prot · H809109 · 2021-04-16 00:00:00 — Vi har redan ett system för presumtionshyror, som är förhandlade hyror som ligger på en högre nivå. Mycket talar för att hyresnivån för nya lägenheter ligger så högt att marknaden på det sättet är mättad, så jag skulle inte tro att det nya systemet egentligen kommer att ha någon större effekt på hyrorna totalt sett. 20 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, ministern, för svaret! Visst påverkar investeringsstödet. Det pressar ned hyrorna. Det är bra, för vi behöver detta. De här 30 miljarderna går till dem som redan har pengar och som inte har behov av dem. Varför skulle man inte fasa ut detta eller fördela summan för att öka investeringsstödet så att vi får fler och bättre billiga hyresrätter för människor – för studenter och ensamstående eller våldsutsatta kvinnor? Kvinnojourerna skriker alltid efter boende för alla våldsutsatta kvinnor och barn. Det är faktiskt detta som borde prioriteras. Jag frågade detta tidigare, och jag vill betona det: Kan ministern och regeringen garantera att det inte blir social housing, som man pratar om, alltså bostäder av undermålig kvalitet för fattiga? Detta finns till exempel i och i andra länder. Det vill vi inte ha i . Vi vill inte bygga ett system med A-lag och B-lag, utan det borde vara mycket rättvisare. Fördelningspolitiken när det gäller hyresrätter borde vara på samma villkor som den för ägt boende. Det ägda boendet får som sagt 30 miljarder, men hyresrätter får bara drygt 2 miljarder. ska man öka detta med 1 miljard, men i förhållande till vad vi behöver är det ingenting. Lönerna går upp, men det är faktiskt också betydligt dyrare att bo över huvud taget, särskilt nu under pandemin. Därför är det bra med tydlighet. Tack än en gång för en bra debatt! 21 Justitie- och migrationsminister (S): Tack, Amineh Kakabaveh, för debatten! Jag tror att den har varit klargörande. Jag tror nämligen att det finns många som tror att ett stort systemskifte är på väg att genomdrivas i bostadspolitiken. Jag vill säga att vi inte kommer att gå över till marknadshyror i det befintliga beståndet; det är inte det vi pratar om. Vad vi pratar om är nyproduktionen och att ha ytterligare ett system för hur man sätter hyror i nyproduktionen. Jag tror att det är viktigt för många att få höra detta. Jag delar helt Amineh Kakabavehs ingång i den här debatten när det gäller bostadspolitiken. För mig är bostadspolitiken en del av den generella välfärden. Jag vill inte ha en situation där vi bryter upp detta och får de olika system som finns i andra länder, där man pratar om social housing och där man ofta i praktiken låser in människor i ett väldigt dåligt boende där underhållet är eftersatt och där man inte bryr sig om vare sig människorna som bor i lägenheterna eller lägenheterna och fastigheterna i sig. Den vägen ska vi inte gå. När vi diskuterade detta med och Liberalerna var det viktigt för oss att hitta en gemensam utgångspunkt. Vi sa att vi kunde gå med på att titta på fri hyressättning för nyproduktionen ; sedan ska det vara förhandlade hyror eller styras via en tariff. Vi håller på att arbeta med ett sådant system . Vi sa dock också att de då måste gå med på att fortsätta att utveckla investeringsstödet så att vi kunde använda det för att få upp byggandet. Där är vi , och jag kan bara konstatera att detta fungerar på ett väldigt bra sätt. Byggandet har, som sagt, nästan fördubblats sedan vi tillträdde, och vi bygger fler hyresrätter än vi gjort . Vi kan också använda investeringsstödet för att pressa ned hyresnivån. Det är ju ibland så med politiken: Man försöker att hitta kompromisser som man ändå kan tycka är bra. Jag vill nog påstå att detta i grunden är en ganska bra kompromiss. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2020/21:550 om regelförenklingar för näringslivet 22 Näringsminister (S): Jag ber på förhand om ursäkt om jag säger ”herr talman” ; det kommer säkert att hända. har frågat mig om regeringen är på väg att lägga fram förslag som syftar till att möta de två rekommendationer som gav i sin . har också frågat om det finns några andra initiativ på gång som bottnar i de erfarenheter som gjordes under den så kallade Förenklingsresan. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken. Den bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Som näringsminister har jag vidtagit ett flertal åtgärder för att minska de kostnader och begränsningar som kan följa av regelgivning. I pågår nu beredning av nya mål för förenklingspolitiken inom förenklingsområdet. Utgångspunkterna framgår av budgetpropositionen . Målen kommer att utgöra grunden för regeringens fortsatta förenklingsarbete. Regeringen avser att återkomma i närtid med beslut om de nya målen för förenklingspolitiken, som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Under Förenklingsresan framfördes bland annat att handläggningstiderna på myndigheter behöver kortas och att det finns skillnader mellan länen i hur tillsyn bedrivs och hur myndigheternas prövning av tillståndsärenden genomförs. Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en viktig fråga för regeringen. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt . Utredningen ska lämna förslag på åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Effektiva tillståndsprocesser kräver också att prövningsmyndigheterna har förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. För att korta handläggningstiderna och förstärka arbetet med miljöprövning och miljötillsyn tillfördes ytterligare medel till och länsstyrelsernas förvaltningsanslag i budgetpropositionen . Jag kan också nämna att länsstyrelserna fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att utöva tillsyn utifrån en gemensam planering, gemensamma arbetsmetoder och utökat samarbete vid arbetstoppar. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att analysera möjligheterna att effektivisera myndigheternas prövningsverksamhet. Utöver det löpande arbetet gavs i samband med Förenklingsresan i uppdrag att utifrån de synpunkter som inkommit identifiera lämpliga förenklingar. De förslag som lämnades av bereds för tillfället i . Jag kan avslutningsvis försäkra att regeringen i sitt regelförenklingsarbete beaktar de OECD-rekommendationer som redovisades i . 23 (KD): Först vill jag tacka statsrådet för svaret. Vi är nog överens om att det här är en viktig fråga för svenskt näringsliv och därmed också en viktig välfärdsfråga, eftersom ett väl fungerande näringsliv är absolut nödvändigt för att det ska finnas några resurser till just välfärden. Bakgrunden till att jag ville ställa min interpellation är att vi har fått tydliga signaler från näringslivet om att det finns mycket i nuvarande regelverk som borde få en översyn utifrån ambitionen att det ska vara enkelt att starta men också driva företag i . Med det uppdrag som statsrådet har som näringsminister förpliktar det att vara intresserad och stå på tå för att se vad som kan och bör göras för att förenkla och förbättra dagens snåriga och onödigt krångliga regelverk. Därför var vi många som med intresse noterade att näringsministern uppvisade en god vilja att lyssna och ta in berättelser och erfarenheter från företagare när ministern proklamerade att det skulle göras en hel turné i detta syfte i samband med Förenklingsresan. , när första utspelet gjordes, fick vi veta att resans syfte var att det skulle bli fler företag i och att det skulle finnas växande företag i . Sedan kunde vi följa statsrådet via diverse pressmeddelanden från departementet fram till , då det förkunnades att resan var avslutad i och med besöket i . Av pressmeddelandet den dagen fick vi reda på att nu börjar arbetet. Det var ett så pass viktigt besked att det fick stå redan i rubriken, så att ingen skulle missa det. Vi andra ställde oss lite i vänteläge. Det är nu som vi fick reda på att arbetet skulle börja. Men vad har hänt ? Ja, vi kan väl konstatera att några månader in på det nya året, det vill säga 2020, fick vi anledning att kasta om mycket i vår planering. Pandemin kom som en objuden gäst för hela vårt samhälle och påverkade oss alla. Det är ett femsiffrigt antal svenska medborgare som har dött så här långt. Mångdubbelt fler har varit sjuka. De allra flesta får ett gott tillfrisknande, men många har långtidssymtom och lider fortfarande även om de inte behöver vara inlagda på sjukhus. Detta måste förstås vara i huvudfokus. Men landet måste också fortsätta att styras, och arbetet måste fortgå. För vårt näringsliv har pandemin inneburit konkurser. Många har blivit permitterade, varslade eller uppsagda. För att mildra de ekonomiska och sociala effekterna har beslutat om olika stödpaket. Mycket har vi varit överens om över partigränserna, medan en del hade kunnat göras annorlunda, om man frågar mig som kristdemokrat. Men utöver att ge stöd och i viss mån konstgjord andning är det än viktigare att anlägga moteld för att skapa så bra förutsättningar som möjligt för företagandet i vårt land. Mot den bakgrunden har statsrådet förenklingsresa blivit ännu mer angelägen än vad någon av oss förutsåg . För att återvända till frågan om vad som egentligen har hänt sedan statsrådet packade upp sin resväska undrar jag: Vilka förslag har vi fått se? Vilka konkreta åtgärder har presenterats? Frågan är relevant och viktig, men den är obesvarad så här långt. 24 Näringsminister (S): Tack, , för att du lyfter fram en viktig fråga! Inte för att vara oförskämd, men det är 2021, inte två och ett halvt. Men likväl förstår jag vad du menar. Väldigt mycket hårt arbete, inte bara på utan i hela och i hela vårt samhälle egentligen, har fokuserat på att rädda människoliv, precis som du säger, att stävja smittan så långt det är möjligt och att parallellt med detta också mildra effekterna för vårt näringsliv. Sanningen är att detta har varit prioritet nummer 1, nummer 2 och nummer 3 för . Jag tror att också minns vad som hände , att en stor del av näringslivet upplevde ett totalstopp. Industrier fick stänga och tjänstesektorn, som fortfarande i stora delar är inne i krisen, fick se sina intäkter falla kraftigt och dramatiskt på ett sätt som vi aldrig sett tidigare. Det har inneburit att regeringen har haft fokus på detta och presenterat ett tiotal olika stödprogram för att mildra effekterna. Jag säger mildra, för tyvärr kommer det att bli negativa konsekvenser, trots våra ganska stora ansträngningar för att försöka mildra effekterna, såväl i vårt land som i många andra länder. Om än vår situation är ett elände är den ändå bättre än i många andra länder. Men det är ju ingen tröst för de företag som drabbas och för de 80 000–90 000 människor som har blivit av med sitt arbete. Likväl, herr ålderspresident, rullar verkligheten ändå på, som säger. Utöver att vi fokuserar på att ta fram stödprogram och hjälpa till i den ganska djupa kris som vi har befunnit oss i driver vi naturligtvis på och fortsätter att jobba med ett antal frågor. En av dem, som kanske var en av de viktigaste som kom fram nästan var jag än var på denna förenklingsresa, var just regelverken när det gäller tillståndsprövning av olika slag och tillämpningen av dessa. Det är en sak vad vi har för regler. Men i det här fallet har vi ett stort antal länsstyrelser och kommuner som hanterar dessa, och vi fick klart för oss att de hanterar dem väldigt olika. Mot den bakgrunden har vi drivit på genom att se över själva regelverket. Vi tillsatte en utredare , alltså , för att se över hur vi kan förenkla reglerna när det gäller för att kunna göra ganska snabba omställningar, till exempel. Detta var en av de saker som framkom under Förenklingsresan. Som jag sa i mitt interpellationssvar, herr ålderspresident, ska vi se över tillämpningen och skjuta till resurser till både , en myndighet som togs upp under dessa möten och tyvärr inte alltför positivt, och länsstyrelserna som på samma sätt fick mycket kritik. Vi ska se till att de utvecklar och mainstreamar sitt hanterande. Det är inte rimligt, som en hel del företag och andra ger uttryck för, att en ansökan kan hanteras helt olika beroende på vilken sida om länsgränsen man är, så detta ska vi fortsätta att jobba med. Därutöver jobbar vi med nya mål för regelförenkling, och jag kommer också att återkomma med ytterligare konkreta förslag. 25 (KD): Jag tackar statsrådet för redogörelsen. Anledningen till att jag ville ge statsrådet chansen att komma till oss här i kammaren var att statsrådet skulle få ge oss en översiktlig plan som dels tar avstamp i de erfarenheter från Förenklingsresan som statsrådet beskriver, dels möter rekommendationerna i granskning 2018. lovade statsrådet att den gemensamma webbportal som rekommenderade att skapa för konsultationer och för att man ska kunna ta del regler och förslag etcetera skulle vara klar inom loppet av några månader. Det har gått , och vi har inte sett någon sådan. Den andra rekommendationen handlade om att utöka arbetet med utvärdering av regelverk genom att göra djupgående översyner inom olika sektorer och policyområden. Här har jag inte noterat något specifikt löfte från statsrådet om exakt när förslag ska komma som möter denna rekommendation. Jag kommer osökt att tänka på den lite skämtsamma frågan ”Hur långt är ett snöre?” när jag hör statsrådets svar. Vi får enbart veta att regeringen avser att återkomma i närtid med beslut om de nya målen för förenklingspolitiken som ska främja svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. Men när är närtid? Det skulle vara intressant att få höra statsrådet utveckla detta besked lite grann. Talar vi om vårterminen eller ? Betyder i närtid än ? skulle webbportalen vara klar . Uppenbarligen betyder detta eftersom vi ännu inte sett något. Jag hoppas att i närtid nu betyder kortare än förra årets . Annars blir jag lite bekymrad. Jag skulle vilja att statsrådet förtydligade lite när vi kan se denna webbportal på plats. Jag har inte lyckats utläsa något om det i statsrådets svar på min ganska viktiga fråga. När kan vi se ett konkret resultat? Den skulle ju ha varit på plats . 26 Näringsminister (S): Detta sammanföll ju precis med att vi gick in i den djupaste kris det svenska näringslivet och samhället upplevt i modern tid. Som jag tidigare sa har prio ett, två och tre varit att bekämpa pandemin och dess effekter på jobb och företagande i vårt land. Det är viktigt att vara ödmjuk. Tyvärr har vi ännu inte kommit ur pandemin, hur gärna jag än hade önskat det, både på det personliga planet och för de delar av vårt näringsliv som är inne på sin av detta. I en sådan här situation står detta i fokus för regeringen och förstås för mig som näringsminister. Detta är viktigt att komma ihåg när man frågar vad som har hänt . Det här har stått i fokus. ställde en konkret fråga som jag ska svara på. Det finns en sådan portal. På regeringens hemsida ligger lättillgängligt samtliga förslag som remitteras. Här finns också information om hur och varför remisser sänds ut och hur remissvar bör utformas. Därmed tycker jag att vi har tillmötesgått rekommendation. Eftersom det är regeringen som remitterar är det naturligt och logiskt att detta ligger lättillgängligt på regeringens hemsida. 27 (KD): Jag tackar för svaret. Detta förvånar mig lite, och vi får se om näringslivet håller med om att webbportalen är klar och finns på plats. Jag är övertygad om att det finns många även utanför kammaren som är intresserade av den målformulering som statsrådet pratade om och som vi fortfarande väntar på. För oss kristdemokrater är dessa frågor mycket angelägna, och jag tror att samtliga partier tycker att dessa frågor är viktiga. Det är ingen som ifrågasätter det. Det förvånar mig att dessa regelförenklingar, som behövs så väl för att efter pandemin kunna kickstarta samhället när vi väl återöppnar, inte har varit mer prioriterade. Vi vet alla vad många företag nu går igenom, och vi vet att regelförenklingar skulle hjälpa de företag som just nu är hämmade. Vi har två kriser som måste hanteras parallellt, sjukvårdskrisen och den ekonomiska krisen. Då är det angeläget att dessa frågor tas på största allvar och att man jobbar parallellt med detta så att vi står redo när samhället kan öppnas upp. När får vi besked om de mål som näringsministern pratar om? Jag trodde att vi skulle ha fått ta del av dem när budgeten presenterades, men jag förstår att det bereds i . Kan vi få en tidsplan? 28 Näringsminister (S): Vi är helt överens om att det här är viktiga frågor – av flera skäl. Till exempel ska vi inte ha onödig byråkrati, och vi ska försvara de värden som vi alla tycker är viktiga, såsom ren miljö och att inte förgifta vatten och luft. Jag upplever dessutom att vi har stor samsyn med vårt näringsliv om att det behövs ett regelverk men att det ska vara så enkelt som möjligt. Det handlar bland annat om tillämpningen av reglerna. Digitaliseringen går i allt snabbare takt, och våra myndigheter jobbar för att göra det så enkelt som möjligt. Här är en bra förebild. Även om vi delar uppfattningen att detta är viktigt tror jag ändå att det för de många företag som har tappat allt från av sina intäkter har varit viktigare att vi har fått stödprogram på plats. Därigenom har vi kunnat hjälpa till med de fasta kostnaderna, såsom hyra och annat, lönekostnaderna, sjuklönekostnaderna och likviditeten, både via garantiprogram, skattekontot med mera. Detta har varit centralt och som sagt prio ett, två och tre, och det kommer att fortsätta att vara det så länge pandemin pågår. Vi vill inte i onödan tappa friska företag eller arbetstillfällen. Vi har dragit en lärdom av finanskrisen då i onödan tappade väldigt många arbetstillfällen. Det misstaget gör vi inte igen, och därför är detta prio ett, två och tre tills pandemin är över. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2020/21:573 om SJ och Mälardalstrafik 29 Näringsminister (S): har med anledning av uppsägning av avtalet med frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att tillsammans med sina ägare tar ansvar för att upprätthålla trafiken under den pågående pandemin och att inte pressar regionerna och skattekollektivet där att täcka upp för bolagets förluster. Vidare har frågat mig av vilken orsak och med vilket syfte svenska staten är ägare till samt vad jag avser att göra inom mitt ansvarsområde i regeringen för att säkra pendlingsmöjligheterna i den för ekonomi så viktiga . Svenska statens ägande i är en följd av bolagiseringen av det tidigare affärsverket 2001. har beslutat att ska driva sin verksamhet på kommersiella grunder. I enlighet med det är bolagets verksamhetsföremål att inom ramen för affärsmässighet bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och därmed en långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. är ett konkurrensutsatt bolag. Förvaltningen av ska ske inom mandat och enligt regelverk om konkurrens och statligt stöd. Regeringen har inte möjlighet att bortse från kravet på affärsmässighet, för det är ett riksdagsbeslut. Oavsett om det skulle vara regionerna eller staten som täcker de förluster som har drabbats av genom att bedriva trafik i under pågående coronapandemi är det i slutändan skattebetalare som står för kostnaden. kan som bolag inte på egen hand bära obegränsade förluster. Regeringen har ökat de generella statsbidragen till kommuner och regioner och lämnat riktade statsbidrag till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att de ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken under pandemin. ska som statligt bolag agera föredömligt och på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. Frågor om SJ AB:s avtal och relationer till kunder och avtalspartner är operativa frågor och således frågor för SJ AB:s ledning och styrelse att hantera. Att säkerställa trafikförsörjning i är ett ansvar för regionerna och kommunerna som ansvarar för att tillgodose behovet av regional kollektivtrafik. Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tjänstgörande ålderspresidenten att i stället fick delta i debatten. 30 (C): Tack, näringsministern, för svaret på min kollega interpellation! Han har tyvärr inte möjlighet att vara här och har bett mig att i hans ställe ta emot svaret. Självfallet ska drivas på affärsmässiga grunder. Detta har , precis som ministern säger, lagt fast. Det hindrar inte att man som ägare har möjlighet att ta ansvar för att företaget agerar på ett rimligt sätt. Som ministern säger är det ett statligt ägt bolag som ska agera föredömligt och på ett sätt som åtnjuter offentligt förtroende. Där, herr ålderspresident, kan man nog fundera. Vi befinner oss tyvärr fortfarande i en pandemi. Vi har från sida givit många skattekronor till många olika verksamheter för att kunna upprätthålla dem trots pandemin och för att säkra att regler kan efterföljas. I det här fallet är det en fråga om hur just man som ägare styr SJ enligt regelverk. Det fanns ett avtal. SJ och Mälab har haft ett incitamentavtal, som det så vackert heter, där operatören tar alla vinster men också alla förluster. I avtalet, herr ålderspresident, fanns det naturligtvis ingen kunskap om att en pandemi skulle slå till, och ett tidigare lukrativt avtal blev alltså plötsligt inte vinstgivande utan genererade förluster. I det läget valde SJ – det föredöme som ska finnas – att säga upp avtalet och avsluta trafiken . Under pågående förhandlingar sa man att man upphör med trafiken . Detta innebär att många människor kommer att drabbas av att inte ha möjlighet att åka med Mälab , när vi hoppas att vi ska kunna starta upp på nytt. Det nya avtalet för börjar gälla . Där hamnar uppenbarligen tredje man, som vi vill ska åka kollektivt, i kläm. av arbetsplatserna finns i denna region, och många väljer att åka kollektivt. Detta har varit syftet, också för att uppnå de trafikpolitiska målen och de miljö- och klimatmål som vi har lagt fast i . Tredje man hamnar alltså i kläm när SJ upphör med trafik därför att man inte får ersättning. Finns då möjligheter att få ersättning? Enligt de anvisningar som angivits av staten och regeringen är det möjligt att få ersättning utifrån de regionala kollektivtrafikhuvudmännen för den trafik och de biljettintäkter som de har förlorat, men inte för den här typen av konstruktion därför att biljettintäkter för regionala trafikhuvudmän inte ingår. Det finns alltså en lucka här. SJ ska utgöra ett föredöme men kommer , för väldigt många människor i regionen, att visa sig vara ett riktigt dåligt exempel på statligt ägarskap. Jag undrar: Vad har näringsministern för avsikt att göra för att SJ ska ta sitt ansvar? 31 Näringsminister (S): Bakgrunden till den situation som vi har på den svenska järnvägsmarknaden är ett beslut som tog 2009 och som röstade för. Det var den dåvarande majoritetsregeringen, bestående av de fyra borgerliga partierna, som föreslog att den svenska järnvägsmarknaden skulle avregleras helt och hållet och att SJ, med sin affärsmässighet, skulle konkurrera på samma villkor som alla andra. Jag minns detta väl, herr ålderspresident, därför att jag var ordförande i trafikutskottet och motsatte mig detta, med motiveringen att vi ansåg att ”regeringens förslag om att slopa SJ AB:s ensamrätt på statens järnvägsnät […] kommer att missgynna den enskilda individen och leda till en försämrad och mer svåröverskådlig järnvägstrafik”. Detta var vår reservation. Likväl var det en majoritetsregering, och den dåvarande riksdagsmajoriteten röstade igenom förslaget. Jag förutsätter att var en av dem som röstade ja. Detta är grunden till att vi har den situation vi har, där det blir konkurrensutsättning och upphandling. Det avtal som pratar om är ett avtal mellan SJ och Mälardalstrafik, ett så kallat tjänstekoncessionsavtal, som innebär att SJ ansvarar för både biljettintäkter och kostnader.