prot · H90916 · 2021-10-14 00:00:00 — Efter överläggningen kom det fram att regeringen sitter passiv och väntar på kommissionens förslag, detta trots att det funnits flera tillfällen att driva opinion bland annat tillsammans med likasinnade medlemsländer. Jag vill gå så långt som att påstå att det är kontroversiellt av regeringen att så öppet visa sin motvilja mot att arbeta för en beslutad svensk ståndpunkt. Därför vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur avser regeringen att framöver arbeta med anledning av den svenska ståndpunkten i finansutskottet , att regeringen ska arbeta aktivt för att inkludera kärnkraften i taxonomin? 46 Statsrådet (MP): De frågor som behandlas inom EU när det gäller taxonomin är oerhört viktiga och väcker väldigt många olika åsikter både mellan medlemsstater men också inom medlemsstater. Regeringen har lagt väldigt stort fokus på att driva inte minst frågorna om skogen som det finns ett stort engagemang kring i riksdag. Men det gäller också den svenska ståndpunkten i fråga om taxonomin, att alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft, har en viktig roll i omställningen. Det är detta som finansutskottet har lagt fast i den svenska ståndpunkten. Och regeringen för förstås fram den ståndpunkt som är . Det ligger i vårt uppdrag, och det kommer vi att fortsätta göra framöver. 47 (C): har två av varandra oberoende regeringsbeslut varit rätt negativa för landet och i synnerhet för sydöstra . Det ena gällde att stycka sönder den sammanhållna förvaringsprocessen kring använt kärnbränsle då man gav Clab ett särbeslut när det gäller . Det andra gällde att mot logik och resonemang i denna kammare böja sig för Svenska kraftnäts överprövning av beslut kring nytt kraftledningsbyggande i och . har jag fört fram resonemang i denna kammare, bland annat till statsrådet , om på vilket sätt vi ska kunna bygga mer effektiv kraftledning i vårt land utan att skapa motsättningar. Vi har landat i en samsyn kring en marksnål teknik och låta andra än vara med vid bedömningen. Likväl böjer sig regeringen för Svenska kraftnäts överprövning och konventionella syn på byggande av denna kraftledning. Hur resonerade regeringen? 48 Statsrådet (S): Resonemanget är enkelt. Det var den bästa och mest kostnadseffektiva tekniken för att snabbt kunna förse med ny el, dämpa elprisökningarna i och se till att företagare kan expandera. Då måste regeringen ta ansvar för att även den södra landsändan ska kunna utvecklas. När det gäller den andra frågan som tar upp, om Clab, var det helt enkelt så att överklagandeprocesser riskerade driften för den svenska kärnkraften. Därför var regeringen tvungen att dela upp frågan i två processer för att kunna garantera fortsatt drift av svensk kärnkraft. Jag ser fram emot att vi kommer att presentera de slutgiltiga besluten i frågan. Oseriös marknadsföring av konsumtionslån 49 (V): Antalet unga som ansökte om skuldsanering fördubblades . En starkt bidragande orsak till det är konsumtionslånen, lån som tas för konsumtion utan ordentlig säkerhet och i många fall utan ordentlig kreditprövning. Flera avslöjanden från bland andra har kommit om hur låneföretagen slåss om nya lånekunder. Efter ett litet inköp av smink via nätet kom det mejl 18 gånger om låneerbjudanden till den person som gjort köpet. Det är en aggressiv och oseriös marknadsföring. Och det var inte det värsta exemplet. En del personer hade fått upp till 100 mejl. Betaltjänsterna har börjat marknadsföra sig som en inkomstkälla för nätbutiker. Vinsterna ska i stället dras in via lån och räntor. Register över nätbutikernas kunder byggs upp, och kunderna bombarderas med lånereklam – lån som de inte vill ha eller behöver. Vad tänker göra för att komma åt den oseriösa marknadsföringen, krediterna och överskuldsättningen? 50 Statsrådet (MP): Jag tackar riksdagsledamoten för en mycket viktig fråga. Detta handlar om människor som hamnar i väldigt stor utsatthet om de drabbas av överskuldsättning. Regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder. Vi har bland annat infört ett ränte- och högkostnadstak för krediter. Marknadsföringslagen har också skärpts ganska och innebär att marknadsföring inte får vara påträngande, eftersom detta handlar om en väldigt allvarlig verksamhet. Om man jobbar med att låna ut pengar behöver man som aktör ta ett stort ansvar på denna marknad. Detta kommer regeringen fortsätta att ha fokus på även framöver. Och jag utesluter inte att vi kommer att vidta fler åtgärder utöver de åtgärder som jag lyfte fram. Vi ser också att särskilt unga människor riskerar att hamna i kläm och starta sitt vuxenliv som överskuldsatta. Det är förstås någonting som vi kommer att behöva fortsätta att jobba med. Arbetet mot korruption i biståndet 51 (KD): Omsorgen om och den medmänskliga solidariteten med medmänniskor i utsatta situationer är avgörande för ett mänskligt samhälle. Denna omsorg sträcker sig ut över nationsgränserna. är ett föregångsland som har upprätthållit enprocentsmålet. Men för att behålla legitimiteten för ett generöst bistånd måste det vara effektivt. Svenska skattemedel får inte försvinna i korrupta fickor. Det är kriminellt. De skyldiga måste ta konsekvenserna av att ha stulit pengar avsedda för fattigdomsbekämpning, sjukvård och skolundervisning. Antikorruptionsarbetet utgör en allt viktigare del av biståndet. Men i Sidas korruptionsrapport framgår det att av 127 bekräftade misstankar om korruption ledde bara 13 till polisanmälan, detta trots att Sida skriver: Vid misstanke om brott är grundregeln att anmäla till rättsväsendet i det land där brottet skett. Vilka instruktioner avser regeringen att ge Sida för att fler korruptionsmisstänkta ska polisanmälas? 52 Statsrådet (MP): Jag tackar för denna fråga. Låt mig börja med att slå fast att korruption är ett av de absolut största utvecklingshinder som vi har på jorden. Biståndet måste för det första hålla rent i sin egen låda, så att säga, för att vi ska se till att vi har koll på pengarna – spårar dem och vet var de går. Biståndet måste för det andra bidra till att minska förekomsten av korruption i de samhällen som biståndet verkar i. Styrningen av Sida är väldig tydlig. Det handlar dels om att detta är ett arbete som ska vara djupt integrerat i demokratifrämjande och demokratistärkande arbete, dels om att vi ska ha rigida riktlinjer att följa upp, kräva tillbaka pengar och alltid anmäla och aldrig acceptera korruption. Sida jobbar hårt med detta. Vi har också förstärkt Sidas möjligheter att anställa controllrar och så vidare för att också ute i fält vara bättre och mer på i just dessa frågor. Vi kommer att fortsätta med det. Det är oerhört angeläget. Företagens beredskap för klimatrisker 53 (S): Min fråga riktar sig till finansmarknadsministern. Den handlar om klimatet och finansmarknaden. Vi ser att det finns ett ökat intresse för att placera och investera tillgångar som bidrar till klimatomställning. Det här ökar såväl bland konsumenter som bland kapitalmarknadens aktörer, och det är en utveckling som kan förväntas fortsätta. finns också ett intressant område som handlar om hur klimatförändringarna skapar risker för den finansiella stabiliteten. kom en studie om hur pass väl förberedda företag på Stockholmsbörsen är på klimatförändringarna och de risker som finns. Studien visade att många hade mindre bra koll. Min fråga till statsrådet är hur regeringen ser på att många bolag saknar kunskap och beredskap när det gäller klimatrisker och vad regeringen gör för att fler företag ska få detta. 54 Statsrådet (MP): Tack, riksdagsledamoten, för en oerhört viktig fråga! Jag kan konstatera att det förstås är väldigt allvarligt att bolag inte har koll på sina klimatrisker. Jag brukar säga i många olika sammanhang att klimatrisker också är tätt förknippade med finansiella risker. Om man som företagare inte har koll på klimatriskerna och inte hänger med i omställningsresan kommer vi framöver att se företag som inte klarar av att leva vidare och går i konkurs. Om man till exempel investerar sina pengar i en verksamhet som inte är förenlig med omställningen, exempelvis i kolkraftverk runt om i som stänger igen just nu på grund av att priset på utsläppsrätter har skjutit i höjden, gör man förstås en dålig investering. Man vill inte investera i ett kolkraftverk som stänger . En väldigt viktig del i det som har gjorts är att politiken har ställt mycket högre krav på rapportering kring hållbarhet så att man ska kunna granska bolagen och sätta press på dem att ha koll på sina risker. 55 (M): har vi förundrats över hur den svenska miljölagstiftningen har äventyrat Cementas verksamhet på . har ställt till det också för ett annat viktigt företag, nämligen . Trots ett långvarigt och dyrbart arbete har företaget fått nej på en ansökan om utökat tillstånd för brytning i Kirunagruvan. Jag har några frågor till statsrådet . För det första: När inte ens ett stort statsägt företag tycks kunna leva upp till bestämmelser – vad föranleder det för kommentarer från statsrådet? För det andra: Tycker statsrådet att det är rimligt att det ska ta i domstol innan den här typen av ärenden avgörs? För det tredje: Paradoxalt är att försenar eller förhindrar också klimatsmarta verksamheter. Mot den bakgrunden vill jag gärna veta vad ministern tycker att vi ska göra med denna krångellag. 56 Näringsminister (S): Det är i huvudsak samma lagstiftning som har gällt , så det handlar inte . Den gällde också parti satt i regeringen och ledde regeringsarbetet. Vi har ett behov, fru talman, av att se över regelverket. Mot bakgrund av detta sker redan en rad översyner. Det gäller minerallagen, delar av och implementeringen av dessa regler. Detta gör vi därför att vi behöver göra en snabb omställning. Svensk industri och svenskt näringsliv vill vara med på den resan, och det är någonting som är väldigt bra. Vi håller på och tittar över regelverken, och jag ser framför mig att vi kan öka både förutsägbarheten och robustheten i systemet utan att tumma på centrala värden som en bra miljö, rent vatten och ren luft. Det tror jag har starkt stöd hos svenska folket. Därutöver, fru talman, tittar vi igenom implementeringen. Vi har till exempel gett ett uppdrag till länsstyrelserna att skynda på sina processer så att vi kan göra den snabba omställningen för klimatet, för jobben och för den ekonomiska tillväxten. 57 (SD): Min fråga går till biståndsminister . befolkning är i akut behov av livsmedel efter talibanernas ockupation. Omvärlden bör därför hjälpa till med mat, mediciner och sjukhusartiklar för att lindra den mest akuta nöden. Talibanernas regim är inte demokratiskt vald, och det är alldeles för tidigt att visa den acceptans. Det förekommer många rapporter om exempelvis övergrepp och stängda flickskolor. Insatser utöver akut hjälp riskerar att förstärka talibanerna såväl med finanser som med internationell acceptans. Därför är min fråga: Om regeringen nu även återstartar projekt utöver nödhjälp – vilka påtryckningsmedel har vi då kvar för att kräva att den talibanska regeringen respekterar rättsstatsprinciper, demokrati och mänskliga rättigheter? 58 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. är och har blivit en otroligt akut situation. Det var en stor humanitär kris redan innan talibanerna tog makten, och har läget tyvärr bara blivit värre och blir värre . Det finns inte ens en tanke på att vi skulle återstarta projekt som involverar en talibanstyrd regim eller talibanstyrda offentliga verksamheter. Däremot har ett fortsatt ganska stort långsiktigt utvecklingsbistånd kvar i via till exempel och deras arbete. Det handlar också om direktstöd till delar av FN:s organisationer som är kvar på marken och levererar utanför och utan involvering av talibanerna. Detta är kanaler som vi nu måste se om vi kan skala upp. Rent humanitärt bistånd kommer inte att räcka för att undvika en kollaps i ; vi måste också få in det lite mer långsiktiga stödet, som kan trigga lite grann av en lokal ekonomi och bidra till försörjning så att familjer kan sätta mat på bordet. Då är det tyvärr inte bara humanitärt stöd som krävs, utan då måste vi också nyttja de kanaler som vi känner till, som vi litar på och som finns på marken. Tillgång till bredband och telefoni i hela landet 59 (V): Min fråga går till . PTS har släppt en rapport som innebär att sannolikt inte heller fortsättningsvis når sina mål gällande bredbandsutbyggnad. Bredbandsutbyggnaden har avstannat när den har nått platser där den så kallade marknaden egentligen inte är intresserad. får vi höra om företag, inklusive , som bryter avtal om utbyggnad eller drar ut på genomförandet orimligt . På många ställen klipps kopparnätet innan alternativ finns, vilket lämnar människor utan kommunikationsmöjligheter, inte minst när även mobiltäckning saknas. Jag vill fråga digitaliseringsministern hur regeringen avser att se till att alla invånare i får tillgång till internet och telefoni inom rimlig tid, när det verkar som att det inte är tillräckligt att anslå mer medel. 60 Statsrådet (S): Låt mig bara nyansera bilden av PTS rapport. Den visar att två av tre mål kommer att nås till 2025 och att av svenskarna har tillgång till en höghastighetsuppkoppling i sin omedelbara närhet. Man tror att man ska komma upp till någonstans mellan . Frågan gäller alltså dessa på slutet, och då tror jag att det handlar väldigt mycket om marknadstillväxt och teknikutveckling. Vi kommer inte att kunna dra fiber för de sista procenten, utan vi kommer att använda fixed , 5G och andra mobila lösningar. Det har man inte tagit höjd för i PTS rapport. Jag är därför ganska övertygad om att vi kommer att nå målen till 2025, men vi är inte främmande för att skjuta till mer medel om det visar sig att det skulle behövas. För målet är tydligt: Alla svenskar ska ha tillgång till en snabb uppkoppling oavsett var i landet man bor. Fisket och den havsbaserade vindkraften 61 (KD): Min fråga går till energiminister . Fisket är en av våra basnäringar. hotas denna näring av havsbaserade vindkraftverk, som placeras ut i havet i stor mängd. De är , lika höga som Eiffeltornet. Detta görs utan att kustkommunerna får vara med och bestämma. Besluten ligger hos regeringen. Statsministern prisade vindkraften i partiledardebatten och därmed vindkraftsbolagen, som jublar och projekterar för fullt. Men hur tänker regeringen när det gäller basnäringen fiske och de förändrade fiskemönster som vindkraften orsakar? 62 Statsrådet (S): Vi tvekade lite eftersom vi har landsbygdsministern här; han kanske är bättre lämpad att besvara frågor om just fisket. Jag måste även här göra några tillrättalägganden. Vi har ett kommunalt veto i , så kommunerna har ett avgörande inflytande över om det ska uppföras vindkraft i deras kommun. Även om ansökningsprocesserna kommer att förändras har regeringen inga planer på att avskaffa det kommunala vetot. Jag tror att havsbaserad vindkraft kan samsas väl med miljö- och näringsintressen, som fiske, och med försvarsintressen, som inflygningszoner och andra saker. Det gäller att vi klarar att väga de här sakerna tillsammans och anpassa dem till den lokala situationen. Gör man det är jag övertygad om att fiske, försvar och framtida vindkraft klarar att samsas på ett bra sätt. omställning till koldioxidfri produktion 63 (S): Min fråga ställs till statsrådet . Omställningen till koldioxidfri stålproduktion genom Hybrit och beräknas minska CO2-utsläpp . Ju förr detta sker, desto bättre för klimatet och för jobben. Det vore mycket olyckligt om den helt nödvändiga kraftledning som ska säkerställa elförsörjningen till omställning försenas på grund av tillståndsprocesser. Ingen vinner på detta, utan det vore snarare en gigantisk förlust för alla. Vad gör regeringen för att säkerställa att omställning inte går i stöpet på grund av att denna kraftledning blir försenad eller inte byggs? 64 Statsrådet (S): Jag vill börja med att bekräfta bild; det är extremt viktigt för klimatet att Hybrit blir verklighet. Det stämmer att Hybrit kan bidra till att minska utsläpp , men Hybrit kan också bidra till att minska utsläpp med motsvarande av utsläpp. Detta vore en fantastisk minskning och ett fantastiskt bidrag. Vi ska använda det svenska elöverskottet för att importera arbetstillfällen och industriproduktion till . Även om regeringen i detta läge inte är formellt inblandad i processen är jag beredd att göra det jag kan för att underlätta för kommuner, länsstyrelser och företag för att se till att denna för så viktiga industriproduktion och denna för så viktiga elledning kan bli verklighet. 65 BORIANA (M): I ett tidigare svar sa statsrådet att regeringen tar ansvar för elförsörjningen i . Detta stämmer inte. har elpriserna i varit så höga. Pensionärer, barnfamiljer och alla andra bävar och de höga elräkningarna. Ministern talade också varmt om havsbaserad vindkraft, men han missade att detta extremt subventionerade kraftslag slår undan benen på andra, mer pålitliga, energikällor. Han missade också att vindkraften inte levererar när det inte blåser. Jag undrar därför: Vad tänker regeringen göra för att skåningar inte ska frysa ? 66 Statsrådet (S): Vi som har fått glädjen att besöka vet ju att den bristande blåsten i inte är landskapets största problem. Skämt åsido – det vi gör är att se till att få mer lokal elproduktion på plats. Vi ser till att få bättre överföringskapacitet mellan landets norra och södra delar. Vi bygger bort flaskhalsar och ser till att tillföra ny elproduktion. Elpriset i är alldeles för högt. Detta beror dock inte på oppositionens eller regeringens energipolitik, utan det beror på stigande efterfrågan i och med pandemin och på sjunkande gasleveranser från Putins . Svaret för är att göra sig fritt från olje- och gasberoende av och . 67 (SD): De stora problemen med överskuldsättning, som drabbar både individer och samhället, har inte minskat under pandemin, utan tvärtom. De åtgärder som regeringen har vidtagit har varit uddlösa och inte tillräckliga. lanserar därför ett kraftfullt åtgärdsprogram med 20 punkter för att vända den negativa trenden med överskuldsättning. Ett av våra förslag är att efter finsk modell begränsa tiderna för när utbetalning av lån kan ske. Riskerna för att lån tas på ogenomtänkta grunder ökar och nätter, speciellt om det finns en missbruksproblematik med i bilden. Jag vill därför fråga finansmarknadsministern om det är rimligt att kunna få ett snabblån på utbetalt när man står på krogen klockan ett en lördagsnatt. Jag vill också fråga om hon delar uppfattning att begränsningar för utbetalning av snabblån bör införas. 68 Statsrådet (MP): Jag har varit väldigt tydlig i många olika sammanhang med att jag inte utesluter några åtgärder när det gäller att komma till rätta med aktörer som inte tar sitt ansvar på finansmarknaden. Lånar man ut pengar måste man ta ansvar för att se till att människor inte hamnar i kläm. En oerhört viktig del i detta är att de aktörer som lånar ut pengar gör ordentliga kreditprövningar. Vi vet att risken för att människor hamnar i ekonomisk utsatthet minskar väldigt mycket om man gör detta. En sådan utsatthet påverkar hela vardagen. Den påverkar boende och alla möjligheter när det gäller levnadsomkostnader, som beskärs för dem som hamnar i kläm på det här sättet. har precis gått ut med nya allmänna råd om hur man gör dessa kreditprövningar; det vet jag att riksdagsledamoten har uppmärksammat. Det är nu oerhört viktigt att aktörerna tar sitt ansvar på marknaden – det är mitt tydliga besked. Jag utesluter heller inte att vi kommer att vidta fler åtgärder. Det svenska jordbrukets konkurrenskraft 69 (M): Svenska bönder slåss mot stora lönsamhetsproblem. Bara har kostnaderna för bränsle i svenskt jordbruk gått upp med snart 1 miljard. I en bransch som har en samlad lönsamhet på drygt 5 miljarder får detta såklart stora konsekvenser. Statsrådet sa precis att man gärna vill importera produktion till . När det gäller jordbruk och livsmedelsproduktion är trenden dock snarare tvärtom; varannan tugga är importerad. Därför skulle jag vilja fråga näringsminister och landsbygdsminister detta: Är livsmedelsstrategins mål inte längre viktiga att uppnå? Hur ska vi i så fall stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft och lönsamhet? Detta behöver ske nu – annars kommer vi inte att närma oss livsmedelsstrategins mål . 70 Näringsminister (S): Det är oerhört centralt att vi stärker det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Detta gör vi genom flera åtgärder. Det kanske viktigaste är att vi satsar mer på det svenska jordbruket. Jag har , i den budget som vi har lagt fram till , presenterat satsningar som är betydligt starkare . Det rör sig om 28 ½ miljard till landsbygd och jordbruk i vårt land i det paket som vi lägger fram. Parallellt med detta, fru talman, jobbar vi med en strategisk plan som ska definiera hur vi jobbar vidare för att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i det svenska jordbruket. Det handlar framför allt om förenklingar men också om satsningar, till exempel innovationssatsningar; det tror jag också är centralt. En del av konkurrenskraften hämmas av beroendet av fossil energi, till exempel diesel. Därför är det viktigt för regeringen att jobba för att göra jordbruket fossilfritt. har presenterat en utredning som jag ser fram emot att föra vidare för att göra jordbruket fossilfritt och mer konkurrenskraftigt. 71 (SD): De svenska drivmedelspriserna har nått nya rekordnivåer. Dieselns literpris har på sina håll redan sprängt 20‑kronorsvallen, och i medier har vi kunnat läsa att vi har världens högsta dieselpris. Detta sker i ett land som faktiskt till stora delar präglas av landsbygd där reella alternativ till bilen saknas. Bilen används inte bara för att människor ska kunna ta sig till och från sina arbeten, utan även inom en lång rad offentliga verksamheter, vars ökade bränslekostnader nu kommer att leda till minskad välfärd eller ökat skatteuttag. vittnar företag om rekryteringsproblem när människors disponibla inkomst äts upp av bränslekostnader. För somliga lönar det sig inte längre att arbeta. De ökade transportkostnaderna slår mot alla, men hårdast där alternativen saknas. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ska landsbygder kunna utvecklas med världens högsta drivmedelspriser? 72 Näringsminister (S): På kort sikt, , sker det genom att regeringens budget får stöd i den här kammaren. Vi gör historiskt stora satsningar på den svenska landsbygden, inte minst genom att ge stöd till mackar, se till att det finns bra service och se till att våra medborgare har högre disponibla inkomster. Det är klart att det är ganska höga både bensin- och dieselpriser just , inte bara i utan globalt. Precis som energiministern tidigare sa beror det naturligtvis på att vi är djupt beroende av och för mycket av den här energin. Den långsiktiga vägen framåt, fru talman, är enkel men svår. Den är enkel i den meningen att vi vet att vi måste bli av med detta beroende. Den är svår därför att det tar tid. Att det tar tid beror på att vi behöver mer av biodrivmedel och elektricitet i transportsektorn. Det är naturligtvis detta vi jobbar med. På kort sikt ser vi till att stötta den svenska landsbygden och människors möjlighet att leva och arbeta där. På ser vi till att bli mindre och mindre beroende av gas och olja från och olja från . Formerna för biståndet till 73 (M): ”Inte en spänn ska gå till talibanerna!” sa när talibanerna tog över . Det är en hållning som kan vara enkel att hålla med om, men den behöver tyvärr problematiseras något. vill fokusera svenskt bistånd och öka andelen humanitärt bistånd. Det enda sättet att nå utrikesministerns mål är att stoppa allt bistånd till ett land som är ett av de mest biståndsberoende länderna i världen, med risk för massvält och en humanitär katastrof. Det är en mycket svår balansgång. EU har meddelat att man vill frigöra delar av tidigare frysta pengar för att påbörja ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete i . Min fråga är därför: Hur försäkrar sig biståndsministern om att inget bistånd nu går till talibanerna? 74 Statsrådet (MP):