prot · H80994 · 2021-03-16 00:00:00 — Det har också införts separata lunchrum samt krav på att svenskar har munskydd – detta krav gäller inte deras kollegor – och på att svenskar bär särskilda västar. Det här är mycket olyckligt, och det bekämpar just den samhörighet som vi värnar i snarare än . Det går inte att gå tillbaka i tiden och få detta ogjort, men vi kan med all fördel ta lärdom av de misstag som har begåtts. Detta hörs från samtliga partier i den här kammaren. Vi som är ledamöter av har ett ansvar att stärka och bygga på samhörigheten och samarbetet. Det har även , som har fått välförtjänt beröm i frågan. 57 HANS (M) replik: Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Precis som säger har det funnits stort vittnesbörd om de problem och svårigheter som framför allt människor i gränsbygder upplever – i , i , i och i . Däremot tycker jag faktiskt att de två regeringspartierna, Socialdemokraterna och , inte riktigt har förklarat hur det kommer sig att detta har uppstått. Jag delar bedömning att det eftersträvansvärda är öppna gränser – att vi återigen ska få se långbordet dukas upp i med riktigt kaffe och kaffeost. Men kan regeringspartiet , kanske också lite självkritiskt, förklara hur det kommer sig att det är just som det på detta sätt har markerats mot från , och sida? har svarat och gett igen, men hur har det här uppkommit? 58 (MP) replik: Jag tackar för frågan. Jag sitter inte inne med några hemliga svar, men jag tror att detta beror mycket på rädsla. sticker ut i sin coronahantering. Det har ju nämnts olika dödstal, och jämförelser mellan olika länder i samband med detta har lett till restriktioner. Vi har sett att gränser har uppkommit i samhällen och att man särbehandlas beroende på vilken nationalitet man har snarare än beroende på olika typer av beteenden. Vi måste granska varifrån denna rädsla kommer. Jag tror att det fattas snabba och ganska dåliga beslut när man reagerar på just rädsla. 59 HANS (M) replik: gav två väldigt riktiga och viktiga svar. Jag tror också att det handlar om rädsla och att det därmed uppstått i grunden ologiskt stängda gränser. Precis som flera har vittnat om är det ju inte i grunden människor som bor med till varandra som möjligtvis smittat varandra, utan man smittar varandra för att man inte håller avstånd och inte lever efter reglerna. Vi har stoppat människor snarare än stoppat smittan. Det centrala är precis det som sa, och som har varit min kritik mot regeringen och därmed också regeringspartierna – nu lastar jag inte personligen för regeringens agerande, men hon tillhör ett av regeringspartierna – är att sticker ut. 60 (MP) replik: Det som förenar alla nationer i är ändå viljan och intentionen att försöka hantera den pandemi och den kris som vi alla befinner oss i. Särskild debatt om gränshinder inom och situationen i gränsregionerna Ingen har kunnat sitta inne med svar, och ingen har kunnat förutse hur pandemin skulle utvecklas, så alla politiker och nationer över hela världen, inklusive den , har absolut gjort allt som stått i dess makt för att göra det så bra som bara är möjligt. Men jag tror att den här rädslan, om den fortsätter att finnas kvar, kommer att separera nationer från nationer. Vi måste bygga på någonting annat än rädsla, på ett samarbete igen i , bland annat. 61 Statsrådet (S): Tack för en viktig debatt! Vi är överens om att en vision måste märkas i våra medborgares vardag, annars är ju en vision inte mycket värd. Vi ska inte bara reparera den nordiska gemenskapen, utan med erfarenhet av den här krisen ska vi fördjupa och stärka det nordiska samarbetet, och här har vi alla ett ansvar. Avslutningsvis vill jag också lyfta upp den potential som finns här och , för det nordiska samarbetet stärker våra länders ställning ute i världen. I den ekonomiska återhämtningen efter pandemin kan vi med företag som är världsledande inom hållbarhet spela en avgörande roll för hållbar utveckling. Då växer , och då växer . Det råder ingen tvekan om att den här regeringen har varit handlingskraftig. Och att vi har levererat resultat under det här året i det nordiska samarbetet vet vi alla som följer Nordenfrågan. Vi i de nordiska länderna har länge känt att vi litar på varandra. Vi vill varandra väl, och vi jobbar mot samma mål. Dit ska vi igen, och det är ett stärkande besked att vi i riksdag är enade i detta. Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Meddelande om statsministerns frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:546 Interpellation 2020/21:546 Förändringar i omställningsstödet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:547 Interpellation 2020/21:547 Fiskeförbud av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2020/21:551 Interpellation 2020/21:551 Åtgärder mot allvarliga fordonsbrister av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2020/21:552 Interpellation 2020/21:552 En hållbar återstart av kollektivtrafiken av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 5 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2020/21:FPM82 Meddelande om samarbete om återvändande och återtagande COM(2021) 56 till socialförsäkringsutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2020/21:JuU19 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2020/21:JuU21 En särskild straffbestämmelse för uppmaning till självmord 2020/21:SfU15 Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer 2020/21:SfU16 Pensioner 2020/21:SfU17 Ekonomisk familjepolitik 2020/21:CU6 Familjerätt 2020/21:CU9 Bostadspolitik 2020/21:CU11 Fastighetsrätt 2020/21:CU26 Översyn av resegarantisystemet § 7 Svar på interpellation 2020/21:518 om postservice på landsbygden 62 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att boende på landsbygden inte ska behöva köra exempelvis enkel väg för att besöka sitt postombud, vad jag anser är rimliga avstånd för boende på landsbygden för att få sina paket levererade och om jag vidtar några åtgärder. har också frågat mig om regeringen och jag har observerat de försämringar som har skett enligt Region och statistik och om jag vidtar några åtgärder. ställde en snarlik fråga till mig så svaret blir liknande. I 3 kap. 1 § postlagen (2010:1045) anges att expeditions- och inlämningsställen inom den samhällsomfattande posttjänsten ska ligga så tätt att användarnas behov beaktas. har följaktligen valt att inte ange ett längsta avstånd till expeditions- och inlämningsställen, och jag anser att jag därför inte bör uttala mig om vad som är en rimlig sträcka. I gles- och landsbygdsområden finns en utökad service inom ramen för lantbrevbäringen som den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten tillhandahåller. Den utökade servicen innebär att mottagare under kan få aviserade paket och brev hemkörda samt beställa frimärken för utkörning. Detta är möjligt i princip i hela Region om bostaden inte ligger i närheten av en tätort. Om alla personer i ett hushåll som omfattas av lantbrevbäring är eller har en funktionsnedsättning kan man få ytterligare hjälp genom en särskild posttjänst som innebär att man får all post utdelad vid tomtgränsen eller boningshuset. Tyvärr har jag inte tagit del av Region , som jag hoppas att regionen skickar till mina medarbetare. Jag vet däremot att regionen har varit i kontakt med , . Avstånd till ombud kan vara en utmaning i gles- och landsbygdsområden i hela landet. PTS är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen. I PTS tillsyn ingår att fortlöpande följa utvecklingen och bevaka att den faktiska nivån på postservicen i landet motsvarar samhällets behov och statens krav. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet. 63 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det har varit en tuff tid för dem som bor utanför storstäderna i . Den här regeringen har höjt bensinskatten och försämrat vägunderhållet. Man chockhöjer fordonsskatten och tänker nu också chockhöja tjänstebilsbeskattningen. Det får naturligtvis stora konsekvenser för dem som bor utanför storstädernas bekväma och tillgängliga både kollektivtrafik och vägar. Den här interpellationen handlar alltså om de drygt 1 600 personer i som Region har tagit fram statistik om och som har mer än enkel resa till närmaste postombud. P4 intervjuade en man i . Han sa: får jag köra mer än enkel väg. Jag har ställt den här interpellationen därför att jag vill veta vad statsrådet och regeringen tycker, för det är ju trots allt regeringen som styr riket. Jag kan förstå att det för en inbiten stockholmare är svårt att veta hur långa avstånden är norr om , särskilt om man inte är där så ofta, så jag ska göra några jämförelser. Vi är i , på . Härifrån till , fru talman, är det . Det tar enligt Google Maps att köra. Om i stället sätter sig och kör söderut kan han köra och hamna i – det tar för övrigt . Om han åker från mot kusten och till börjar det närma sig . Där är avståndet och tar på den dubbelfiliga motorvägen. Och den som har kört på vägarna i inland eller andra ställen i vet att det inte är dubbelfilig, asfalterad motorväg, utan det är snarare grusvägar som är under all kritik. Det är klart att jag blev lite förvånad, fru talman, att statsrådet inte anser sig kunna ha en uppfattning om det är rimligt att man ska åka från till för att hämta post eller paket. Är det rimligt eller är det orimligt? Vi ska ha ett levande , ett där vi kan driva företag, bo och leva även utanför den bekväma tätorten. Då förväntar jag mig att regeringen och regeringens företrädare har en uppfattning om det är rimligt att den som bor i får åka till för att hämta post och paket. Det är en resa som tar . Detta är nämligen verkligheten för den som bor i . Jag är väldigt tacksam för att Region tjänstemän har tagit fram detta underlag för oss förtroendevalda att reagera på. Det måste rimligtvis vara därför man har tagit fram det och vill lyfta fram detta i alla möjliga sammanhang. Låt mig få upprepa frågan som denna interpellation handlar om: Vad är enligt statsrådet uppfattning en rimlig tidsgräns och avstånd för den som bor utanför den bekväma tätorten för att kunna hämta och lämna brev och paket och kunna sköta sitt företag med post? 64 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det är nu tredje gången ställer denna fråga, och föga förvånande blir svaret detsamma: har inte slagit fast ett absolut avstånd. Detta gäller även , som har röstat på precis samma sätt. Vi har i stället uppdragit åt att utöva tillsyn över posttjänsten i landet, och det är denna myndighet som med beaktande av olika delar i enskilda fall måste ta hänsyn till vad som är rimligt eller inte – och därmed också kanske ålägga en operatör att ha flera kontor. 65 (M): Det var ett av de mest omfattande och uttömmande svar ett statsråd någonsin gett i riksdag. Detta kan bero på att statsrådet skäms, att statsrådet inte har de geografiska kunskaperna eller att statsrådet inte har någon uppfattning. Låt mig repetera. Vi är nu på . Jag kan förstå att det är svårt med geografin för en person som rör sig i , men det handlar om perspektiv. Från till är det , och det tar . Detta avstånd är verkligheten för dem som bor i och – eller till , , , eller, vilket många säkert kan förhålla sig till, till , , . Är det denna samhällsservice ansvarigt statsråd vill se och ha? De som bor i förtjänar ett svar. Anser statsrådet att det är rätt av Region att lyfta upp denna fråga och perspektivet att man ska kunna bo, leva och driva företag i hela ? Om statsrådet anser det måste politiken givetvis förbättras så att man möjliggör för människor att bo och leva i hela , även i inland. Man säger, möjligen lite ironiskt, att företagare kan få paketen utkörda en gång . Hur fungerar det för den småföretagare i som är beroende av ett dagligt godsflöde för att kunna skicka och ta emot varor, sälja och köpa? Hur ska någon kunna driva företag under dessa förutsättningar? Statsrådet måste väl ha en uppfattning och kunna lämna ett besked till dem som bor i om han tycker det är rätt med de långa avstånden, att köra tur och retur för att skicka gods, eller om han tycker att det är fel. Om statsrådet tycker att det är fel, vad tänker han göra? Om statsrådet tycker att det är rätt behöver han och regeringen givetvis inte göra något. Som jag inledde med har det varit och är en tuff tid för den som bor på landsbygden. Vägunderhållet försämras, bensinskatten höjs och släcker gatubelysning. Det är inte statsrådet fel. Men det här är hans ansvarsområde, och här måste han och regeringen ha en uppfattning. Är vi överens om grundprincipen att man ska kunna bo, leva och driva företag i hela ? Ska en kvinnlig småföretagare kunna skicka och ta emot gods? Hon kanske har en webbshop och ska skicka varor till kunder. Jag vill faktiskt veta vad statsrådet tycker. 66 Statsrådet (S): Det verkar inte som att förmåga att ta till sig svaret är speciellt utmärkande. Jag kan bara konstatera att jag har svarat och att på detta område inte har en annan politik eller krona än regeringen. Samma sak gäller för som för oss andra. Vi har en tillsynsmyndighet som ska göra detta. ställer en fråga han inte ställt förut, och jag ska besvara den. Jag tycker att det är bra att och regionen i uppmärksammar förhållandena för dem som bor i . Regionen har också varit klok nog att ta kontakt med . Det är kanske en idé för att göra eftersom PTS är tillståndsmyndighet på detta område. Jag kan också konstatera att pakettjänsten i inte omfattas av några lagkrav utan är ett område med fri konkurrens – för att tror att det är det sätt man bäst tillgodoser småföretagares behov på paketområdet. Det är en ordning som jag har förstått att värnar om och vurmar för. borde kanske fundera på om den där kvinnliga småföretagaren verkligen gynnas av den fria marknaden eller inte. Är det kanske till och med läge för att tänka om för att se vilka åtgärder som skulle kunna ge den kvinnliga småföretagaren i bättre förutsättningar? Regeringen har för sin del tänkt igenom denna fråga och därför tillsatt en speciell postutredning som ska kolla på just paketservicen. Det kanske är något även för att tänka över. 67 (M): Där kom vänstermannen fram i statsrådet. Det är alltid marknadens fel. Jag, och säkert även de som lyssnar på debatten, noterar att statsrådet inte vill ge sin uppfattning om det är rimligt eller inte att åka från till , eller . Jag tycker att det är olyckligt. En bra signal från statsrådet hade varit att säga: Man ska kunna bo och leva i hela , man ska kunna driva företag i hela och det måste finnas en rimlig samhällsservice i hela . Det är så vi tar ansvar för hela . Men statsrådet delar inte min uppfattning på detta område, och det beklagar jag. Jag tycker att det är bra att Region och driver dessa frågor publikt och ger underlag till regeringen så att regeringen ska kunna agera. Jag hoppas att statsrådet kommer att agera, för jag tror att statsrådet själv skulle tycka att det var drygt och jobbigt att behöva åka till för att hämta och lämna post och paket. 68 Statsrådet (S): När jag hör ställa samma fråga för sjätte gången kommer jag att tänka på något sa: Galenskap är att göra samma sak om och om igen och förvänta sig olika resultat. Vilken etikett man ska sätta på med anledning av detta låter jag vara osagt. Den här regeringen vill att man ska kunna arbeta, bo och verka i hela landet med rättvisa villkor. Vi har på många områden gjort det enklare för just det, bland annat genom ett rekordstort vägunderhåll som är många miljarder större än när styrde . Vi har tillsatt ett driftstöd för lanthandeln som gör att många människor runt om i vårt land har fått bättre närservice och att närservice har kunnat garanteras. Vi har också bestämt oss för att se över hur postservicen ska kunna förbättras, speciellt i glesbygd. Jag ser fram emot att komma tillbaka till och berätta om de slutsatser som utredningen har dragit när den är färdig. Vårt mål är väldigt enkelt: man ska kunna bo, verka, leva och utvecklas i hela . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2020/21:556 om elleveranser i 69 Statsrådet (S): Jag började svara på förra interpellation. Jag vet inte vad hade sagt om det, men jag antar att ungefär samma citat hade varit applicerbart. har ställt tre frågor till mig. Den första frågan är vilken målsättning jag och regeringen har för att öka tillgången på förutsägbar och planerbar energiproduktion i norra . Den andra frågan är vilka åtgärder jag avser att vidta på kort sikt för att öka tillgången på planerbar leverans av el i . Den tredje frågan är vilken beräkning av ökningen av elbehovet i norra som har skett hos ansvariga myndigheter för att säkerställa att industriprojekt inte försenas på grund av brister i energiförsörjningen. Jag vill inleda med att påpeka att regeringen fortfarande arbetar utifrån energiöverenskommelsen , vilken parti tyvärr valde att lämna. Därutöver kan jag konstatera att den nordiska elmarknaden är välfungerande med stor nettoexport av el från svenskt håll. Att kan erbjuda konkurrenskraftiga elpriser är viktigt för alla elförbrukare och helt avgörande för att vi ska vara en attraktiv plats för industrier. Det är därför glädjande att medelstora och stora företag har de lägsta elkostnaderna i hela EU. Vad gäller möjligheten att även tillgodose elbehoven i ser jag flera lösningar, framför allt en utbyggnad av förnybar elproduktion och förstärkningar i transmissionsnäten för bättre elöverföring genom landet. har aviserat att man kommer att genomföra stora investeringar i transmissionsnätet framöver. Investeringarna –2024 uppgår till totalt . Det kan jämföras med den senaste treårsperioden. Det riksdagsbundna målet om förnybar elproduktion till 2040 gäller alltjämt. Det är ett mål och inte ett stoppdatum då kärnkraft ska förbjudas. Min bedömning är att de olika kraftslagen kompletterar varandra. Genom att öka andelen vindkraft kan vi diversifiera elmixen ytterligare. betonar planerbarheten i elproduktionen. För mig är det viktigast att har ett hållbart och kostnadseffektivt system med hög leveranssäkerhet där planerbarhet i elsystemet som helhet kan bidra. är det viktigt att vara ödmjuk inför utmaningen att planera och bygga ut elnätet när stora projekt plötsligt dyker upp, vilket exempelvis belyses av de stora satsningar som och gör. Det är dock självklart glädjande att är attraktivt för sådana företag, och regeringen arbetar för att fortsätta möjliggöra stora etableringar där lämpliga förutsättningar finns. Sådana industrisatsningar kan komma att minska de svenska utsläppen och bidra till stora utsläppsminskningar i andra länder genom exempelvis export av fossilfritt stål. För att ytterligare underlätta det här arbetet tillsatte regeringen en samordnare för samhällsomdaning vid större företagsetableringar och expansioner i och . Samordnaren ska fungera som en länk mellan berörda aktörer och bidra till att de insatser som görs på nationell, regional och lokal nivå är koordinerade och kompletterar varandra på ett ändamålsenligt sätt. Både och arbetar med scenarier för en stor elektrifiering av industri och transportsektor. För att bättre möta det ökande behovet av el har regeringen initierat en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering i hela landet. I strategin tar regeringen ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering kommer också att ingå. 70 (M): Det var nog få som trodde att skulle hamna i en situation där många stora företag flaggar för elbrist. har vi kunnat läsa om elbrist i , i och i , där en Icabutik inte kan byggas ut på grund av elbrist. Och när bilnätverk besökte en bilhandlare norr om talade de om att de ska få laddstolpar . Regeringens argument har varit att det är en fråga om överföringskapacitet, det vill säga att vi ska skicka el söderut från . Det kan man tycka. Men i bland annat sker nu väldigt många industriinvesteringar. I min gamla hemstad ska det byggas ett stort fossilfritt stålverk, och då säger att det behövs förstärkningar av nätet. I NSD kan man läsa – statsrådet kanske inte läser den särskilt ofta – att det finns ett överskott på . När de tre stora industriprojekten är igång har de dock en medeleffekt på , vilket motsvarar överskottet. Det betyder alltså att strömmen nu ska gå från söder till eller . Då kan det behövas överföringskapacitet. Frågan blir bara vilken el som regeringen ska skicka upp till . I kunde vi läsa att det var elbrist här i . Det fanns ingen ström att skicka till , utan man fick klara sig med lokal produktion. Det som är viktigt för näringslivet är att det finns planerbar elproduktion. Det duger inte att elen tar slut eller att det inte finns el om det till exempel är väldigt kallt ute, vilket är vanligt uppe i . Jag har frågat vad statsrådet och regeringen har för målsättning när det gäller att öka tillgången på förutsägbar och planerbar energiproduktion i norra . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på kort sikt för att öka tillgången på planerbar leverans av el i ? ”Planerbar” är nyckelordet. En industri kan inte förlita sig på ström som kommer och går. Är det inte så att hela regeringens energipolitik har fallit nu när man kan säga att det handlar om överföringskapacitet av el från norr till söder? Den som googlar namnet Ygeman och ordet ”överföringskapacitet” kan se åtskilliga artiklar där statsrådet har sagt: Får vi bara till kraftledningarna från norr till söder kommer det att lösa sig för Pågen i . Problemet är nu alltså det motsatta. Det behöver överföras el från upp till . Jag såg i går att man pratar om 20 000–30 000 nya invånare i Norr- och , tack vare de stora investeringarna. En batteritillverkare i gick också ut och talade om att de har fått en jätteorder från en tysk biltillverkare. De kommer såklart att behöva ladda batterierna med ström. Om vi ska tro på den statistik som är framtagen innebär det att hela det överskott som har funnits kommer att behöva vändas. Det kommer att behöva tillföras el till . Det kommer att behöva tillföras el till . Det kommer att behöva tillföras el till de stora industrisatsningarna i . Då blir frågan: Hur ska regeringen tillföra energi till ? 71 Statsrådet (S): Låt mig först säga att det inte finns någon Icahandlare i norra som inte har fått ansluta sig till elnätet, vilket har påståtts i . När Icahandlaren skickade in sin ansökan fick han besked om anslutning till elnätet. Där får alltså – som vanligt, kanske man ska tillägga – kolla sina källor lite bättre. Jag måste börja med en lägesbeskrivning som är snäppet mer verklighetsnära än den som ger uttryck för. har rekordstora överskott på el. När parti styrde hade vi underskott på el och var tvungna att importera el från våra grannländer. exporterar vi el till våra grannländer. Vi har aldrig exporterat så mycket el som vi gör , och vi har aldrig tryckt bort så mycket fossil energiproduktion som vi gör . Vi har också ett väldigt konkurrenskraftigt elpris, EU:s lägsta för industri. God tillgång på el, stabila elnät och låga priser är de tre saker som tillsammans gör att företag som , och Northvolt investerar. Jag tycker att det är glädjande.