prot · H809142 · 2021-06-16 00:00:00 — I utredningen om dimensionering och planering föreslås att gymnasieutbildningen ska dimensioneras och planeras utifrån elevernas intresse och behov, som , men också utifrån arbetsmarknadens behov. Underlag ska tas fram. Jag tror att studie- och yrkesvägledarna i och med detta får mycket lättare att lotsa våra ungdomar rätt. Men vi får inte glömma den viktiga vägledningen vid familjens köksbord. Föräldrars attityd, kunskap och inställning spelar stor roll. Tänk om föräldern till , , som inte visste vad han vill bli hade sagt: Gå ett yrkesprogram, vet jag! Du är garanterad jobb efter examen, och du får en grundläggande högskolebehörighet om du vill. Dörrarna kommer att vara öppna, och du kan fortfarande bli vad du vill. Problemet är att det där inte riktigt stämmer . Det är precis tvärtom. Högskolebehörigheten kan man i och för sig pussla in i sin utbildning, men den ingår inte automatiskt. Därför borde det förslag som föll i kammaren i slutet av den förra mandatperioden prövas igen. Då skulle det vara mycket enklare för alla föräldrar där ute att rekommendera ett yrkesprogram som en säker investering för framtiden för våra unga. Jag är stolt över de goda möjligheter som finns i med komvux, folkhögskola, yrkeshögskola och generösa studiemedel. Det gör det möjligt att läsa högre utbildning också senare i livet. Dessutom införs nu ett offentligt studiestöd för omställning för yrkesverksamma, som kommer skapa ytterligare möjligheter att växla och växa senare i livet. Men återigen: Gör det lätt för alla föräldrar där ute att rekommendera yrkesprogrammen som en riktigt bra grund att stå på i det livslånga lärandet! När sommaren nu är här har vi kunnat glädjas tillsammans med alla glada och stolta unga som gått ut gymnasiet, även om firandet inte blev riktigt som man hade hoppats på heller. Pandemin har inneburit en tuff tid med distansundervisning. Jag tänker särskilt på elever med större behov av stöd eller som behöver vägledning i praktiska moment. Här tycker jag att vi som samhälle ska vara tacksamma för våra elevers och lärares insatser och uppoffringar. De har slitit hårt, och lärare och rektorer går snart på välförtjänt sommarledighet. Vi måste ge eleverna möjlighet att ta igen förlorade kunskaper och moment. Det håller jag verkligen med om. Här är regeringens utökade och förlängda möjlighet till lovskola efter gymnasiet en viktig del. För de elever som börjar ettan, tvåan eller trean kom ett välkommet besked i går från regeringen och . Skolorna kan nu rusta för närundervisning som grundregel . Pandemin är dock inte över, så utifrån smittspridningen måste vi ha fokus på regelverket. Vi har lärt oss att för vissa elever fungerar distansundervisning faktiskt bättre. Vi måste fundera över vad det beror på. Men närundervisning är det allra bästa för de flesta elever. Då kan lärare och elever interagera och dra nytta av alla de praktiska, pedagogiska och sociala fördelar som en sådan undervisningssituation innebär. Här vill jag slutligen påminna om syftet med gymnasieskolan. I 15 kap. 2 § skollagen står: ”Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper.” Det är syftet. I detta anförande instämde (S) och (MP). (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats TU12 Förarbevis för vattenskoter Punkt 1 (Regeringens lagförslag) Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Lagens omfattning) 2. res. 2 (S, MP) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 3 (Utbildningsverksamhet) 2. res. 3 (S, MP) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 4 (Utfärdare av förarbevis) 2. res. 4 (S, MP) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 5 (Övriga frågor) 2. res. 6 (M) 3. res. 7 (SD) 4. res. 8 (V) 5. res. 9 (KD) Förberedande votering 1: 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 10 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 11 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:10 SD, 4 V, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 1 (Drift och underhåll av järnvägar) 2. res. 1 (M, KD) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C, L) Förberedande votering 1: 10 för res. 8 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 14 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 4 V, 3 MP, 1 - 1:11 M, 3 KD Avstod:10 SD, 5 C, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. TU17 En strategi för hållbar och smart mobilitet Kammaren biföll utskottets förslag. TU18 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis Kammaren biföll utskottets förslag. NU17 Regelförenkling för företag Punkt 8 (Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag) 2. res. 11 (KD) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 4 V, 2 L, 3 MP, 1 - Avstod:11 M, 10 SD, 5 C, 1 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 13 (Implementeringsråd) 2. res. 19 (M, SD) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - 19:11 M, 10 SD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 16 (En regel in, en regel ut) 2. res. 24 (SD, KD, L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 MP, 1 - 24:10 SD, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 18 (och konsekvensutredningar) 2. res. 27 (SD) 3. res. 28 (C) 11 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 4 V, 3 MP, 1 - Avstod:11 M, 5 C, 3 KD, 3 L Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. NU26 om effektutvärderingar av näringspolitiken Punkt 1 (Regeringens skrivelse) 2. res. 1 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 1:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 2 (Företagsstödens utformning och utvärdering) 2. res. 2 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 2:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Vissa övriga frågor om det statliga stödet till innovation och företagande) 2. res. 3 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - NU29 Anpassningar till EU:s marknadskontrollförordning Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Punkt 1 (Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (V) 5. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 5 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 10 för res. 5 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 11 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:10 SD, 4 V, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. FiU21 Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget – förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar – 2. res. 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 4 V, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - FiU24 Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2020 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU30 Årsredovisning för staten 2020 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU41 Åtgärder för att förbättra polisens effektivitet Punkt 1 (Användning av hemliga tvångsmedel i preventivt syfte) 2. res. 1 (S, C, V, MP) 29 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 3 KD, 3 L 1:16 S, 5 C, 4 V, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 (forts. från § 11) Gymnasieskolan (forts. UbU13) 93 (MP): Jag vill inleda mitt anförande om gymnasieskolan med att rikta ett varmt grattis till studenten till alla er som har kämpat under med blandad distansundervisning och fysisk undervisning och som under en pandemi lyckats ta studenten. Den dag då jag tog studenten tror jag kommer att vara ett av de minnen jag bär med mig hela livet. Det handlar om stoltheten över att ha klarat av den utbildning som faktiskt är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och glädjen att fira tillsammans med mina klasskompisar. Vi vet att alltför många unga inte får med sig den upplevelsen. Redan i slås nästan var sjätte elev ut. Vi har en ojämlik grundskola. Vilka föräldrar du har avgör dina chanser att ens komma in på gymnasiet. Så kan vi inte ha det! Att få en gymnasieutbildning och en examen är den viktigaste faktorn för att få ett arbete och inte vara arbetslös under resten av yrkeslivet. Att klara skolan är en av de viktigaste faktorerna för att inte drabbas av ohälsa och inte dras in i kriminalitet. Att klara skolan är helt enkelt en av de viktigaste faktorerna för ett bra liv, och det är vårt ansvar som skolpolitiker att ge alla barn och unga den chansen. Det finns saker vi måste göra redan i och till och med i förskolan för att se till att alla ungdomar får fira studenten. Vad behöver vi då göra i gymnasieskolan? Det är detta som dagens betänkande från utbildningsutskottet handlar om. Som talarna före mig har berättat finns det väldigt många viktiga frågor som man nu håller på att arbeta med på . har vi till exempel frågor som rör hur alla barn, även de med särskild begåvning, ska nå så långt de bara kan, med spetsutbildningar och möjlighet att på gymnasiet läsa kurser på högskolenivå i de ämnen där man kan gå fortare fram. Det kan låta som något slags lyx att vissa ska få gå fortare fram, men faktum är att det är minst lika viktigt som att vi ger stöd åt dem som har det tufft och hamnar efter. Alla barn har rätt att utvecklas enligt sin fulla potential. En av de viktigaste frågor vi jobbar med på gymnasieskolans område har sin utgångspunkt i en utredning om planering och dimensionering. Det låter väldigt torrt, men låt mig berätta för er hur jag inledde min dag . Jag inledde den med att träffa företrädare för svensk industri – de som står för mycket av välståndet i vårt land. De sa: Detta är bland det viktigaste ni kan göra för vår framtid, för att vi ska kunna växa och anställa. Vi har brist på folk som kan det som man behöver kunna i våra branscher och i den framtid som ska byggas när vi ställer om. En hållbar omställning förutsätter också att vi ställer om kompetensen i vår arbetskraft, och då måste vi jobba med gymnasieskolan. är det för få som blir utexaminerade från yrkesprogrammen i gymnasiet jämfört med hur många som behövs på arbetsmarknaden. Hur kommer det sig? Vi vet att det var ett stort tapp i sökandet till gymnasieskolans yrkesprogram i samband med att man tog bort grundläggande högskolebehörighet från yrkesprogrammen. Jag tror att det är precis som sa tidigare: De viktigaste studievägledningssamtalen i sker vid köksborden. Föräldrarna påverkar i stor utsträckning vilken utbildning barnen väljer. Och många säger: Stäng inte dörren . Håll dörren till högre utbildning öppen! Det är ganska klokt, måste man säga, för vi vet att måste människor skola om sig under ett arbetsliv. Att då ha den grundläggande behörigheten ger denna chans. Utan grundläggande högskolebehörighet kan inte en barnskötare läsa vidare till förskollärare. Utan grundläggande högskolebehörighet kan inte en undersköterska bli sjuksköterska eller barnmorska . Vi vet att det är tufft att gå tillbaka och sätta sig i skolbänken när man är mitt i livet, har lån på bostaden och flera barn att försörja. Att då veta att det inte bara är ett eller på högskolan som man ska plugga utan att man dessutom först ska till komvux och läsa de grundkurser som man inte fick på gymnasiet gör beslutet ännu svårare. Det gör omställningen svårare. Som sagt: För få väljer yrkesprogrammen. Arbetsmarknaden skriker efter den kompetensen, och har vi många ungdomar som går arbetslösa. Vi måste se till att få en bättre matchning mellan behoven i samhället och utbudet i gymnasieskolan. Och vi måste se till att yrkesprogrammen blir mer attraktiva. Detta är strukturella förändringar som behöver göras. De kommer inte att toppa nyhetsrubrikerna, men de är bland de viktigaste för våra ungdomars framtid, för svensk industris framtid och för vår välfärdsstat. Jag vill också passa på att tacka utbildningsutskottet för ett otroligt fint år tillsammans under den här pandemin. Vi har också haft en övning i distansundervisning, och jag tror att vi alla som har jobbat med skolpolitik under pandemin har insett att skolan är en plats som så många längtar tillbaka till. Jag hoppas att vi ser en normal höst där varje unge, varje ungdom och varje vuxen som utbildar sig får göra det på plats. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 94 (V): Jag var lite osäker på om jag kunde vara med i debatten eller inte, vilket gjorde att jag fick anmäla mig sent. Gymnasieskolan är en frivillig skolform, men är en gymnasieexamen den absolut viktigaste nyckeln till arbetsmarknaden och ett vuxenliv med egen försörjning och god hälsa. Därför behöver gymnasieskolans uppdrag och arbetssätt tydligt utgå från målsättningen att alla ska genomföra en gymnasieutbildning eller motsvarande inom andra skolformer. Betydligt större insatser behöver göras för att alla unga ska få påbörja och slutföra en gymnasieutbildning, bland annat genom en förstärkning av det specialpedagogiska arbetet inom skolformen och en större flexibilitet i utbildningens organisering men också genom ett ständigt utvecklingsarbete i nära samarbete med universitet, högskolor och forskningsinstitut. vill även se en tätare samverkan mellan gymnasieskolan och arbetsmarknadens parter. Vi menar att både yrkesprogram och studieförberedande program ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. Att välja yrkesprogram ska inte innebära att det val som man har gjort leder till att man senare kommer att behöva lägga på att komplettera, utan det ska ge förutsättningar att antingen gå direkt in i arbete efter studierna eller att studera vidare inom yrkesområdet – eller inom helt andra områden. Gymnasieskolan har precis som också ett uppdrag att utbilda medvetna medborgare. Därför behöver fokus på bildning och demokrati förstärkas. Jag vill yrka bifall till reservation 8 från som handlar om att tillgången till de estetiska ämnena bör återinföras. Vi anser att estetiska ämnen ska vara obligatoriska på samtliga gymnasieprogram. De två sista minuterna skulle jag vilja ägna åt att adressera ett stort problem som främst har drabbat gymnasieskolan men även andra skolformer, och det är kommersialiseringen och omvandlingen av svensk skola till en marknad. Det finns inget annat land där aktiebolag och riskkapitalbolag kan göra vinst på att bedriva utbildningsverksamheter med offentliga medel. anser att hela utbildningsväsendet ska vara fritt från marknadslogik, utan undantag, och att gymnasieskolan inte ska vara en marknadsskola. Marknadsanpassningen är en av anledningarna till att skolan blir allt mindre likvärdig och jämlik. Vi har alltså världens mest extrema friskolesystem. Det synliggjordes inte minst i samband med Skolinspektionens försök att få kontakt med ägarna till ett av största skolföretag, Internationella engelska skolan. Jag citerar från : ”Efter åtta månaders jakt har Skolinspektionen ännu inte fått svar på vem som äger skolan som 28 000 svenska barn går till . har man kunnat lokalisera en mexikansk naturgashöjdare, en brittisk fondförvaltare och en direktör i som gjort pengar på tyska biltvättar.” Dessa människor äger skolor som de svenska barnen går till . Grundarna och maken , tidigare chefredaktör på , äger fortfarande en stor del av bolaget. De menar att de inte känner till vilka de här ägarna är, och inte heller ordföranden för föreningen känner till det. Skolmarknaden är en katastrof, och konsekvenserna av den ser vi . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2020 betänkande 2020/21:UbU20 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2020 (redog. 2020/21:RJ1 och redog. 2020/21:RR3) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) om styrning av ämneslärarutbild-ningen vid , och § 16 om styrning av ämneslärarutbildningen vid , och betänkande 2020/21:UbU21 om styrning av ämneslärarutbildningen vid , och (skr. 2020/21:61) 95 (M): välkomnar om styrningen av ämneslärarutbildningen vid , och . Anledningen till granskningen är att det har funnits mycket kritik mot hur ämneslärarutbildningen har fungerat i . Man har under både 2019 och 2020 funnit stora brister i framför allt den vetenskapliga kvaliteten, så vi välkomnar verkligen att gjorde den här granskningen. I rapporten säger man att styrningen mellan de tre granskade lärosätena fungerar olika, vilket förstås var väldigt väntat. Lärosätena har fått olika rekommendationer, men ingen rekommendation har gått till regeringen. Därmed har regeringen bestämt att frågan är löst och har lagt den till handlingarna. Man påpekar från regeringens sida att det har gjorts stora satsningar för att förbättra lärarutbildningen och bygga ut den och även den kompletterande pedagogiska utbildningen, som förkortas KPU. Vi moderater litar på att de aktuella lärosätena själva kan göra utbildning av bra kvalitet och vet hur utbildningen ska styras, men det finns ändå saker som måste åtgärdas lite snabbare. har några ganska allvarliga rekommendationer som man riktar till lärosätena för att höja kvaliteten inom ämneslärarutbildningen och KPU. Man säger att lärosätena måste förtydliga ansvarsfördelningen, att de måste förbättra samordningen och att de i större utsträckning också måste lyssna på vad studenterna har för erfarenheter och utbildningar. Det är framför allt i och som man ser de här bekymren. Studenterna måste ha lite mer inflytande. Vi anser att ärendet är för viktigt och att de problem som påpekar är för stora för att inte vidta några omedelbara åtgärder. Därför har vi skrivit en följdmotion med fyra yrkanden. Vad är det då vi vill från sida för att få en snabbare förändring? Jo, vi vill höja kvaliteten och attraktiviteten på alla ämneslärarutbildningar och på KPU. Vi vill se över de stelbenta regelverken som begränsar möjligheterna för ämnes- och yrkeskunniga och forskare att gå på KPU. Vi vill se en gemensam grund för vilka krav som ska ställas för respektive inriktning inom KPU, vilken skulle kunna tas fram tillsammans med . Som det är skiljer sig kraven för att kunna gå på KPU väldigt mycket mellan lärosätena, så det är oerhört viktigt att det blir gjort. om styrning av ämneslärarutbild-ningen vid , och Vi vill också se en mer generös antagning till KPU. kan det hänga på något enstaka poäng. Vi vill att man ska titta mer på reell kompetens. De som ska kunna antas är alltså de som har en ämnesutbildning, en forskarutbildning eller en reell yrkeskompetens. Vi vill också att man ska förkorta KPU från nuvarande till . är för att få en komplettering. Vi anser att man mycket väl ska kunna klara utbildningen . Det finns förslag om att kunna gå utbildningen . Det är också många som arbetar med till exempel Teach for , som integrerar teori och praktik. Vi vill absolut att utbildningen ska förkortas. Det gör att fler kan söka sig till utbildningen den här vägen. Det är ganska höga krav för att få starta en KPU-utbildning, och det tycker vi givetvis att det ska vara. Men ibland finns det onödiga hinder som vi vill att man ska ta bort. Vi har påpekat det för regeringen . Det har inte hänt någonting ännu, men vi hoppas förstås att det kommer att hända. Varför säger då majoriteten nej till våra yrkanden. Vi tycker ju förstås att det är ganska kloka yrkanden, eftersom vi har lagt dem. Det är också något som brådskar. Det vanligaste svaret från regeringen är att det finns en utredning som vi väntar på. Men vi känner att vi inte kan vänta, för det här är viktigt. Vi ser att det nu är stor brist på lärare. Många lärare gör ett alldeles utmärkt arbete . Men de saknar kollegor, de saknar många kollegor, främst inom de naturvetenskapliga ämnena, och då kan vi inte vänta. Vi måste vara mer flexibla för att få till utbildade lärare och även förskollärare. Vi måste se många fler möjligheter. Vi måste se att det finns en reell kompetens runt omkring oss som skulle kunna användas, framför allt inom de naturvetenskapliga områdena. Det är många som faktiskt lockas av läraryrket men som ser för mycket krångligheter på vägen. De blivande lärarna har rätt till en bra ämneslärarutbildning, och eleverna har rätt till välutbildade lärare. Därför yrkar jag bifall till reservation. 96 (S): Det är en viktig granskning som har gjort av styrningen av ämneslärarutbildningen vid tre olika lärosäten. Precis som föregående talare sa ges det inga rekommendationer annat än till lärosätena, och rekommendationerna till lärosätena är också olika. Det är alltså inte samma rekommendation som ges till alla tre, eftersom de ser helt olika ut. Jag vill passa på att räkna upp lite grann av det som regeringen har gjort. Bland de viktigaste frågorna som vi ständigt jobbar med är lärarbristen och att lärare ska ha en bra arbetsmiljö, som ju är första steget, men också att de vill stanna kvar i yrket och att det blir fler som vill jobba i skolan. Detta är ju det allra viktigaste. Några av de åtgärder man har vidtagit är att se till att det finns fler relevanta sommarkurser. Det finns ju fler högskoleutbildningar som genom KPU gör att man kan ställa om ifall man har en akademisk examen med sig. Det gäller särskilt KPU:n för forskarutbildade, där man också får en högre bidragsnivå på studiemedlet om man går just den. om styrning av ämneslärarutbild-ningen vid , och Det finns en förstärkt särskild vidareutbildning för lärare som möjliggör för obehöriga lärare att få legitimation. Det är oerhört viktigt och någonting som verkligen borde användas mer än vad som görs . Regeringen har stärkt kvaliteten i utbildningen genom att höja ersättningsbeloppen för bland annat lärarutbildningarna så att fler studenter kan få fler lärarledda lektioner. Vi vet att de humanistiska delarna i utbildningen ibland har för få lärarledda lektioner, och det behöver vi rätta till. Man har höjt ersättningen för VFU och startat forskarskolor för lärarutbildare – jätteviktigt. Ledamoten som var före mig i talarstolen vet att vi har ett januariavtalssamarbete med en punkt 56, som handlar just om vidareutveckling av frågan om lärarutbildningspunkten. Jag tycker att det är bra delar som tas upp i motion, men allt det man efterfrågar pågår det redan arbete kring. Och så brukar det vara; man slår in öppna dörrar.