågan först prövas på en bolags- eller föreningsstämma och utan att minst en tiondel av aktieägarna eller medlemmarna står bakom ansökan. Syftet är bland annat att göra det svårare för styrelser att motarbeta minoriteters rätt till en oberoende granskning av verksamheten. Det förekommer att bostadsrättsföreningar utsätts för bedrägerier. Det senaste exemplet är en misstanke om bedrägeri i en nybildad bostadsrättsförening i . I det fallet var det möjligt att använda regeringens nya lagändringar för att begära en granskning av . Hur ser statsrådet på att bostadsrättsföreningar är utsatta för denna typ av brott? 114 Justitie- och migrationsminister (S): Vi ser naturligtvis allvarligt på det, och det är bakgrunden till de lagändringar vi har gjort. Det här fallet är från , och vi har tidigare sett exempel i där bostadsrättsföreningar har mer eller mindre kapats av personer med en del ljusskygga, skulle jag nog vilja påstå, intressen. Det var just för att kunna undvika och förebygga sådana situationer som vi drev igenom den här lagstiftningen, som gör att en minoritet kan kräva en särskild granskning av bostadsrättsföreningen och dess ekonomiska förvaltning för att upptäcka oegentligheter eller om någon form av kriminalitet är på väg att krypa in i föreningen. Vi kommer att fortsätta att utveckla lagstiftningen här; vi arbetar med förslag om att stärka konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden som bland annat handlar om skärpta krav på ekonomisk plan, intygsgivare och förhandsavtal. Det ger ytterligare trygghet till den som står beredd att köpa en bostadsrätt. Vi fortsätter att följa detta. 115 (M): Med vaccinationernas genomslag hoppas vi nu se ljuset i tunneln. Vi längtar alla efter både kulturupplevelser och idrott av olika slag, vars betydelse för vår livskvalitet verkligen har blixtbelysts under pandemin när vi inte har kunnat ta del av dem på samma sätt som . Regeringen har för avsikt att låta återöppningen av ske i flera steg, och det är gott så. Problemet är bara att det för just kulturen och idrotten inte verkar vara fullt ändamålsenliga bestämmelser som börjar gälla från . Publiktaken är statiska både för inomhuspublik och för utomhuspublik, och de tar inte hänsyn till lokalens eller arenans storlek eller antalet platser. Exempelvis får inte mer än var hundrade plats på användas – man får bara vara 500 i publiken, trots att arenan rymmer 50 000 platser. Det är exakt samma gräns som för Gavlevallen i mitt hemlän , som har 6 400 platser. Min fråga går därför till kultur- och idrottsminister : Kommer regeringen att differentiera publiktaken för att inte onödigt försvåra den efterlängtade återöppningen? 116 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack för frågan, ! Vi gläds alla åt att äntligen få det nya, mer träffsäkra regelverket på plats. Det stämmer inte att regelverket inte tar hänsyn till arenans storlek, för det gör det indirekt. I och med att utfärdar föreskrifter för och krav på avstånd mellan sittplatser kan man inte ta in lika många i en liten källarlokal, till exempel, som på en stor arena. Vi skiljer nu också äntligen på utom- och inomhusverksamheter. Vi jobbar vidare med de fortsatta stegen. På inrådan av är förslaget att även i nästa nivå utgå från deltagartak, om än väsentligt höjda, för att sedan i nästa skede helt ta bort dessa. Det är naturligtvis någonting som vi kontinuerligt jobbar med, och jag har en nära dialog med både mindre och större aktörer inom kulturen och idrotten – det har även – för att se hur föreskrifterna kan anpassas så att reglerna inte är hårdare än vad som krävs för smittskyddet. Vi gläds alla åt de steg som snart kommer att tas. 117 i (SD): Ikeamordet i , terrorn på och sedan vansinnesdådet, eller terrordådet, i där bara millimeter skilde mellan liv och död för oskyldiga offer – gemensamt för dessa är att det rör sig om migrationsrelaterade brott som aldrig borde ha tillåtits ske. Uppgifterna om den afghanske gärningsmannen i visar att han sökte asyl i som ensamkommande barn, född – detta efter att först ha fått avslag i som vuxen, född . Jag vill därför fråga migrationsminister : Hur kan det komma sig att en vuxen man som saknar asylskäl i får asyl som barn i , och varför finns det luckor i lagen som gör att inte skickar tillbaka asylsökande till säkra länder som ? 118 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan naturligtvis inte kommentera enskilda fall, men lagstiftningen är tydlig: Har du sökt asyl i ett land inom EU, som vi nu talar om, är det också det som gäller. Då är det Dublinreglerna som gäller, och ska du skickas tillbaka dit. Detta fungerar i de allra flesta fall, vågar jag påstå. Likaså finns det ett bra nordiskt samarbete på det här området. Jag vet inte vad som har hänt i det här enskilda fallet – det är det upp till att svara på – men så ser regelverket ut. Det är viktigt att det är så, för vi kan inte ha en ordning där man kan åka runt och söka asyl i olika länder och så att säga testa sig fram. Det ska inte fungera på det sättet. Men vad som har hänt i det här enskilda fallet kan jag naturligtvis inte svara på, utan det måste vara upp till att göra. Jag kan svara för hur lagstiftningen ser ut, och den ser ut på följande sätt: Har du sökt asyl i ett annat EU-land är det också det EU‑landet som ska pröva din asylansökan, och då är det helt enkelt det som ska gälla. Parlamentarisk översyn av äganderätten 119 (M): Det är känt att regeringen planerar att annektera stora delar av fjällskogen uppe i . Det är naturligtvis ett extremt intrång i äganderätten och en tragedi för alla familjer som har drivit sitt skogsbruk i generationer. Jag förstår att det är som driver på detta, men min fråga till justitieminister är: När kommer justitieministern att väcka liv i den parlamentariska kommitté som riktade ett tillkännagivande till regeringen om , utifrån betänkande KU27? Den parlamentariska kommittén ska alltså stärka äganderätten och egendomsskyddet. 120 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att vi har haft ett par interpellationsdebatter om detta där jag har svarat på precis denna fråga. Äganderätten, som den är utformad i regeringsformen, alltså grundlagen, är en överenskommelse mellan samtliga partier som satt i vid det tillfället. var en del av detta. Vi har en överenskommelse om att äganderätten ska regleras så som det står i grundlagen. Jag tänker stå fast vid de överenskommelser som jag har, och som mitt parti har, när det gäller grundlagarna. Jag förväntar mig också att står fast vid sina överenskommelser i grundlagsfrågor. Tänker man riva upp detta och ändra sig i dessa frågor är det faktiskt en ganska stor sak. För att lösa det som tog upp ser jag inte att det är grundlagsändringar som vi ska gå in på, utan då är det fråga om själva sakdiskussionen och hur lagstiftningen reglerar dessa frågor. Gå inte in och peta i grundlagarna, för då avviker ni i från den uppgörelse som ni faktiskt är bundna av! Utvisning av brottsdömda utlänningar 121 (SD): Som en konsekvens av regeringens migrationspolitik våldtogs en 14-årig flicka i av två afghanska asylsökande. De skulle aldrig ha fått komma hit, men det fick de. har de förstört en 14‑årig flickas liv. straff till dem var pinsamt: . har de avtjänat straffet, men båda afghanerna är kvar i . En av dem dömdes inte till utvisning, då han ansågs ha anknytning. Den andre dömdes men utvisas inte, då han vägrar att covidtesta sig eller vaccinera sig. Nio av tio som döms till utvisning håller sig kvar i landet genom att vägra covidtest. Varför anstränger sig regeringen för att behålla kriminella utlänningar i genom kryphål likt detta? 122 Justitie- och migrationsminister (S): Det är aldrig lagstiftningen i sig som begår brott, utan det är alltid individer som begår brott. Det är de som är skyldiga till sina brott – ingen annan. Detta är viktigt att poängtera. Vi har i grunden ett bra system för utvisningar. Vi utvisar 600–700 personer – ungefär två . Det är klart att vi har stött på problem under pandemin. En del länder har motsatt sig detta och även ställt upp krav, bland annat på covidtestning. Detta tycker jag är ett problem, och det behöver vi adressera. Vi kommer inte att kunna komma åt detta med ny lagstiftning, för det hinner vi inte göra. Dessutom finns det grundlagsaspekter som man måste ta hänsyn till. Men när det gäller det aktuella landet, , tänker jag ta initiativ till ett samtal med ambassadören i för att diskutera de restriktioner som har påfört och de regelverk som landet har. Jag menar att avvisningar av brottsdömda måste kunna fungera till det här landet. Ett sådant initiativ kommer vi att ta . Frågestunden var härmed avslutad. § 8 (forts. från § 6) Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (forts. MJU18) 123 (SD) replik: Tack, , för anförandet! Jag har två frågor. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel nämnde vildsvinspaketet i sitt anförande. Jag tycker att det är trevligt att regeringen äntligen kommer till skott i frågan, om man nu får uttrycka det så. Det räcker dock inte att komma till skott, utan det gäller även att vara träffsäker. Vad jag förstår planerar regeringen att privata jägare ska få sälja tio plus tio djur direkt till allmänheten. Det är ju en väldigt bra förenkling av reglerna, men varför stanna vid detta? Varför just tio plus tio och inte ett obegränsat antal? Det är den ena frågan. Den andra frågan, som också handlar om träffsäkerhet, handlar om antibiotikaresistens, som tog upp i sitt anförande. Där har gjort ett jättebra jobb på hemmaplan, och ska hjälpa till att delvis lösa situationen i omvärlden. Det är väldigt bra, men det är väldigt svårt att vända detta – det är som en supertanker. Jag vill fråga om regeringen har övervägt åtgärder mot spridning av antibiotikaresistenta stammar. Vi har en väldigt låg antibiotikaförbrukning i . Den är på gränsen till vad vi kan ha – kan vi över huvud taget sänka den mer? Då blir frågan om de stammar som finns i omvärlden aktuell. Dessa stammar kan ju komma till . Finns det något arbete som regeringen tänker sig för att förhindra att de här stammarna kommer till ? 124 (S) replik: Tack, , för frågorna! Vildsvinen och köttet från dem är en fråga som vi har jobbat med länge och som vi också har följt här i . Antalet vildsvin har ju ökat explosionsartat, och vi måste få bukt med dem. Material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel är vildsvinen en fantastisk möjlighet till klimatsmart mat. Det är ju ett fantastiskt gott kött, och det är viktigt att vi får ut det på marknaden så att fler konsumenter har möjlighet att köpa och äta vildsvinskött. Precis som jag sa i mitt debattinlägg skapar detta incitament för jägare att skjuta fler vildsvin, så jag ser vissa möjligheter här.