prot · H809145 · 2021-06-21 00:00:00 — När vi ser den utveckling vi har i världen när det gäller den biologiska mångfalden tycker jag att det är allvarligt att visar att de inte vill värna våra vilda djur i . 102 (KD) replik: Med tanke på det här svaret är det väldigt tydligt att det var helt rätt av oss att driva igenom tillkännagivandet om att organisationer som motverkar jakt och viltvård inte ska få pengar. Det var rätt utifrån det som här har sagt. Vi fick kritik för det tidigare, men det är helt tydligt att vi har gjort rätt. Återigen kan man undra vem som sitter i regeringen, men vi har en regering där i alla fall är med. Och vi vet att med en sådan regering måste vi vara på tårna eftersom det är så osäkert vad som faktiskt gäller för jägarnas del. Menar att jägarna ska betala även för pilgrimsfalk, örnar och vad det nu kan vara för djurarter och för deras överlevnad? Ska det ligga på jaktkortet? Ska det ligga på jägarnas pengar, eller ska dessa pengar gå tillbaka till jakt? har nämnt andra organisationer, som väl också i så fall skulle stå för sin del? Jägarna står för sin del. Eller ska jägarna vara med och betala för allt annat och icke jaktbart vilt? Slutligen, fru talman, noterar jag att gör som man brukar. Man blandar ihop världen och och påstår att vi har en stor artutrotning i . Det är inte sant, och det vet man. Men man vet att det finns bekymmer i vissa delar av världen, och då plockar man ned det till för att kunna köra med det här fast man vet att det inte är sant. Och nej, , vi vill inte utrota vargarna. Men vi vill få en mindre stam så att det fungerar att fortsätta med livet på landsbygden, fungerar att fortsätta med de gröna näringarna och fungerar att fortsätta med jakten så som det har gjort i generationer. Det är det vi vill, och vi ser nu att stammen trots en liten men ändock vargjakt har ökat ännu mer. 103 (MP) replik: När vi senast diskuterade varg här i kammaren fanns det lika många vargar i som det fanns riksdagsledamöter här i . är det något fler, för nu har de fått valpar. Men det är inte många fler än så som finns. Det behövs en större genetisk mångfald hos vargen, och det behövs ett skydd av vargen. Också skyddsjakten på varg ska fungera, för den är viktig när vargen kommer i konflikt med till exempel fårbönder och människor som har jakthundar. Då kan man behöva skyddsjaga vargen. Men då måste man också skapa detta utrymme just genom att ta bort möjligheterna till licensjakt och ta bort den skadliga illegala jakten på varg. Det som säger är inte sant. Det är många arter som har utrotats i . Senast hade vi ett seminarium med anledning av den nya artskyddsutredning som har kommit. Artdatabanken angav att det är 217 arter som har utrotats i , varav de flesta är knutna till skogsbruk och annan typ av markanvändning. Det finns all anledning att känna till och veta att just artutrotningen och hotet mot den biologiska mångfalden inte är någonting som bara är aktuellt i regnskogen. Det är ingenting som bara är aktuellt i eller någonstans i Långtbortistan. Det är också en väldigt viktig fråga här i . När det gäller arbete med varg och olika arter måste jag säga att jag tror att finansierar det allra mesta genom sina medlemmar och deras avgifter. 104 (M) replik: Jag kan hålla med om mycket i frågor. Jag uppmärksammade att nämndes i anförandet. Jag vill bemöta när vi får orden stoppade i munnen på oss – att inte anser att det finns några som helst problem med användningen av blyammunition. Det är fel. Vi vet mycket väl att det finns bekymmer med blyammunition. Vi vet till exempel att det, som redovisade , finns blyrester i det kött som hanteras i våra vilthanteringsläggningar. Det är ett jättestort problem att vi inte hanterar slaktkroppar skjutna med blyammunition på ett bättre sätt. Detta vet vi om. Vi vet att det finns problem med fåglar och blyammunition. Vi vet också att det finns lite för få bra ersättningsalternativ till blyammunition. Jag tänker kanske främst på kulammunition. Med hagel tycker jag att vi har kommit längre, och vi ser att det fungerar vid användning i våtmarker. Sedan kan vi diskutera vad som är och inte är våtmarker, men det behöver vi inte göra . Det är bly vi pratar om, och där har vi sett att vi har kommit längre. Vi får dock inte hasta förbi blyfrågan så att vi inte har några alternativ. Förlåt uttrycket, herr ålderspresident, men en del av alternativen dödar lite för dåligt. Det kan gå ut över de vilda djuren när vi inte har fullgoda alternativ. Detta är jag orolig för, om vi rusar på för fort. Sedan skulle jag vilja höra syn på förslaget om utfodringen. Hur menar man att det förslag som finns i propositionen kommer att göra skillnad? En begränsad yta – vad ska det göra för skillnad om det är ett område som har problem med stora viltstammar? Det skulle vara kul att höra. 105 (MP) replik: Det var flera frågor som ställde, men vi kan börja med bly. Bly påverkar vårt nervsystem och våra hjärnor, framför allt hos små barn och ofödda barn. All exponering, hur liten den än är, bedöms leda till allvarliga effekter. Att bly ska fasas ut har varit en svensk ståndpunkt under . Vi har drivit detta hårt i EU. har vaknat, på fel sida. Om EU gör begränsningar för att använda de bly som sprids i våtmarker inom EU skulle det förhindra cirka en miljon sjöfåglars död . Jag måste säga att detta är en fantastisk grogrund för en förbättrad sjöfågeljakt, vid sidan av att det naturligtvis också blir en bättre ekologisk balans i naturen när fåglarna inte dör av blyförgiftning. Men vi har också sekundärförgiftningen av rovdjur och asätare och riskerna för oss människor som äter blyförgiftat kött. Det är ingen jättestor risk, då vi äter alldeles för lite viltkött, men om vi äter mer viltkött än vad vi gör kommer dessa frågor att bli mycket mer angelägna. Jag tycker att det är viktigt att peka på att det behövs forskning och utveckling av alternativa kulor eller vad det nu är för något. Det finns redan på marknaden . som man börjar använda det som finns kan man också fortsätta innovationsarbetet. 106 (M) replik: Jag uppmärksammar att jag inte fick svar på alla frågor, men det kanske kommer. Vi fick höra ungefär samma sak igen, om fåglarna och blyet. Ja, det finns absolut problem. Jag och säger inte att det här är problemfritt, men låt oss inte rusa in i det. Låt det inte bli fördyrande omständigheter som gör att färre människor kan jaga, och låt det inte gå ut över de djur vi jagar! Det finns ett antal frågor som vi behöver hantera, och lyfter också upp en del av problematiken i att rusa in i detta. Jag vill komma tillbaka till frågan om utfodringen av vilt. Om det nu är så att vi har stora viltstammar i ett område och det finns någon som bedriver utfodring där, och så förbjuder man utfodring i området , som förslaget säger att man kan göra, vad kommer det att leda till? Jo, till kraftigare skador på jordbruket. Djuren kanske rör sig över större ytor och rör sig mer över allmänna vägar. Hade det inte varit bättre att inrikta sig på att först och främst se över den lagstiftning som redan finns? En del myndigheter anser att den går att använda om vi bara får ett uppdrag. Hade inte det varit bra, innan vi rusar in i något nytt utan att ha ett förslag som är utrett eller bevisfört? Det forskas , precis som KD:s representant berättade här tidigare, på vad utfodringen faktiskt gör när det gäller viltet. Vi kanske skulle kunna använda befintlig lagstiftning , tills vi ser effekterna av detta? Det skulle vara intressant att höra representant svara på hur man kan tro att detta tandlösa förslag som ligger på bordet ska leda till något? 107 (MP) replik: är reglerna utformade så att kan förbjuda. Det kan vara vissa områden där man tycker att det är bra att ha viss utfodring för att kanalisera eller undvika vissa skador, om det till exempel är otroligt mycket vilt i ett område. Jag är inte direkt expert på detta område, men jag är så kunnig att jag vet att det finns många åtgärder som behövs för att komma till rätta med problemen. En av åtgärderna har med skogspolitiken att göra. Vi behöver ha en skolpolitik och förändringar i skogsvårdslagen som tillåter och möjliggör att vi får bryn mellan och skogsbruket. Det är en fråga som skulle kunna kanalisera viltet till brynen i stället för till och skogsmark. Just när det gäller reglerna är den proposition som lagts fram i oerhört viktig. Vi har sett, sedan en motsvarande proposition blev stoppad , att vissa av viltstammarna fullkomligt har exploderat. Vi måste agera mot vildsvinen. Det är helt orimligt att inte göra det man kan. Jag tycker att utfodring av vilt enbart för att få mer vilt att skjuta är fel väg att gå. måste vi tulla på den naturliga tillväxt som viltstammarna har i jakten och få en mer ekosystembaserad jakt. 108 (KD): debatterar vi viltutfodring här i kammaren. Det vi har sett är närmast en explosion av vildsvinsstammen i . vet vi inte exakt hur många vildsvin det finns, men vi vet hur många som skjuts. Säsongen 2019–2020 sköts 146 000, vilket är en ökning . Dock vet vi att många inte kommer med i statistiken därför att det finns ett mörkertal. Detta vet jag efter att ha träffat några bönder i både Växjötrakten och . En bonde i hade skjutit nio, och då sa jag: Men vad mycket kött du fick! Han svarade att han hade grävt ned sju och behöll två. Det är alltså många som inte kommer med – det är ett jättemörkertal. Att vildsvinsstammen är så stor är ett jättebekymmer. Vi ser att antalet viltolyckor, som många har tagit upp här, ökar , och för jordbruket är vildsvinen ett stort och besvärligt gissel. Kostnaderna uppgår enligt en gammal beräkning till 1,1 miljard , men siffran är naturligtvis högre. Här borde regeringen tillsätta en ny utredning så att vi får en aktuell siffra. Jordbrukarna har stora bekymmer med lönsamheten i sina jordbruksföretag, och med vildsvin som håller på och förstör för jordbrukarna kan det vara detta som gör att de lägger av. Det förslag som har lagts fram är en bit på vägen. Men mer måste till. Det får inte bli så att man säger: har vi gjort någonting, och kan vi lägga detta åt sidan. Nej, nu är det att komma med fler förslag och framför allt åtgärder. Jag tror att vi är många här som undrar vad som har hänt med det kraftiga vildsvinspaketet som regeringen pratade om. Var är förslagen från ? Vart har de tagit vägen? Är det på gång några förslag om åtgärder som verkligen gör skillnad? Kommer jägarna att kunna sälja köttet till privatpersoner, företag, butiker och andra efter att trikintesten är klara? Det är bra att trikintest och även cesiumtest ska vara gratis. Det är bra att detta kommer . Det har vi kristdemokrater också föreslagit. Vi vet att det är svårt att jaga vildsvin. Ofta sker det . Därför är det så viktigt att alla hinder undanröjs så att vildsvinsstammen minskar. Jag vill rikta ett stort tack till alla våra jägare som gör ett stort arbete och tar det stora ansvaret. När jag är ute och besöker jordbrukare på deras gårdar runt om i är detta utan tvekan det största bekymret för många – inte i norr men i andra delar av . De frågar ideligen hur vi tänker oss att vildsvinsstammen ska kunna minska. Men, mina vänner, det finns också andra bekymmer. Ett bekymmer är att vargstammen är så stor. Det börjar bli ett jättebekymmer för många jordbrukare. Men ett annat bekymmer är att vi också har så mycket kron‑ och dovhjort. Det har blivit ett hot mot vår livsmedelsstrategi som vi antog här 2017. Vid en träff med bönder i Nyköpingstrakten framkom det att det där krävs åtgärder för att minska dovhjortsstammen. krävs det krafttag och åtgärder för att dessa stammar ska hållas nere. För övrigt vill jag bara önska herr ålderspresidenten en trevlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 § 15 Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2020/21:MJU23 Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 (prop. 2020/21:180) 109 (M): Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 9. Världen ska nå , och ska nå sina klimatmål. Vi i ska ta vår del av ansvaret och minska våra utsläpp. Där är transporterna en viktig del. Vi kommer att behöva en bred palett av åtgärder, och politiken kommer att behöva vara teknikneutral i sitt angreppssätt. Elektrifiering är en nyckel, men också vätgas, biogas och biobränsle har sin roll att spela. En genomsnittlig bil i rullar . Alltså kommer inte alla att äga en elbil . Därför är reduktionsplikten som vi diskuterar här , med krav på minskade utsläpp och ökad inblandning av biobränslen, en viktig del för att minska utsläppen från de bilar som redan rullar på våra vägar och från de bilar som fortsatt kommer att säljas med förbränningsmotor. Jag vill understryka att detta är ett styrmedel som det finns en bred uppslutning bakom i riksdag och som stöder . är det viktigt att människor har förtroende för de olika verktyg som vi inför i klimatets namn och att vi kan överblicka effekterna. Reduktionspliktens syfte ska inte vara att försvåra för människors möjligheter att resa och ta sig fram. Syftet är att ställa om och att minska utsläppen. Därför krävs också en tillräcklig tillgång till biobränslen för att detta ska vara möjligt. Det krävs också en långsiktighet, så att de som tar fram dessa bränslen har rimliga villkor att forska, utveckla och producera. Vi har därför krävt besked om den långsiktiga utvecklingen av reduktionsplikten. presenterade ett förslag . Det är därför detta heter kontrollstation 2019. Det har tagit två långsamma år för regeringen att presentera en proposition. Alla berörda förtjänar bättre och tidigare besked än så. har vi i alla fall en proposition på bordet, vilket är bra. stöder förslaget men pekar på ett antal brister som regeringen måste rätta till och återkomma om framöver. Vi ser framför allt tre brister. För det första lägger regeringen väldigt många ägg i samma kort, för att inte säga alla ägg i samma korg, och man gör för lite på andra områden som är avgörande för att ställa om transporterna. Fossilfri elproduktion läggs ned, och laddinfrastrukturen släpar efter. Regeringen har gjort för lite kring elektrifieringen av våra transporter och förlitar sig nu helt på reduktionsplikten för att nå 2030-målet. Det är inte bara jag som säger det. Även och regeringen konstaterar att man nu måste lita ännu mer på reduktionsplikten än vad som var fallet . Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 har år kritiserat regeringens klimatpolitik som otillräcklig. Senast konstaterade rådets ordförande att det görs för lite både kring elektrifiering och för att få fram tillräckligt med biobränslen. I underlaget till regeringens klimatredovisning som tog fram konstateras att med regeringens politik kommer att missa målet om noll nettoutsläpp av växthusgaser 2045. påpekar att regeringen i hög grad förlitar sig på reduktionsplikten för att minska utsläpp och att det därmed finns stora osäkerheter kopplade till tillgängliga hållbara volymer av biodrivmedel. I regeringens egen proposition står det att man kraftigt måste höja kraven på inblandning jämfört med ursprungliga förslag när reduktionsplikten en gång togs fram. Då utgick från ett scenario där även andra åtgärder skulle vidtas för att ställa om transportsektorn, till exempel en kraftigare elektrifiering. Dessa åtgärder har regeringen inte vidtagit, och därför konstaterar man att reduktionsnivåerna måste höjas från till . Regeringens brist på handling och elektrifiering har alltså resulterat i en situation där kraven på inblandning måste bli högre än i det ursprungliga förslaget. Det är ytterligare ett exempel på regeringens misslyckade klimatpolitik. För det andra är en grundförutsättning för reduktionsplikten, som jag var inne på, tillgången till biobränslen. har här, måste man ändå säga, unika förutsättningar att kunna tillverka hållbara biobränslen av restprodukter från skogs- och jordbruk. Regeringen påpekar i propositionen att man har gett i uppdrag att undersöka ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsanläggningar. Det är bra, men det är inte tillräckligt. Vi har länge påpekat att regeringens politik motverkar möjligheterna att genom reduktionsplikten nå klimatmålen. Det gäller till exempel regeringens ambitioner att undanta ännu större arealer skog från att brukas med minskad tillgång till restprodukter från skogen som följd. har i sin budget föreslagit ett grönt bränslestöd för att stödja bland annat forskning, utveckling, investeringar och demonstrationsprojekt för en storskalig inhemsk produktion av hållbara biobränslen. För det tredje – här är min bild att vi är rätt många i kammare som delar denna kritik – saknar regeringens förslag tillräckliga konsekvensanalyser. Flera remissinstanser har påpekat detta. Listan på brister är lång och omfattar bland annat vilken mängd biobränslen som krävs och i vilken mån marknaden kan tillgodose behovet och hur drivmedelsleverantörerna ska kunna leva upp till både reduktionspliktens krav på inblandning och till internationella drivmedelsstandarder. Den omfattar också en analys av vad reduktionsplikten innebär för drivmedelskostnaderna ur ett internationellt perspektiv, hur reduktionsplikten påverkar jord- och skogsbruket samt en fullständig analys av konsekvenserna för näringsliv och hushåll. Vissa remissinstanser påpekar dessutom att reduktionsnivåerna verkar vara satta utan tillräckligt kunskapsunderlag och att regeringen sannolikt underskattar den kommande ökningen av drivmedelspriserna som kan bli en konsekvens av de skärpta reduktionsnivåerna. Allt detta tycker är kritik väl värd att ta på allvar. Även om de flesta av oss i den här kammaren i grunden delar synen på reduktionsplikten och tycker att det är ett rimligt styrmedel att gå fram med – och även skärpa – behöver vi vara på det klara med vilka konsekvenser som blir effekten. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 , kräver därför i en gemensam reservation, som jag hoppas ska få majoritet i kammaren, att regeringen vid kontrollstation 2022 – alltså – ska återkomma till med en bedömning av reduktionspliktens fulla effekter och en konsekvensanalys. Där bör också ges möjlighet att på nytt ta beslut om de kommande nivåerna i reduktionsplikten. Reduktionsplikten är ett viktigt verktyg, men den måste utformas utifrån en seriös konsekvensanalys. Den måste också kombineras med andra åtgärder. Låt alltså det bli mitt sista medskick för dagen: Även om det finns en bred uppslutning bakom reduktionsplikten får vi inte glömma att vi även måste snabba på arbetet med att elektrifiera våra transporter. Så sent som i en debatt alldeles konstaterade en majoritet i trafikutskottet att regeringen måste öka tempot vad gäller utbyggnaden av laddinfrastrukturen. Om det inte görs, och om man inte säkrar tillgången till hållbara biobränslen för att leva upp till reduktionsplikten, är klimatmålen hotade. För det bär regeringen ansvaret. 110 (SD): Sedan dagar har politiken på bränsleområdet handlat väldigt mycket om skatt – stegvis högre och högre skatt för bilister. Såväl borgerliga som socialistiska regeringar har bedrivit en politik som konkret har syftat till att beskatta människors mobilitet. Denna proposition och tidigare propositioner på området reduktionsplikt markerar på något sätt ett systemskifte, men utfallet för bilister blir detsamma: ett högre pris för att köra bil, och detta dessutom till begränsad – eller till och med negativ – miljö- och klimatnytta. ska det bli relativt sett billigare för välbeställda människor i storstad att köra bil. Regeringens förslag till en stegvis kraftigt ökad reduktionsplikt medför en rad allvarliga samhällsproblem. Av vad som framgår av propositionens konsekvensstycken tyder det mesta på att priset på drivmedel med den ökade reduktionsplikten kommer att bli skadligt högt för såväl hushåll som företag och det offentliga. Dessutom torde det kunna få en negativ inverkan på statens finanser. Givetvis innebär reduktionsplikten även incitament för en ökad produktion av biodrivmedel i . Problemet är att vi inte kommer att kunna öka produktionen med tusen procent eller mer , vilket kanske är ett minimum för att komma i närheten av självförsörjning. är inte negativa till reduktionsplikten som princip. En mindre reduktionsplikt är definitivt rimlig, kanske framför allt med fokus på de allra mest hållbara biodrivmedlen. Problemet är att vi nu ska ha reduktionsplikt även för flyget. Det talas även om reduktionsplikt för havstrafiken, och det talas om biobränsle för kraft- och värmeproduktionen. Det blir svårt att få ihop detta. Det innebär också att vi skapar incitament för att använda produkter som har klimatvänliga användningsområden. Ta till exempel talloljan, som används i stället för fossil olja i en lång rad olika produkter inom kemikalieindustrin. Vad händer om politiken genom det här styrmedlet driver upp priset på HVO framställd av just tallolja? Ja, då kanske man slutar använda tallolja inom kemikalieindustrin och skickar in den i transportsektorn i stället. Det skulle generera dels färre jobb, dels fler fossila produkter i kemikalieindustrin. Nettot blir inte direkt positivt på något sätt. Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 Denna förståelse saknas tyvärr hos flertalet partier här i kammaren. Det kommer inte att gå att tillverka hållbara biodrivmedel av svenska råvaror i tillräcklig mängd och till rimligt pris om reduktionsplikten ska följa den progression som regeringen aviserar. Reduktionsplikten bör principiellt alltid hålla jämna steg med den mängd hållbara inhemska biodrivmedel som kan tillverkas i till acceptabla priser. Vad gäller att definiera vad som är hållbart eller inte hållbart är det centralt att fokusera på restprodukter som det inte redan finns en betydande marknad för. Enligt den senast tillgängliga statistiken utgörs merparten av den råvara som ingår i inblandningen av svensk diesel av olika palmoljeprodukter. Visserligen har regeringen aviserat ett framtida förbud mot inblandning av palmolja i svenska bränslen, men vi menar att alla typer av palmoljebaserade ämnen – såväl miljöcertifierade som icke miljöcertifierade – behöver fasas ut. Att till exempel kräva certifierad palmolja löser inte de enorma problem som finns med produktionen. Dels är det väldigt osäkert huruvida certifierad palmolja verkligen har producerats på ett ansvarsfullt sätt, dels bidrar naturligtvis ökad efterfrågan på certifierad palmolja till ökad efterfrågan på palmolja i stort – vilket i sin tur bidrar till förlorad biologisk mångfald och ökade utsläpp av växthusgaser såväl från mark som genom indirekta marknadseffekter, och dessa effekter är större än utsläppen av fossil diesel. Detta är en besynnerlig greenwashing av det mest klimatskadliga bränsle vi har . Jag undrar hur rimligt det är att människor granskar vilka kakpaket som innehåller palmolja och försöker välja rätt kakor när ska tvinga människor att tanka hundratals liter palmolja . Däremot ställer vi oss positiva till att använda återvunna bränslen som i övrigt tjänat ut sina syften och inte kan användas till någonting nyttigt, exempelvis olika former av plastmaterial. Trots att dessa material kan vara fossila i grunden menar vi att det vore ett klokt nyttjande av landets och jordens resurser att använda sådana material till bränsle i stället för att låta dem förfaras till ingen nytta. Konsekvensen av detta är att vi förordar att man ändrar både i lagen om reduktionsplikt och i förordningen om reduktionsplikt så att det framgår att reduktionsplikten ska uppfyllas med hjälp av alternativa bränslen och inte bara med hjälp av hållbara biobränslen, som det står . Vad är egentligen det rimliga i att motsätta sig detta? Även om det är fossilt material är det miljömässigt bättre att ta till vara det vi redan har. Reduktionsplikten ska i huvudsak uppfyllas med HVO, vilken är högst begränsad.