prot · H80990 · 2021-03-09 00:00:00 — Det har väl sällan varit så tydligt hur viktigt det är att vi investerar i forskning, innovation och ny kunskap för att ta oss an den pandemi vi är uppe i och möta kommande pandemier och andra samhällsutmaningar. Utifrån hur pandemin utvecklas kommer regeringen att ta ställning till om ytterligare åtgärder är nödvändiga. Jag har regelbundna kontakter med rektorer och andra myndigheter. UKÄ kommer att lämna en delrapport när det gäller forskningsfinansieringen, som ska utgöra ett underlag också för framtiden. Vi gör en mycket stor satsning på svensk forskning och innovation med en tyngdpunkt med nio gånger mer pengar jämfört med den förra forskningspropositionen. Regeringen har gett möjlighet till att använda medlen inom som inte kunde nyttjas . Den kliniska forskningen har naturligtvis påverkats av pandemin. Personal i form av forskningssjuksköterskor och läkare har behövts i vården och har inte kunnat genomföra sin forskning på samma sätt. Regeringen har gjort det möjligt för de pengarna att användas också . Det är ett sätt att försöka bidra. Regeringen har förstärkt forskningen när det gäller vaccinuppföljningen och långtidscovid, och vi gör en stor satsning generellt på life science-sektorn. Vi ska ha respekt för att vi befinner oss i en pandemi, och vi kan inte förutse allt som ligger framför oss. Men jag tycker att man ska ha respekt för det vi gemensamt i mitten av svensk politik försöker göra för svensk forskning och innovation. Jag tackar för debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2020/21:483 om handeln mellan och 61 Statsrådet (S): har frågat mig vilka ytterligare insatser jag och regeringen avser att göra för att raskt återupprätta handelsutbytet mellan och . är en av viktigaste handelspartner. Omkring 6 000 svenska företag handlar med , och minst 70 000 personer runt om i går till ett jobb som finns till tack vare exporten till . Det är glädjande att EU och har enats om ett frihandelsavtal. Avtalet lägger en god grund för ett fortsatt samarbete mellan och . Med avtalet följer en stark institutionell ram som ger goda förutsättningar för att utveckla våra handelsförbindelser, vilket regeringen avser att göra med . För våra svenska företag innebär avtalet en tydlighet kring vilka regler som gäller och en ökad förutsägbarhet. står det klart att avtalet inte löser alla problem som uppstår till följd av det nya läget. När väljer att lämna den inre marknaden är det också ofrånkomligt att handeln blir dyrare och krångligare och att de administrativa bördorna ökar. Därför fortsätter regeringen och våra myndigheter, precis som vi gjort , att arbeta intensivt med att bistå företagen med information och råd om vad det innebär att handla med tredje land och vilka regler som gäller i det nya avtalet samt hjälpa till med att reda ut oklarheter. Vår ambassad i och Business bistår svenska företag på plats i . Det sker bland annat genom dialog med företagen om de problem de möter och genom informationsinsatser riktade mot näringslivet. För mig som utrikeshandelsminister är det viktigt att inte bara upprätthålla utan också utveckla och fördjupa våra handelsförbindelser med . När det stod klart att EU och hade enats om ett handelsavtal tog jag tidigt kontakt och initiativ till en dialog med företrädare för den brittiska regeringen kring hur handelsförbindelserna mellan våra länder kan främjas på bästa sätt. Regeringen avser att upprätthålla och vidareutveckla de breda och mycket goda relationerna mellan och . På så vis skapar vi goda förutsättningar för svenska företag att verka och investera i och för brittiska företag att verka och investera i . 62 HANS (M): Tack, handelsministern, för svaren! Det här är frågor som jag egentligen hade hoppats inte behöva diskutera. Det är två kriser som har drabbat relationen mellan och . Dels är det brexit, och dels är det covid-19-pandemin. Den för så viktiga frihandeln kan uppenbarligen inte tas för given. Liksom demokratin måste den återerövras . Handel bygger ju på ömsesidighet, och ingen kan göra jobbet ensam. Det krävs två för att dansa tango. motsvarade den totala exporten i världen inte mycket mer än en tiondel av världens totala bnp. ligger exportandelen på , vilket har lett till ökat välstånd för människor världen över. Därför är det viktigt för att hålla fast vid andra frihandelsvänner – för att därmed också kunna utveckla handeln. Och därför, fru talman, är relationen med särskilt viktig. Det var precis på upploppet av förhandlingarna mellan och som det nåddes en överenskommelse om hur parterna skulle kunna reglera densamma framöver. Även om avtalet är välkommet och till stora delar innebär en ny situation i den inbördes handeln finns det problem. Ytterligare förhandlingar mellan och har inletts för att underlätta tillståndshanteringen avseende transporter och logistik samt för att börja godkänna brittiska yrkeskvalifikationer i EU. Handeln mellan och minskade dramatiskt , till stor del under inverkan av coronapandemin. En bromskloss för att hämta in handelstappet är brexiteffekterna, som dessutom drar ned den brittiska tillväxten med . Många ekonomer räknar med att det kommer att ta att nå en någorlunda återhämtning. Därför är det angeläget för båda länderna att agera handlingskraftigt för att påskynda återhämtningen. Handelsministern har signalerat att det i närtid ska arrangeras ett gemensamt så kallat business forum länderna emellan. Det är gott, men det är inte gott nog. Därför har jag frågat handelsministern vilka ytterligare insatser som hon och regeringen avser att göra för att raskt återupprätta handelsutbytet mellan och . I ministerns svar framkommer att regeringen liksom myndigheterna fortsätter bistå företagen med information och råd. Ja, det är business as usual. Men är det business as unusual. Då hade jag önskat att få preciserat vad det här biståndet ska bistå i mer konkret, utifrån de nya omständigheterna. Den dialog som regeringen aviserar med företrädare för den brittiska regeringen om hur handelsförbindelserna mellan våra länder kan främjas, vad har den lett till? Och vad, konkret, önskar ministern att den ska leda till? Det finns mycket som man behöver beakta . Tjänstehandelns betydelse, e-handelns betydelse, brexit versus pandemin – vad är viktigast att agera kring? Framför allt behöver och , som bistår svenska företag, kunna agera med betydligt större frihet . Vi behöver se de svenska företagen möta myndigheter som har ett annat förhållningssätt. Jag skulle därför vilja fråga ministern om hon kommer att se till att och får vidare ramar. 63 Statsrådet (S): Jag instämmer verkligen i att är en otroligt viktig handelspartner. Man ska komma ihåg att exporterar varor och tjänster till till ett värde av . Det är ett betydande belopp. Vi ska inte bara upprätthålla handeln med utan också utveckla och fördjupa den, och vi ska se till att det blir tillväxt i handeln med . Vi har utmärkta bilaterala relationer mellan och , och det är en fantastiskt bra bas att stå på. Men precis som beskriver finns det nu ett nytt läge. Det är ett svårare läge, ja, men det kan också vara ett läge som innebär många möjligheter – möjligheter för svenska företag att få ännu bättre förutsättningar i relation till företag i många andra länder som inte har samma djupa och nära relation och inte är lika allierade med . Det kan sannolikt aldrig bli lika bra möjligheter som när tillhörde den inre marknaden, men trots allt måste vi vara optimistiska och se att vi kan utveckla och utöka relationen med . Vad är det då vi ska göra? För att börja med våra myndigheter, de informationsinsatser som görs där och det stöd som finns där har vi lagt mycket resurser på sedan brexit blev ett faktum. Vi har valt att lägga så mycket resurser långsiktigt att man har kunnat anställa ett betydande antal fler medarbetare som jobbar enbart med de här frågorna inom ramen för . har mer av ett analytiskt uppdrag och är inte heller lika mycket tillfrågat av framför allt SME-företag som är. Där har vi alltså lagt resurser. Behövs det mer får vi naturligtvis se över det. Just nu får vi inte de signalerna, men det är otroligt viktigt att våra myndigheter fungerar här. Att Business fungerar på plats i är också något vi ser över och ska säkerställa. Vi har redan sett över det, och vi säkerställer att Business kan verka aktivt och pragmatiskt på plats i . För att gå över till vad mer man kan göra från regeringens sida, utöver det här med information och stöd från myndigheterna och så vidare, ser jag som handelsminister att det finns mycket att göra när det gäller att skapa ett ramverk och en relation med den brittiska regeringen. Det business forum – det vill säga ett möte mellan mig och min brittiske handelsministerkollega och svenska och brittiska företag – som vi planerar i närtid, är det good enough? Är det tillräckligt? Nej, det räcker naturligtvis inte. Men det är ett väldigt viktigt steg framåt, och något av det första vi ska göra nu är att börja göra affärer tillsammans som regeringarna stöttar sinsemellan. Vi skapar ett ramverk, men vi skapar också en relation mellan regeringarna som spiller över på våra företag. Det var därför jag var så tidigt ute med att ta kontakt med min brittiska handelsministerskollega. Det finns också en möjlighet när det gäller EU:s långtidsbudget, där man inrättar den så kallade brexitjusteringsreserven. Förhandlingar om den pågår, men preliminärt beräknas kunna få därifrån. Detta är också något som kompenserar. Vi ska ta till vara alla sådana möjligheter och alla medel för att motverka negativa konsekvenser på grund av brexit, som kan gå till åtgärder för att hjälpa företag, framför allt de som kanske blir mest drabbade av de ekonomiska konsekvenserna av brexit. Avslutningsvis skulle jag också vilja säga att det är de samarbetsområden som är prioriterade för och där det också finns ett intresse från brittisk sida som jag lyfter upp vid mina kontakter med den brittiska regeringen. Det handlar om life science, fordonssektorn och trävaruindustrin men också väldigt mycket om tjänstesektorn. Det finns alltså väldigt mycket vi kan göra tillsammans, inte minst i samarbete mellan våra två regeringar. 64 HANS (M): är inte vilken nation som helst. Det är en extremt teknikdriven marknad, som också ligger på väldigt nära håll för EU-familjen. Från att tidigare ha varit grädden på moset i affärerna utgör tjänster kopplade till produktförsäljning ofta huvuddelen av företagens avanser. Även utvecklingen av e-handeln kommer att påverkas påtagligt, med högre omkostnader för privatpersoner. uttåg ur EU är inte bara en förlust för unionen. Det är också en förlust för . Vi har förlorat en allierad med tanke på globala ambitioner att vara en tydlig röst för frihandel. Vi har förlorat en allierad inom EU-kretsen. Vi måste gemensamt upprätthålla multilateralism och ett regelbaserat handelssystem. För del innebär detta också att vi har fått ett lösare band till en tidigare like-minded, inte minst vad gäller synen på fri rörlighet för varor och kapital. Det ligger i absoluta intresse att återknyta detta band till en långsiktigt hållbar relation. De lägst hängande frukterna finns därför där våra båda länders intressen sammanfaller som mest. Jag skulle vilja nämna några exempel. Det handlar primärt om att bistå företag att återta förlorad mark men också att utveckla befintliga affärer. De större företag som redan är vana vid att handla med länder utanför EU kan anpassa sig lättare än mindre företag kan. De måste ofta sätta sig in i helt nya regelverk. Målsättningen för relationen länderna emellan måste vara att svenska företag i praktiken inte ska märka av någon större skillnad efter utträdet. För att återstarta handelsrelationen krävs mer än ett business forum; det är gott, men inte gott nog för att återstarta marknaden. rapporterar, fru talman, att svenska företag upplever problem som längre ledtider, ökad byråkrati och högre kostnader i och med den nya gränsen mellan och . Detta är handfasta problem, som tullverk, myndigheter och administrationer i respektive länder måste ta på största allvar. Det är inte ett problem bara för svenska utan även för brittiska företag. Det är ett problem för både svenska och brittiska konsumenter. Att lösa dessa problem måste stå högst på regeringens handelsdagordning. Utöver att minska byråkratin och sänka kostnaderna behöver man också stimulera direktinvesteringarna i båda länderna. Den tid är förbi när utländskt ägande i sågs som ett misslyckande. Det ska i stället ses som en kvittens på att är ett attraktivt land att investera och verka i. har historiskt varit, är och kommer att förbli en nyckelaktör för att värna om den transatlantiska länken och dess strategiska betydelse. behöver därför vara en tydlig allierad i globala ambitioner att vara en röst för frihandel. Vi måste också kunna arbeta gemensamt för att upprätthålla multilateralism och ett regelbaserat handelssystem. Här behöver och jobba tillsammans med likasinnade i WTO-kretsen. Vi moderater vill se en större möjlighet för myndigheter som , och andra att bistå svenska företag med nödvändiga åtgärder för den fortsatta handeln med . Detta är ambitioner som också regeringen borde ha. Jag utgår från att man har det, och ministern får gärna bekräfta detta. Minskade kostnader och en raskare hantering – det är vad företagen önskar. 65 Statsrådet (S): är verkligen en likasinnad och en allierad. Jag kan meddela att jag saknar dem varje gång jag har ett möte med handelsministrarna i . Det är en kraft som saknas, och vi ska göra allt för att fylla det tomrummet. Det gör vi också nu genom att skapa grupper med andra likasinnade. Det kanske blir i ett annat forum och i en annan interpellation vi kan diskutera hur vi ska jobba i EU för att fylla tomrummet, för det är ett tomrum. Men det finns också som sagt en relation att bygga vidare på och utveckla. Självklart är det så att om ett land och en stor ekonomi som lämnar den inre marknaden får det negativa konsekvenser. Vi ska göra allt vi kan, från och EU:s sida men också, vet jag, från sida för att minimera de negativa konsekvenserna. Men de finns där, och kommer de att vara märkbara för företagen. Vi har kontakt med i , som har genomfört en undersökning av hur deras medlemsföretag, alltså svenska företag som befinner sig i , ser på detta och hur prövande dessa tider är. ser ändå att man kan få sina affärer att växa och komma över den svåra perioden när man nu ställer om från att tillhöra den inre marknaden till att bli ett tredjeland. Det är som inte förväntar sig några förändringar; jag tycker i och för sig att det är ganska mycket. Av företagen är det som förväntar sig negativa förändringar. Jag tycker att det här är så pass intressanta frågor att vi måste göra en djupare analys av detta. Jag har därför gett , en myndighet som jag ansvarar för, i uppdrag att ge oss en bättre bild av eventuella störningar och hur vi snabbt ska kunna agera för att möta dem. Vi måste snabbt ha fakta på bordet. Detta är, som svar på fråga, ett exempel på vad regeringen gör, utöver det jag sa tidigare om . Vi behöver ha en bättre analys, och kommer att kartlägga inverkan av avtalet med på import och export. En sak är säker: Avtalet är bättre än inget alls. Men att tillhöra den inre marknaden är bättre än att vara ett tredjeland, så det kommer att märkas en skillnad. Jag skulle också vilja kommentera detta att det rör sig om ett likasinnat land också i andra forum. Jag ser stora möjligheter att kroka arm med när det gäller frågor vi driver i men också inom ramen för den transatlantiska relationen, som nämnde. Jag tror att det finns väldigt mycket att göra där med och med och , som också är likasinnade i många frågor. har faktiskt ibland en nyckelroll. Vi ser protektionistiska vindar. Vi ser även inom EU länder som ifrågasätter öppenhet, frihandel och så vidare. Då måste vi skapa allianser även med länder utanför EU, i detta fall också . Jag vill också kommentera detta med investeringar. Från regeringens sida gör vi en extra satsning på investeringsfrämjande. Detta är också något jag har väckt med min brittiska kollega: Hur kan vi öka investeringarna i varandras länder? Det finns betydande investeringar gjorda. Tittar man på listan över de största företag som har investerat i ser man en lång rad sektorer: trävaruindustrin, fordonsindustrin och naturligtvis läkemedelsindustrin, där vi har ett bolag med ursprung i som vi alla känner till väl. Det finns alltså väldigt mycket att bygga vidare på när det gäller investeringar i våra respektive länder. Detta är en fråga som vi måste jobba väldigt konkret och handfast med. Jag återkommer till att vi genom att i närtid börja göra affärer tillsammans och skapa affärs- och investeringsmöjligheter tar ett steg vidare. Jag är övertygad om att vi kan inte bara utveckla utan även fördjupa och utöka relationen med på handelsområdet. 66 HANS (M): Det finns mycket att säga om den klassiska handelsnation som är, men är också en klassisk handelsnation. Våra respektive länders välstånd har byggt på att vi har haft en ömsesidighet med omvärlden. Vi har inte slutit oss. Vi har i och förvisso haft lite olika metoder för hur vi har tagit oss an omvärlden. är ju en före detta kolonialmakt. Det är intressant att notera att den klassiska transatlantiska länken mellan och sedermera har blivit en mer integrerad del av EU, och . Det finns också en annan konstellation som jag har noterat när jag har varit med tidigare handelsministrar på WTO:s ministermöten runt om i världen, nämligen Samväldet, som ju består av , , och många andra stora och betydande världsekonomier. Detta är något att kroka arm med. Det skulle vara intressant att höra om ministern har några ambitioner att väcka liv inte bara i utan också därigenom få liv i Samväldets olika aktörer. Därigenom kan det då bli ökade investeringar, vilket båda länder är väldigt beroende av. Det innebär också att vi kan få ett mer enat agerande i WTO. Men det som är här och är de företag som upplever krångel och fördyringar i relationen med efter brexit och i samband med covidpandemin. De behöver hjälp här och . Det är en diger uppgift ministern har framför sig, men jag hoppas att det kommer att gå vägen. Annars kommer jag med en ny interpellation. 67 Statsrådet (S): Jag vill börja med att tacka för att han har lyft denna viktiga fråga i kammaren . Vi är helt överens om att goda handelsrelation till ska värnas och utvecklas. Det är också i mycket en av de relationer som är grunden för vårt välstånd. Här och måste vi se till att minimera konsekvenserna. Vi har talat om myndigheterna här , man jag talar också om att se möjligheterna framåt. Det är otroligt viktigt. Avslutningsvis skulle jag också vilja ta tillfället i akt att lyfta blicken lite grann. Att skapa jobb, tillväxt och välstånd i vårt land är naturligtvis handelspolitikens mål, men det är ett privilegium från min horisont att se att den har bäring på mycket annat av det internationella samarbetet också. Handeln kan vara en väg in till att fortsätta utveckla en relation med till exempel även på andra områden. Vi är frihandelsvänner, och vi litar på varandra och har väldigt många gemensamma nämnare i multilaterala sammanhang. Låt mig ta ett exempel. Detta bekräftades inte minst när före detta premiärminister för var gäst i den handelspolitiska rådsgrupp som jag har inrättat. Han förde fram just det konstruktiva partnerskap som finns mellan och i många viktiga globala utmaningar, till exempel när det gäller biståndspolitik i utvecklingsländer och så vidare. Vi har alltså mycket att falla tillbaka på. är handeln kanske kittet i detta, men vi måste komma ihåg den breda relationen, och den vill jag luta mig mot, inte minst när kommer att står värd för G7-mötet, där global återhämtning, främjande av fri och rättvis handel och klimatfrågan står väldigt högt på agendan. Partnerskap med Samväldet är också otroligt viktigt att ha med in i detta. De relationerna jobbar vi ju hårt med att utveckla, också med tredjeländerna, naturligtvis. Även om har lämnat EU fortsätter vårt goda samarbete på flera viktiga områden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2020/21:310 om åtgärder för arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn 68 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förbättra arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn. Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Arbetslivet ska inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer. Jag ser därför mycket allvarligt på att det finns brister i arbetsmiljön inom vård och omsorg. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har en höjd ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken varit en viktig prioritering. Resurserna inom området har förstärkts kraftigt, med resurser till för fler inspektörer och ökad närvaro på arbetsplatserna, till arbetslivsforskning och till att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. konstaterar att arbetsmiljöproblemen inom vård och omsorg behöver synliggöras högre upp i organisationerna, där beslutsmandat finns till förbättringsåtgärder för att minska riskerna för ohälsosam arbetsbelastning. Det är politiker i fullmäktige, styrelse och nämnd som är den yttersta arbetsgivarrepresentanten och ska förvissa sig om att arbetstagare inte utsätts för risker för ohälsa och olycksfall i arbetet. träffade därför representanter för majoriteten av kommuner och regioner på politisk nivå för att informera om det arbetsgivaransvar som politiker har. Informationsinsatsen följs nu upp med inspektioner i samtliga kommuner och regioner för att ta reda på hur den årliga uppföljningen av det systematiska arbetsmiljöarbetet sköts. Ledningens engagemang i arbetsmiljöfrågor är viktigt för att ge personalen de rätta förutsättningarna för att genomföra sitt arbete och skapa balans mellan resurser och krav. Tillsyn av arbetsmiljö är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagare. Arbetssituationen för de anställda inom hälso- och sjukvården och omsorgen behöver bli bättre. God arbetsmiljö och trygga anställningar är avgörande bland annat för att säkerställa kompetensförsörjningen inom vård och omsorg. Regeringen vill främja ett hållbart arbetsliv och satsar därför totalt i en återhämtningsbonus inom vård och omsorg. Medlen ska användas till förbättrad arbetsmiljö, nya arbetssätt eller genom att utveckla arbetstidsmodeller. presenterade regeringen satsningen Äldreomsorgslyftet, som syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen genom att ge såväl ny som befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning på betald arbetstid. Satsningen har vidgats till att också omfatta första linjens chefer som arbetar inom vård och omsorg om äldre. Sammanlagt omfattar satsningen . Coronapandemin har inneburit ytterligare utmaningar inom arbetsmiljöområdet, och pressen har ökat, inte minst inom vård och omsorg. Regeringen har under den pågående coronapandemin gett berörda myndigheter ett flertal uppdrag samt kraftigt förstärkt resurserna till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. gav regeringen i uppdrag att i samråd med skyndsamt ta fram en vägledning till arbetsmiljöarbetet under pandemin och för att förhindra smitta av covid-19 på arbetsplatser. Vägledningen presenterades och innehåller bland annat information om hur arbetstagare kan skyddas mot smitta av covid-19 när åtgärder inte kan undanröja smittan, till exempel användande av personlig skyddsutrustning och förhållningsregler vid påvisad eller misstänkt smitta på arbetsplatsen. Behovet av personlig skyddsutrustning för att skydda arbetstagare inom vård och omsorg från smittrisker under den pågående coronapandemin är stort. Regeringen har gett i uppdrag att under pågående spridning i samhället säkerställa att det finns ett förfarande för att tillhandahålla icke CE-märkt personlig skyddsutrustning för samhällsviktiga yrkesgrupper.