prot · H90941 · 2021-12-08 00:00:00 — Och det där med breda politiska uppgörelser när det gäller försvars- och säkerhetspolitiken existerade inte. Då var man beredd att avveckla den allmänna värnplikten med tre rösters marginal. Det är förändrat. får vara med i samtalen. får han, om han vill, vara med och göra överenskommelser. går vi inte till riksdag och fattar beslut med tre rösters marginal. försöker vi hitta breda lösningar. Det är inte heller så, fru talman, att har suttit med vid alla förhandlingar. Man har ju valt att avstå från en del av dessa på slutet. Det är naturligtvis så: Vill man vara med och skörda frukterna måste man också vara med och så – hela vägen. Jag påminde tidigare i debatten om vad den moderate företrädaren hade sagt: Det handlar inte om vad som sägs och görs utan om vad som åstadkoms. Jag delar den uppfattningen. Det är under socialdemokratiska regeringar som vi har sett historiska satsningar på försvaret, inte under borgerliga. 249 (L) replik: Det säger får mina tankar att flyga över till detta med Natomedlemskap och vad Natopartnerskap innebär för svensk säkerhet. Jag brukar beskriva det som att vi inte omfattas av några försvarsgarantier eftersom vi inte är medlemmar, men det kan ju tänkas att vi, om behövs för att Nato ska undsätta ett annat Natoland, också kan få hjälp. Ungefär så skulle man också kunna beskriva och Socialdemokraternas roll i detta. De har haft turen att sitta vid makten, en mycket svag regeringsmakt, och har därför varit tvungna att lyssna på andra. Försvar och samhällets krisberedskap Jag upprepar det jag har sagt, och jag står för det: Socialdemokraterna säger nej till varenda krona under diverse krumbukter. Jag vill också framhålla att jag tror att jag var närvarande vid varenda förhandling som skedde inom ramen för försvarsuppgörelsen mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Jag kan inte komma på något enda tillfälle då jag inte var närvarande. Faktum kvarstår: Utan draghjälp från alla allianspartier hade dessa historiska satsningar aldrig blivit av. Men låt oss hoppas, , att de kan hjälpa mig . 250 (S) replik: lyckades nästan få tyst på mig när han hoppades att jag på något sätt skulle bidra till att få Liberalerna och . Skulle så vara fallet får jag bittert ångra att jag tog det här replikskiftet. Det är väl bra om det finns draghjälp. I vår värld handlar det ju inte om att vi som för stunden har regeringsmakten ska bestämma allt. Det handlar om att hitta breda lösningar, särskilt när det gäller förvars- och säkerhetspolitiken. Så att det förekommer förhandlingar och diskussioner är väl bra. Att det handlar om att ge och ta är väl alldeles utomordentligt. Och detta är helt annorlunda än vad det var då och hans regering satt vid makten. Då var det regeringsmakten och härligheten. Då var det inga överenskommelser. Då fattade man beslut med tre rösters marginal. Jag hoppas att den linje som Socialdemokraterna nu har slagit in på med historiska satsningar och breda lösningar också kommer att gälla . 251 (L) replik: Det kommer den sannerligen att göra. I likhet med en del andra partier är även vi förespråkare för av bnp i försvarsanslag. Vi vet att det kommer att kräva ytterligare ökning av anslaget i perioden –2030. Jag tror inte att Liberalerna, eller , har så mycket att skämmas över när det gäller försvarspolitiken. Vi hade ett utomordentligt gott samarbete till exempel med Socialdemokraterna i Försvarsberedningen –2012. Vi åstadkom inte så mycket, men har vi fått möjligheten – tack vare att det har blivit en svagare regering som är tvungen att lyssna också på den politiska oppositionen. Låt mig avslutningsvis säga att det till och med gick så långt att hotade med att inte lägga fram någon försvarsproposition över huvud taget . 252 (SD): Försvar och samhällets krisberedskap var uppe här förut och pratade lite grann om försvarspolitiken och satsningarna där. Det verkade inte riktigt som att man hade allt klart för sig, men det kanske klarnar sedan. Socialdemokraterna var uppe och förstod inte detta med Nato-optionen, men det kanske vi också kan reda ut. Med det sagt tänker jag i den här debatten inte som normalt när vi talar om totalförsvaret beröra Försvarsmakten så mycket. I stället tänker jag prata lite grann om krisberedskapen och konsekvenser för vår krisberedskap. Innan jag kommer in på det vill jag säga att vi i vår budget lade flera miljarder mer än de övriga partierna, som ni vet. Det viktiga för oss är att det nu står i överenskommelsen att anslaget ska nå till 2030. Det innebär som vi ser det att man måste öka satsningarna efter 2025 och sedan fortsätta. Jag kommer att beröra det civila försvaret, som alla här inne tycker är nödvändigt. Utan ett civilt försvar fungerar inte det militära. Det håller alla med om. Men en sak där som jag tänker beröra är elförsörjningen och ledarskapet i . Detta har direkta kopplingar till krisberedskapen och möjligheten att hantera svårigheter. Den inkompetens som regeringen har visat när det gäller att se till att vi får en robust elförsörjning i är häpnadsväckande och obegriplig. Man måste nästan anstränga sig för att rasera ett väl fungerande elsystem, men det har man lyckats med. Har det då någon påverkan på vår krisberedskap? Ja, det är klart att det har. När vi inte ens , i fredstid, kan se till att vi har en robust elförsörjning kan vi ju tänka oss ett cyberangrepp eller någon annan påverkan. Hur ska det civila försvaret med den krisberedskapen fungera då? Det kommer inte att fungera alls. Och utan ett bra civilt försvar fungerar inte det militära – var det inte så vi sa ? Har vi ingen krisberedskap är det kaos. Då fungerar det inte. Och vad gör man från regeringen? Man bygger vindsnurror fullständigt i onödan. Jag återkommer till detta. För att åstadkomma en robust elförsörjning krävs att vi återstartar, med de investeringar som krävs, de nedlagda kärnkraftverken möjligt och bygger fler. Vi måste snabba upp miljötillstånden och få fart på detta. Vi måste bygga ut näten igen. Det går inte att transportera ned kraft från med de här ledningarna. Du tappar 50–av kraften. Den biten kommer att ta i nästa debatt här, som är vår ansvarige för detta och betydligt mer insatt och kunnig än vad jag är. Men kopplingarna till krisberedskapen kommer jag att ta. Det är viktigt, skrev regeringen i en proposition 2020, att stärka det civila försvaret. Jag ska läsa upp ett direkt citat från den här propositionen, som har nummer 2020/21:30: ”Utvecklingen av det civila försvaret kommer att förutsätta åtgärder från en lång rad aktörer, bl. a statliga myndigheter, kommuner och regioner, enskilda individer, näringsliv och frivilligorganisationer.” Det här genomsyrar alltså alla politikområden. Vad händer när man nu har sagt detta? Ja, regeringen har ju abdikerat totalt från sitt ansvar. Vad säger man mer om de här delarna i utredningarna som pågår? Man belyser just att det inte finns någon ledning för försvaret. Ni vet hur det ser ut med myndigheterna – det är lodrätt arrangerat. I regleringsbreven, som jag har läst en del av men inte har tid att gå igenom här , är det oklarheter om vad som är innebörden och så vidare. Det finns till exempel ingen eskortverksamhet för Försvarsmakten. Men det hinner vi inte gå igenom . Försvar och samhällets krisberedskap I en utredning som kommer sägs: av sjukvårdsprodukter, med alla delar som läkemedel, medicinteknik med mera, för vård som inte kan anstå är vi skyldiga att hålla. Men det gör vi inte. Vi behöver lagtext för detta. Men då går det inte att ha stuprör med olika ansvarsområden, utan vi måste ha någon som samordnar över linjen. Det finns ingen samordning av det här i . Och just in time är snarare not at all. Man rycker på axlarna åt det här. Det finns ingen som tar i det. Vi har en handlingsförlamad regering som med sitt stödparti endast har miljön och att bygga vindsnurror för ögonen oavsett vad som händer med elförsörjningen. Bönderna – jag känner flera, och det gör säkert ni också – har enorma problem med sin elförsörjning och höga kostnader för att ta sig fram och tillbaka. Vad gör regeringen? Det här är direkt kopplat till krisberedskap. När det gäller livsmedelsförsörjningen tänker man att det väl ordnar sig. Sedan har vi delen med att införa civilplikten, vilket vi har sagt länge att man ska göra. Vi måste införa en civilplikt. Förutom samordningen mellan myndigheterna måste man införa en civilplikt och krigsplacera alla. Barndagvårdare, bankföreståndare och så vidare ska ha sin krigsplaceringsorder för att samhället över huvud taget ska kunna fungera. Man måste se till att man har strömförsörjning på mackarna. Gå tillbaka till detta! Det finns på ett par mackar även . När elen försvinner kan man starta elverket. Det gör jag hemma. När elen försvinner startar jag elverket, och då har jag värme och vatten, och kyl och frys funkar. Att på myndighetsnivå strunta i det här är helt ofattbart, tycker jag. Vad var det sa ? ”Vi har i billig el, vi har ren el, vi har säker el, vi har kort sagt den energiförsörjning som alla andra länder skulle vilja ha. Och vårt huvudsakliga bekymmer är hur vi på kortast möjliga tid ska kunna komma ur denna situation.” Det sa när han var chef på . Där är vi. Vi håller på och avvecklar detta. Det är väldigt oroande. En annan sak som är väldigt oroande, tycker jag, är att det blir en polarisering i samhället i övrigt på alla områden. När vi kom in i beskylldes vi för det ena och det andra på torgmöten och annat. Det blir en polarisering inte bara mellan utanförskapsområden och så vidare, utan det blir så mellan oss alla. har det blivit ett annorlunda tonläge. Men det är fortfarande så att man till och med inom familjer bryter sig loss på grund av att man har olika uppfattningar. Statstelevisionen underblåser det här, enligt mångas uppfattning. Många av oss tittar på Swebb-tv och andra medier, som Nya Tider och den nya tidningen , för att få en annan bild och kunna jämföra själva. börjar man till och med polarisera när man säger: Du får inte komma in på restaurangen! Jag kommer inte att gå in på någon debatt här och om vaccin, men hur kan man över huvud taget införa sådana bestämmelser att vissa får komma in men inte andra? Man drar isär hela samhället med tokidéer om vaccinationsbevis och så vidare, enligt min personliga uppfattning. Det drar isär oss, och det är fullständigt ofattbart att det får pågå på det här viset. Försvar och samhällets krisberedskap Även om ni vill att jag ska prata mer om det här och varva upp tycker jag väl att det kan räcka. Slutsatsen är: Lägg ned! Avbryt all vindkraftsutbyggnad! Bevara några få och sluta förstöra miljön! Fatta beslut om återstart av de avstängda reaktorerna! Fatta beslut om samordning! Utse chefer – inte med partibok, utan riktiga chefer – för ledningen av den här verksamheten på myndigheterna! Skrota alla planer på att införa begränsningar av människors fri- och rättigheter! Det bara ökar polariseringen och uppdelningen i vi och dom. Även om ni vill att jag ska hålla på ett tag till tackar jag nu för ordet. 253 (C) replik: Min första fråga till utgår från tidigare anförande av representant . Då uttrycktes det att nu står bakom målet om 1 ½ procent till försvarsutgifter . Försvarsuppgörelsen innebär, som tidigare refererade till, antagligen att vi landar högre än den nivån. Hur ser på det här? Delar syn i övrigt på målsättningen om 1 ½ procent av bnp till försvaret 2025? Och hur ställer sig till att alla enskilda förslag i inlämnade motion om budgeten inte har kommit med efter att ni har fått förhandla med kristdemokrater och moderater? Det enda som återstår av det samlade förslaget är pengar till , men ingenting extra går till Försvarsmaktens verksamhet. Det är närmare 3 miljarder som har motionerat om i sin enskilda motion som bara faller bort. Jag har lyssnat till när han har stått i talarstolen och uttryckt engagemang om hur mycket pengar som behövs. levererar ni inte en enda krona extra . Vad innebär det här i praktiken, ? Kan vi utgå från att allt ni förmedlar har grund och att det blir av? 254 (SD) replik: Ni kan utgå från följande: När vi gör den här överenskommelsen som är gjord har vi att välja mellan att stå ensamma och driva vår försvarsbudget som definitivt inte skulle ha gått igenom i kammaren – det vet vi, för det har den inte gjort , men vi driver de här frågorna ändå – och att fånga möjligheten att se framåt i ett nära samarbete med och KD. Då gör vi en överenskommelse i riktning mot nästa val, som jag ser det. Hur det sedan kommer att gå med den resan är en helt annan fråga, men det här är ett bra avtal som säkerställer en bättre budget än om vi hade stått kvar och sagt: Nej, vi vill inte vara med någonstans utan röstar på vår budget. Den åker direkt, och vad blir det då? Jo, Socialdemokraternas budget. Den är sämre. Den är kass. Vad gäller målet om 1 ½ procent finns det en kontrollstation 2023. Vad kommer den att säga? Och är vi så säkra på att det blir 2025? Jag kan tänka mig att det kan landa på eller på . Kontrollstationen och de fortsatta samtalen med KD och M och överenskommelser och avtal kommer säkert att reglera detta. Försvar och samhällets krisberedskap Vad är det viktigaste vi har fått? Jo, det är att försvarsanslaget 2030 ska uppgå till . Det innebär att man måste ha någon form av långsiktighet efter 2025/26. Men det räcker inte med 5 miljarder /27, utan det kommer att bli en långsiktighet för Försvarsmakten här. Det är vi övertygade om. Och det är skälet till att vi gick med. 255 (C) replik: uppmärksammade återkommande i sitt anförande mycket kritik gentemot regeringen. Men lite självrannsakan är inte fel i dessa adventstider. kan fundera på hur mycket de själva levererar utifrån deras inlämnade budget. Det är en sak att skriva en siffra. Det är en annan sak att leverera i praktiken. I det här fallet visar vad det blir i praktiken. Det blir inte en enda extra krona i budgeten till Försvarsmaktens verksamhet . Det har vi svart på vitt i de handlingar som vi debatterar i denna debatt. Det handlar om att göra det man säger, . Jag är bekymrad över att det är så stor diskrepans mellan retoriken och leveransen i praktiken. 256 (SD) replik: Jag tar det en gång till. säger att vi inte levererar. Men hur ska vi kunna leverera när vi år lägger fram vår budget men inte får någon majoritet som är för den? Vi kan sitta här och säga: ser ni att vi inte fick igenom någonting, och vi kan inte leverera någonting eftersom vi inte får någon majoritet. uppenbarade sig möjligheten för en bred överenskommelse med och . Den är på en lägre nivå, men den möjliggör vår resa till 2030. Den resan har vi nu påbörjat. Visst levererar vi upp mot . Det har vi majoritet för här . Och den kommer förhoppningsvis att fortsätta och bli ännu starkare 2022. 257 (C): Jag ska lyfta fram två aspekter när det gäller totalförsvaret: samexistens med de civila verksamheterna och energisektorn. Det är två mindre diskussioner i förhållande till de stora budgetdiskussioner som har förts här. Försvarsmakten är inne i en nödvändig expansions- och tillväxtfas, vilket applåderar. Vi har faktiskt förhandlat fram de pengarna och välkomnar verkligen utvecklingen. Om man kikar närmare på de orter som berörs av tillväxten kan man se att Försvarsmaktens tillväxt oftast välkomnas på orterna. Men sätts det en bild av och sprids en oro för att den militära verksamheten kommer att hämma all övrig utveckling i samhällena och lägga en våt filt över samhällena. Speciellt tydligt blir det i där konkurrensen om ytan blir stor. Försvarsmakten har en särställning i . Det beror självklart på att rikets säkerhet går före allt annat. Det är en rimlig särställning. Men praxis har utvecklats så att Försvarsmakten i praktiken kan bromsa allt vad gäller bostadsbyggnad och all annan samhällsviktig verksamhet. Vi pratar om förskola, skola och äldreomsorg. De bromsas också av Försvarsmaktens krav på att inte behöva samexistera. Försvar och samhällets krisberedskap Det som händer nu är synonymt med alla andra tillståndsprocesser. De tar extremt . Därför blir Försvarsmakten extra försiktiga när det gäller att ompröva sina försvarsbeslut. Till det lägger man också stora påverkansområden, till exempel runt sina skjutfält. Det är tydligt att det blir ett väldigt stort problem. Vi vet att Försvarsmakten etablerar och återetablerar sig på många håll. Oron för bristande samexistens mellan civil och militär verksamhet ser vi i . Vi ser det på , med till exempel skjutfält. Vi ser det i , i , i , i , i Revinge med Revingehed och i . Det finns flera olika skäl till det här. förändras verksamheten och de tekniska förutsättningarna. När till exempel Gripen E får starkare motorer som bullrar mer kommer samtliga militära flygplatser att få omprövade tillståndsprocesser. Det rör , i , Malmen i , och några till. Vi kan gå på djupet med några. I till exempel har Försvarsmakten haft verksamhet . Just nu är de inne i att förnya fem olika tillståndsprocesser i . Det kommer att lägga en våt filt över all utveckling i hela . Där säger regelmässigt nej till enskilda individers bygglovsansökningar för utbyggnad av till exempel toaletter eller altaner. Skälet är att man inte ska möjliggöra för permanentboende, i hela kommunen. Det ligger verkligen inte i totalförsvarets intresse. På och vet vi att man har lagt ett påverkansområde som är och en mil brett. Där överklagar regelbundet alla bygglov, trots att det finns lagakraftvunna positiva förhandsbesked. Det skapar en rättsosäkerhet och stora förluster för den enskilda, som man inte kan få någon som helst ersättning för. Det skapar dessutom stor ilska och en negativ attityd gentemot Försvarsmakten. Vad händer då i praktiken? Försvarsmakten, som ska stå för totalförsvaret, kommer att få stora problem med rekrytering av personal. Det kommer givetvis också att minska folkförankringen och den lokala acceptansen för försvaret. Jag är helt säker på att alla de här negativa processerna dessutom kommer att påverka rekryteringen till hemvärnet. Därför tycker att det är hög tid att regeringen återkommer till med förslag som förstärker samexistensen mellan det militära och det civila försvaret. Det kommer att krävas förändrade tillståndsprocesser för att det ska fungera. Jag vill även säga några ord om energiförsörjningen. Det är också en avgörande fråga för totalförsvaret. vet vi till exempel att påverkar mycket. Vi importerar olja. Just nu ser vi dessutom vad som händer med energikrisen. vrider åt gaskranen, vilket driver upp elpriset. Den debatten följer här i kammaren. När det gäller vindkraftsetableringar behöver Försvarsmakten verkligen ändra sina rutiner. säger man rutinmässigt nej, till exempel till den stora vindkraftsparken långt utanför . Den skulle kunna bidra väldigt mycket till elförsörjningen till . Det säger man nej till. Det andra exemplet gäller , som behöver väldigt mycket förnybar el till sin industriutveckling. Där blockeras ytan till av lågflygningsområden. Det omöjliggör mycket av den omställning som planeras med Hybrit, och annat. Försvar och samhällets krisberedskap Samexistensen till havs och alla havsplaner brister verkligen, trots att det i andra länder finns upplägg med sensorteknik när man flyttar ut till havs. Det är faktiskt en vinn-vinnsituation. Försvarsmakten bromsar också hinderbelysning på vindkraft, trots att det används i till exempel . Försvarsmakten och det civila samhället måste hitta bättre samverkansformer för både civilt boende, civil verksamhet och energiverksamhet om totalförsvaret ska ha en positiv utveckling framåt. I detta anförande instämde (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2021/22:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2021/22:1 delvis) 258 (S): Vi går , , in på utgiftsområde 21 Energi. Just energisystemet är avgörande för förmåga att klara den viktiga klimatomställningen. Allt fler samhällssektorer ska ställa om för att kunna sänka de utsläpp vi har. Då kommer tillgången till el att vara helt avgörande. har goda förutsättningar för att klara av omställningen med förnybar energi. Vi har vattenkraft, stora landarealer och möjligheter i havet längs kuststräckorna som lämpar sig för vindenergi. Vi har också många olika möjligheter att få bioenergi. Vår energisektor ligger, enligt mig, i absolut framkant. ska ha ett robust energisystem med hög leveranssäkerhet och låg miljöpåverkan där fossil energi successivt fasas ut. Vi ska ha energi till konkurrenskraftiga priser. Men med det sagt, fru talman, är de elpriser som vi har sett på tok för höga. Det är som bekant inte politiken som sätter elpriserna, utan det görs på en öppen marknad, och när skruvar åt gasförsörjningen till smittar det av sig till vår marknad och till de svenska elpriserna. som vi ser en sådan utveckling måste vi jobba för att öka överföringskapaciteten inom landet genom ett utbyggt elnät. Vi behöver också öka produktionen så att vi kan producera mer el. Här finns väldigt mycket ny spännande teknik i form av kraftig utbyggnad av havsvindkraften. Kombinerat med lagring av vätgas kan det skapa en balans i energisystemet. Som det ser ut är detta också billigare än att satsa på kärnkraft. Dessutom behöver vi gå mot förnybar energi. Vi är mitt uppe i en klimat- och energiomställning. Den ger oss möjlighet att skapa fler arbetstillfällen och investeringar i industrin och energisystemen. Detta skapar också unika förutsättningar för en nyindustrialisering i hela vårt land. är ett föregångsland när det gäller omställning av energisystemet. är av vår elproduktion fossilfri. av bränslet i värmeproduktionen är fossilfritt eller återvunnet. Vi socialdemokrater driver på för att även fortsättningsvis ska leda omställningen mot att nå målet om förnybarhet 2040 och nettonollutsläpp . Därför måste vi ta höjd för en fördubbling av elbehovet till 2045 från dagens . Investeringar i elnäten är avgörande för att klara av den klimatomställning som ligger framför oss. Just nu görs historiskt stora satsningar och investeringar för att bygga ut stamnät i och öka överföringskapaciteten från norra till . Utbyggnadstakten av transmissionsnäten har tredubblats jämfört . Inte minst måste en snabb utbyggnad av vindkraften fortsätta . Regeringen arbetar för att halvera tiden för nya elledningar och har föreslagit nya resursförstärkningar till för att bland annat halvera ledtiderna för nya kraftledningar. Tillståndsprocesser för miljötillstånd behöver förändras och bli moderna och ännu mer effektiva. Åtgärder krävs för att öka kraftproduktionen i södra delen av vårt land. Här kan havsbaserad vindkraft spela en stor roll. Potentialen är enorm. Anslutningsavgifterna till stamnäten för havsbaserad vindkraft ska slopas. Sammantaget sker stora insatser, och stora insatser kommer att ske även i fortsättningen. Regeringen håller på att slutföra arbetet med en nationell elektrifieringsstrategi som strax kommer att presenteras. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering som bidrar till att vi ska kunna uppnå klimatmålen , 2040 och 2045. Elektrifieringsstrategin tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i vår energisektor för att möjliggöra en omfattande elektrifiering i samhället, drivet av omställningen till eldrivna transporter. Nya industriprocesser kräver dessutom väldigt stora mängder el. En av utgångspunkterna för regeringens elektrifieringsstrategi är en planeringsram med möjlighet till en fördubbling av elanvändningen . beslutade mål till 2040 är att förnybar elproduktion ska vara just ett mål. Det gäller att understryka att det är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Det innebär heller inte en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. Vi behöver inte bara producera el och bättre föra över el i våra nät, utan vi behöver också kunna energieffektivisera. har satt upp mål om effektivare energianvändning och har exempelvis föreslagit stödinsatser till energieffektivisering inom industrin genom en återstart av Energisteget.