prot · H80972 · 2021-01-28 00:00:00 — Det här är en fråga som vi måste fortsätta att följa, och jag har stora förhoppningar om att polisen tar frågan på allvar och jobbar också med effektivitet och metodutveckling. 124 (M): Tack till statsrådet för att han delar min oro och för att vi är överens om att rättssäkerheten även för jägare ska förbättras! Jag säger inte att det är så, men det kan finnas en felaktig kultur där man på väldigt lösa grunder anhåller, häktar, håller presskonferenser och uttrycker sig på ett sådant sätt att allmänheten uppfattar att det har skett en illegal vargjakt av personer på en liten ort. När man inte har mer på fötterna än att av 21 misstänkta blev 2 fällda undrar jag om det finns en kulturfråga hos våra rättsvårdande myndigheter där man går in med buller och bång men inte får folk lagförda. Sanningen är naturligtvis att om man inte har tillräckliga bevis och grunder för det man påstår ska man varken anhålla eller häkta någon. Det är bra att statsrådet nu är på i den här frågan, och jag misstänker att statsrådet i sina uppföljningssamtal med myndigheten kommer att ställa lite mer kritiska frågor om hur utfallet kan vara så lågt. Det måste antingen bero på inkompetens, det vill säga att man inte tar fram tillräckligt med bevis, eller på att man agerar på för lösa grunder. Vi ska inte behöva läsa rubriker i tidningarna och lyssna till förskräckliga berättelser där Per friades från misstänkt illegal vargjakt men fortfarande känner sig utpekad av rättsväsendet. Det här är ovärdigt en rättsstat, herr talman. 125 Statsrådet (S): Jag vill avsluta där jag började: Det är inte bra med långa genomströmningstider för någon. Det är inte bra för polisen, för det minskar deras chans att klara upp brott, och det är inte heller bra för utpekade och misstänkta. Det är en rättssäkerhetsfråga. Däremot skulle inte jag använda ordet inkompetens om polisen, för polisen har haft en situation med resursbrist. De har varit för få, men det håller vi nu på att åtgärda. Det gör att de kommer att kunna ta tag i fler ärenden än de har gjort på ett mer effektivt sätt. Det finns dock en hemläxa att göra i effektivitet och metodutveckling på det här området. Men trots att jag säger detta om hemläxan tror jag att vi ska ha viss ödmjukhet i det här. Detta kommer fortsatt att vara brott som är ganska svåra att klara upp, särskilt om det handlar om ett jaktlag där man kanske är överens om att man ska begå brott. Jag säger absolut inte att det är så i många jaktlag, men där detta har förekommit är man ofta flera om det. Det finns en tystnadskultur, och det kan vara svårt att riktigt reda ut vem som har gjort vad. Där har polisen en stor utmaning när det gäller att hitta rätt. Jag hoppas att de fällande domar som ändå har förekommit ska visa att rättssamhället gäller – även i skogen. Rättssamhället och svensk lag gäller också vid grova jaktbrott. Det här kommer att vara svåra frågor att utreda, men det är viktigt att vi kortar tiderna både för polisen och för de utpekade. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2020/21:300 om förutsättningarna för ny kärnkraft 126 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att ändra lagstiftningen för att underlätta för etablering av ny kärnkraft. Vad gäller lagstiftningen för etablering av nya reaktorer regleras detta i i enlighet med den proposition alliansregeringen lade fram 2010. Syftet med lagändringen var att möjliggöra ett kontrollerat generationsskifte av dagens reaktorer. Lagstiftningen gjorde det möjligt att ersätta en stängd reaktor på samma plats. Lagstiftningen slår också fast att nya reaktorer inte kommer att subventioneras. Dessa principer bekräftades senare i den partiövergripande energiuppgörelse som slöts 2016 och bland annat resulterade i att antog ett mål om förnybar elproduktion , men som också slår fast att detta är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Jag konstaterar alltså att det inte finns några legala hinder för en kraftproducent som önskar ersätta en äldre och uttjänt reaktor med en ny. 127 (SD): Interpellationen har ställts med anledning av den situation som råder för kärnkraften i , där den har fört en högst tynande tillvaro under den rödgröna regeringen och där fyra av landets tio reaktorer har stängts under de senaste två mandatperioderna. Detta skiljer sig från den globala utveckling vi har kunnat se för kärnkraften, där den i stället har ökat för varje enskilt år . Vi har också kunnat se att regeringen på andra sätt har påverkat utvecklingen. I den första budgetproposition som regeringen lade fram till beordrade man exempelvis att avbryta sitt arbete med ersättningsreaktorer. har drivit igenom tillkännagivanden om forskning om kärnkraft, vilket har resulterat i att regeringen i regleringsbrevet till har förtydligat att forskning och innovation ska kunna ske inom alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft. Ändå har vi inte kunnat se att någon sådan forskning har tagit fart, trots att det har funnits och finns ansökningar på området. Problemet kring ny kärnkraft i har varit det tankeförbud som fanns fram till en bit . är det dagens lagstiftning som förhindrar utvecklingen, och staten har en avgörande roll med de bestämmelser som finns i . Det problem som finns, och som statsrådet redogör för, är att man begränsar det till befintliga reaktorer, både vad gäller antal och vad gäller vilka platser reaktorer får uppföras på. Det som också har hänt i närtid är exempelvis att har inlett ett samarbete i för att ta fram små modulära reaktorer, reaktorer som är avsevärt mindre och lättare att uppföra och som skulle kunna placeras på fler platser. De har också fördelen att de kan serietillverkas, vilket gör att man kan hoppas kunna minska kostnaden för att stärka konkurrenskraften och trycka undan fossilbaserad kraftproduktion runt om i världen. Detta samarbete fördjupades , med en avsiktsförklaring där man från statligt håll nu huvudsakligen bidrar till detta arbete utomlands och inte i . Det är denna utveckling och de begränsningar som finns i lagstiftningen som interpellationen berör. Frågan huruvida regeringen avser att förändra lagstiftningen är fortfarande obesvarad. Vi har fått en redogörelse från statsrådet om förutsättningarna, men avser man att ändra och luckra upp dem eller är man nöjd med att det som är ett tak på tio reaktorer och att reaktorer bara får uppföras på tre platser? Genom sina helägda bolag kontrollerar staten av marknaden. Man har också uttryckt sin avsikt att inte ska arbeta vidare med ersättningsreaktorer. När intressenter dök upp för att köpa avvisades detta bestämt, vilket inte möjliggjorde för någon annan aktör att driva reaktorn vidare. Detta begränsar möjligheterna avsevärt om någon vill uppföra eller bygga ny kärnkraft i . Därför, herr talman, vill jag återigen fråga statsrådet om regeringen avser att verka för att ändra lagstiftningen för att underlätta för etableringen av ny kärnkraft. Och oavsett om man avser att ändra lagstiftningen eller inte vill jag fråga statsrådet om regeringen anser att det ska vara möjligt att förvärva möjligheten att uppföra ersättningsreaktorer från . 128 Statsrådet (S): Jag ska väl ändå påpeka att den tillståndslagstiftning som eventuellt finns för reaktorer sorterar under miljöministern. Vill ledamoten fråga om detaljer i de delarna får han återkomma till miljöministern. Det finns några enstaka SMR-reaktorer i världen. Skulle någon vilja uppföra en sådan reaktor i är det fullt möjligt med dagens gällande regelverk. Jag har inte uppfattat något sådant intresse. Jag har heller inte uppfattat något seriöst intresse, om man ser och hör vad ägaren säger, för att köpa de nedlagda reaktorerna i . Jag konstaterar också att det som kallar för en ökning av kärnkraften i världen sker i de reglerade, subventionerade delarna av världen. I de fria marknadsekonomierna för kärnkraften en ganska tynande tillvaro. Och det beror inte på att de fria länderna har en negativ syn på kärnkraft, tvärtom. Vi har antagligen de bästa ekonomiska förutsättningarna sedan kärnkraften startades i att driva kärnkraftverk i . Men kärnkraftens kostnadskurva har varit starkt stigande, medan alternativens kostnadskurva har varit starkt sjunkande. Det är huvudskälet till att det inte investeras i kärnkraft. I tvingas man subventionera priset på kärnkraft till per kilowatt. Annars har vi en del kärnkraft i . är väl försenade nu med sin reaktor. Sedan är det , det är , det är , det är och det är . Det är inte länder som vi i övriga sammanhang ser som föredömen i energi- och klimatpolitiken. Men återigen till huvudfrågan som ställer: Ska det vara möjligt att uppföra ny kärnkraft i ? Det har det varit . Finns det ett stort intresse från marknadens aktörer, internationella eller svenska, att göra det i ? Beror det på att regeringen har hindrat forskning? Beror det på att regeringen har motarbetat detta? Det beror på kärnkraftens kostnadsutveckling. Skulle den ändras, skulle vi få ett genomslag för SMR-reaktorer, skulle fjärde generationens kärnkraftsteknik få ett genomslag trots att den hållit på i 20–utan att få det, tror jag att den här bilden kommer att ändras. Fram till dess tror jag dock att det kommer att vara svårt för ny kärnkraft att klara sig ekonomiskt på en fri marknad. Men det står den som tycker motsatsen och som så önskar fritt att investera. 129 (SD): Vi kan se en stark utveckling av små modulära reaktorer runt om i världen. Flera bedömare gör troligt att de kan vara i kommersiell drift inom så lite som en tioårsperiod. Vi kan se hur vätgasinitiativ runt om i världen tilltar, och där har kärnkraften möjlighet att komma till sin rätt genom att kunna producera både elvärme och vätgas för att kunna kombinera flera intäktsströmmar, vilket andra energislag saknar möjlighet till. Här handlar det i sak inte om huruvida man ska subventionera eller på olika sätt blanda in kostnadsbilden. Det handlar om huruvida det ska vara möjligt att tillgodogöra sig denna möjliga teknik i utan några regulatoriska hinder. Statsrådet står återigen och upprepar saker som är direkt osanna. Det är inte fritt fram för vem som helst att bygga. Vi har en lagstiftning som begränsar det till att det får finnas tio reaktorer och att dessa får finnas på tre platser. I de andra kommunerna får du inte bygga någon ny kärnkraft. Du får inte bygga en elfte reaktor. Det är inte fritt fram för vem som helst. Problemet är att staten äger sju av de tio reaktorerna. Men staten vill inte bygga ersättningsreaktorer, och staten har inte velat sälja de reaktorerna heller. Jag undrar hur statsrådet över huvud taget kan anse att det är en fri marknad när staten kontrollerar av marknaden och inte har för avsikt att släppa in någon aktör på det utrymmet. I så fall borde man rimligtvis vara beredd att se till att kan sälja möjligheten till ersättningsreaktorer till dem som vill uppföra dem. Men det har man sagt nej till. Det är där det brister. Det är inte en fri marknad. Det finns regulatoriska hinder, och regeringen är inte beredd att luckra upp dessa. Detta till trots har statsrådet uttalat att han skulle ha en icke-religiös syn på kärnkraften. Uppenbarligen är så inte fallet, för här måste man hålla de regulatoriska hindren på plats mot kärnkraften för att inte möjliggöra den teknikutveckling som vi kan se äger rum runt om i världen och som skulle kunna bidra också i . Frågan blir slutligen till statsrådet: det verkligen upp till marknaden att avgöra detta när staten kontrollerar av marknaden? Kan man betrakta det som en fri marknad som man kan verka på? 130 Statsrådet (S): På den sista frågan som ställer är svaret såklart ja. Det är därför som det har investerats i ny energi sedan energiöverenskommelsen slöts. De har bara inte investerats i kärnkraft. Skälet till det är inte regulatoriska hinder, som försöker göra gällande, utan det är kärnkraftens kostnadsutveckling. Sedan får nog konsultera protokollet. Jag sa inte att det står var och en fritt att bygga ny kärnkraft. En sådan utveckling tror jag inte ens att skulle önska. Jag sa att det står var och en fritt att investera i ny kärnkraft. Det är en helt annan sak. Det stämmer att man inte får bygga en ny reaktor i sitt radhus eller i , utan vi har väl avgränsade platser. Men det är inget regulatoriskt hinder, utan tvärtom underlättar det för ny kärnkraft att komma på plats, för där finns alla tillstånd, och reglerna tillämpas. Om du skulle ta dig an projektet att bygga en reaktor på en helt ny plats är det en mycket stor utmaning med allt som skulle kunna krävas när det gäller säkerhet och tillståndsarbete för det. Trots att vi har färdiga platser och trots att vi har flera aktörer i som driver kärnkraft har ingen, såvitt jag vet, yppat något om ett intresse av att investera i nya reaktorer i . Och det är inte unikt för , , utan den utvecklingen ser vi även i vår omvärld. drog sig en av större energiägare ur ett kärnkraftsprojekt i . Trots enorma subventioner från den brittiska staten klarade man inte att räkna hem kärnkraftsprojektet i . Motsvarande utveckling ser vi i andra länder. Undantaget är främst mycket kontrollerade ekonomier som , och . Avslutningsvis vill jag säga, eftersom jag faktiskt har en agnostisk, tänkte jag säga, men icke-religiös är nog bättre, syn på kärnkraft, att jag välkomnar utvecklingen i världen. Jag välkomnar att forskar på kärnkraft. Dock är jag inte riktigt lika imponerad som av den utveckling som har skett de senaste 10 eller 20 åren. Jag tror att det kommer att bli tufft för den fjärde generationens kärnkraft. Till och med det mest kärnkraftspositiva landet i den fria världen, , har börjat tveka gällande den fjärde generationens kärnkraft framöver. Vi har gott om tid på oss att fundera på SMR-reaktorerna om de skulle ha den positiva utveckling som hoppas på och slår igenom . I så fall kanske vi kan börja med att bygga en reaktor för att se om det går att få ekonomi och kraft i det i en marknadsekonomi. 131 (SD): När det gäller att det inte har investerats i kärnkraft lämnade in en ansökan till om att få bygga ersättningsreaktorer i . Det var på gång, men då klev regeringen in och beordrade bolaget att avbryta arbetet. Det statliga bolaget skulle inte investera i kärnkraft. Och det är klart att det är ett regulatoriskt hinder att man bara får bygga på tre platser. Det är kanske inte ens säkert att det finns ett behov av effekt i de delarna av nätet, vilket påverkar viljan och intresset att investera i detta. Det skulle inte vara tänkbart för någon annan näring eller bransch att man säger att det bara är på vissa platser det får byggas och begränsar det till en väldigt liten del av landet. Det är få procent det handlar om. Det här är kraftproduktion som kan uppföras i stora delar av landet. Det är inte fritt fram bara för att man öppnar för det i . Det är kärntekniklagen som reglerar förutsättningarna för kärntekniska anläggningar och ställer krav på verksamhetsutövaren. Jag och tror att det hade varit välkommet om man signalerade att det är öppet och fritt att kunna investera i kärnkraft i . Det är beklagligt att det här ska ske utomlands och att deltar utanför gränser i arbetet med att ta fram små modulära reaktorer. Det borde ha kunnat ske i i stället, och vi hade då kunnat bidra till utvecklingen av små modulära reaktorer, vilket skulle ha en avgörande betydelse globalt för att minska det fossila beroendet. Här är regleringen ett stort hinder. av marknaden, eller de nya reaktorer som potentiellt kan byggas, kontrolleras av staten som inte vill investera i anläggningarna och inte vill sälja dem vidare. Det första viktiga steget är att ta bort de regulatoriska hindren. 132 Statsrådet (S): Jag blir inte riktigt klar över syn på . Å ena sidan påstår han att de är kärnkraftskritiska och lägger en våt filt över kärnkraftsutvecklingen, å andra sidan ser han dem som ett föredöme för att de forskar fram nya sorters reaktorer med olika samarbetspartner. Jag tror att man måste bestämma sig där. Min bild är att har ett stort mått av frihet, att de agerar på marknadsmässig grund på de marknader där de är verksamma och att det ska fortsätta vara så. Det är inte alls unikt för kärnkraften att man har olika platser utpekade för sig. Precis så ser det ut på vindkraftsområdet. Vi har vindkraftsplaner som pekar ut de bästa vindkraftslägena i landet, och stora områden i är stängda för vindkraft. Jag tror att vi har tio olika riksintressen som förhindrar vindkraft på en väldigt stor del av yta. Så ser det naturligtvis ut också för vattenkraften. Det är många älvar som är stängda för vattenkraft, och det finns ett antal viktiga miljöbegränsningar för vattenkraften också. Det kan man väl kalla för regulatoriska hinder, men så ser det ut när man ska få olika intressen att samsas i både energipolitiken och miljöpolitiken. Jag konstaterar avslutningsvis att det inte finns ett intresse från marknaden som har blockerats av regulatoriska hinder. Det är fritt fram att investera i kärnkraft i , det går att bygga kärnkraft i och det går att ersätta befintliga reaktorer med ny kärnkraft i . Det senare tror jag är mest intressant för marknaden. De två tror jag är minst intressanta för marknaden, men det kan komma att ändras och det öppna regelverket finns där på plats. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:303 om statsbidrag till studieförbunden 133 Utbildningsminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med bidragsfusk inom studieförbunden samt vad jag avser att göra för att försäkra att studieförbund med antidemokratiska kopplingar inte får del av statsbidrag. Inledningsvis vill jag understryka att statsbidrag till studieförbunden ska användas korrekt och bidraget ska gå till folkbildningsverksamhet. Felaktigt redovisad verksamhet som beror på slarv, medvetet fusk eller bedrägerier måste få ett slut. Felaktigheterna skymmer sikten för all bra folkbildningsverksamhet som pågår runt om i . Det är av största vikt att det finns kontrollmekanismer på plats för att säkerställa att statsbidraget används som avsett. Det krävs också ett proaktivt arbete för att komma till rätta med fusk och oegentligheter. Regeringen ställer därför krav på uppföljning och redovisning av statsbidraget. Det är som enligt lag har fått uppgiften att pröva frågor om fördelning av statsbidrag till bland annat studieförbunden. Regeringen har förstärkt uppföljningen av statsbidraget till stävja fusk och säkerställa att bidraget går till verksamhet som uppfyller statens syften med statsbidraget. ska lämna en särskild rapport till regeringen där rådet bland annat ska redovisa de åtgärder som har vidtagits och som planeras för att säkerställa detta. Jag uppfattar att , tillsammans med studieförbunden, nu bedriver ett omfattande arbete för att komma till rätta med det fusk som upptäckts. På uppdrag av har studieförbunden genomfört en genomlysning av verksamheten för åren 2017–2019. Jag ser detta som en nödvändig åtgärd för att skapa klarhet kring omfattningen av fusket och utgår från att de lärdomar som dras av arbetet ligger till grund för fortsatt förbättringsarbete. återrapportering till regeringen är ett viktigt underlag för mig när jag ska ta ställning till om jag behöver vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att statsbidraget till studieförbund används som avsett. När det gäller Weinerhalls andra fråga om studieförbund och verksamhet med antidemokratiska kopplingar har jag och regeringen varit tydliga med att inga offentliga medel ska gå till organisationer som bedriver verksamhet som strider mot demokratins idéer. Medel som betalas ut till studieförbund ska uteslutande gå till verksamhet som uppfyller statens syften med bidraget och stärker vår gemensamma demokrati. Regeringen har därför beslutat om skärpta återrapporteringskrav för . ska enligt riktlinjerna respektive 2021 återrapportera fördjupade bedömningar av demokratisyftet . I riktlinjerna för anges att även ska redovisa hur rådet arbetar för att säkerställa att verksamheten, som finansieras med statsbidraget, förmedlar och förankrar respekt för de mänskliga rättigheterna och samhällets grundläggande värderingar och bidrar till att dessa rättigheter och värderingar upprätthålls och förstärks. överlämnade sitt betänkande till regeringen. Betänkandet innehåller förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Förslagen omfattar även förordningarna om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor. Regeringen har även beslutat om tilläggsdirektiv till utredningen om personuppgiftsbehandling i ärenden om stöd till det civila samhället. Utredningen ska analysera och ta ställning till inrättandet av en stödfunktion med kompetens om aktörer, våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer. Den ska kunna bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar av exempelvis en bidragssökande organisation. Avslutningsvis vill jag understryka att folkbildningen är betydelsefull. Jag kommer att noga följa att åtgärder vidtas för att statsbidraget till studieförbunden ska användas som avsett. Varje krona som går till annat än folkbildning är en krona mindre till dem som behöver studiecirklar, läsning, kultur och utbildning. 134 (M): Inledningsvis vill jag tacka utbildningsminister för svaret. Jag tror att vi är överens om att stödet till folkbildningen ska skötas korrekt. Jag vill också tacka för möjligheten att debattera detta viktiga ämne. Folkbildningen har en lång och stolt tradition av att bidra till bildning och demokrati i vårt land. Att vår demokrati får utvecklas och att människor ges möjlighet att påverka sin livssituation och delta i samhällsutvecklingen är viktiga delar som folkbildningen bidrar till. Dessutom höjer den folkets såväl bildnings- som utbildningsnivå och ökar både intresset för och delaktigheten i kulturlivet. Tyvärr är folkbildningen ansatt på egentligen flera fronter. har nog folkbildningen varit så omskriven som just , dock av helt andra än önskvärda anledningar. Rubriker om bidragsfusk, finansiering av islamism och andra oegentligheter har haglat över studieförbunden. Efter stor och ihållande kritik som kulminerade i samband med bidragsbrotten på inledde den särskilda granskningen av studieförbundens verksamhet . Resultatet av granskningen publicerades . Den visade att minst 1 miljon timmar var felrapporterade, det vill säga att de inte existerade mer än på papperet. Studiecirklar som rapporterats i flera studieförbund hade alltså aldrig ägt rum. Tyvärr har folkbildningen, som många andra delar av civilsamhället, blivit en del av ett bidragsindustriellt komplex. I allt större utsträckning har civilsamhället blivit beroende av bidrag från det offentliga. Man kan diskutera hur dess frihet och oberoende påverkas av det. För mig som moderat är samhället alltid större än staten, och ett starkt och självständigt civilsamhälle är ett viktigt och sammanhållande kitt som för människor samman och bär upp vårt land. Det är just därför sorgesamt när folkbildningen angrips av organiserad brottslighet i form av bidragsfusk. Vi moderater har länge påtalat problemen inom folkbildningen, såväl bristen på kontroll och tillsyn som att dagens demokrativillkor uppenbarligen inte räcker till. Låt mig ta ett exempel! har länge varit kritiserat av såväl forskare som debattörer för både dess organisatoriska kopplingar och dess personförbindelser till organisationer kopplade till Muslimska . För den oinitierade kan jag upplysa om att Muslimska är ett islamistiskt globalt nätverk som vill omdana den sekulära staten och härleda lagstiftning ur sharia. Detta är något som var person som tror på den västerländska liberala demokratin bör rädas. Vi vet att det i växer fram parallellsamhällen där enklavisering motverkar anpassning till det svenska samhället.