prot · H90917 · 2021-10-19 00:00:00 — Då vill jag säga att mycket av det arbetet påbörjades redan innan över huvud taget hade presenterat någon rapport och gjort sina ståndpunkter kända. Men jag ska inte gå in för djupt i det materialet, utan jag tänker återkomma till det när vi ska svara till i en skrivelse om hur vi ser på och hur den ska hanteras. Men försök nu inte med konststycket att förminska all den positiva utveckling som har skett i Försvarsmakten och alla de åtgärder man har vidtagit för att få ordning på detta! Det gäller definitivt också alla de åtgärder som har vidtagits för att förändra och förbättra den ekonomiska styrningen. Det är ett omfattande arbete som har genomförts på den punkten i Försvarsmakten, och det är saker som jag har redovisat återkommande för försvarsutskottet. Den typen av aktiviteter är alltså väl känd. Jag har också personligen haft samtal med där jag har gått igenom en lång rad åtgärder som vi har vidtagit på det här området. 45 (M): Tack för det fylliga svaret, ministern! Min första fråga till ministern i den här interpellationen var: ”Hur avser ministern att säkerställa att arméchefen har tillräcklig rådighet över arméns verksamhet för att kunna planera och genomföra verksamheten på ett effektivt sätt?” Jag ställde den frågan utifrån att i sin granskning konstaterar att arméstridskrafternas operativa förmåga inte utvecklades på det sätt som hade förväntat sig –2020. Man menar vidare att detta kan härledas till såväl otillräckliga resurser som att utgångsläget visade sig vara värre än befarat. visar granskningsrapporten att det i Försvarsmaktens arbete med att stärka arméförbanden finns brister i effektiviteten inom såväl planering och analys som styrning och genomförande. En av rekommendationerna till Försvarsmakten i är just att säkerställa att arméchefen har tillräcklig rådighet över arméns verksamhet för att kunna planera och genomföra verksamheten på ett effektivt sätt. Det var också det jag frågade ministern om, men utifrån ett högst-ansvarig-perspektiv – hur ministern avser att säkerställa att arméchefen faktiskt får tillräcklig rådighet över arméns verksamhet för att kunna planera och genomföra verksamheten på ett effektivt sätt. Här svarar ministern att det är något som regleras i myndighetens interna bestämmelser och att ansvaret för myndighetens lednings- och lydnadsförhållanden och dess utveckling ligger hos Försvarsmakten. Avslutningsvis svarar ministern att Försvarsmakten alltid har möjlighet att uppmärksamma regeringen på behov av eventuella författningsändringar. Det var ju vänligt. Min följdfråga blir då: Om nu det framkommer i en rapport till att det behöver säkerställas att arméchefen får tillräcklig rådighet över armens verksamhet, avser då inte ministern att följa upp den frågan särskilt? Att skapa nationell försvarsförmåga kan liknas vid ett system där en mängd olika underliggande verksamhetsdelar och processer hänger ihop och påverkar varandra i komplexa kedjor. Det här är ingen enkel grej; det tror jag att vi är överens om. bedömer att Försvarsmakten med stora nedskärningar och fokus på internationella insatser tappade mycket kunskap om såväl de enskilda delarna i systemet som hur systemet i stort fungerar. Detta har försenat och försvårat den omställning som Försvarsmakten påbörjade i och med försvarsinriktningsbeslutet . Det känns inte riktigt som att den här regeringen och försvarsministern tar rapporten på allvar. Därför agerar man inte heller i frågorna. Jag måste ändå passa på att fråga ministern om han har någon idé om hur samspelet mellan försvarsmaktsledningen och regeringen kan bli bättre. indikerar nämligen att det inte har fungerat perfekt. 46 Försvarsminister (S): Till skillnad från den tidigare regeringen, som vi tog över det här efter, har vi ett bra samarbete med försvarsmaktsledningen. Till skillnad från den regeringen för vi en dialog under sansade och rimliga former om hur man kan göra för att lösa olika typer av problem. Detta är en av framgångsfaktorerna i den utveckling vi nu ser i form av en stegvis ökad militär förmåga, där man också övar på ett mer komplext och avancerat sätt. Man har även fördjupat de internationella samarbetena, och jag kan dessutom konstatera att man överlag har en mycket god förbandsanda ute i Försvarsmakten. Det är ett resultat av ett fungerande samarbete. Det finns ingen brist på uppföljning av olika frågor; det är oerhört mycket av utredningsarbete, frågor och återkommande resonemang och dialoger. Det finns alltså ingen brist på den punkten på något sätt. När det sedan gäller rådighetsfrågan pågår det ett ständigt utvecklingsarbete inom ramen för Försvarsmakten gällande hur rådighetsfrågor ska balanseras så att det även finns en rättvisa mellan de olika försvarsgrenarna. Frågan är om det är klokt att ge sig in i det som så att säga är styrfunktioner i den centrala försvarsledningen. Det kan kanske vara så att man ska använda den ordning som råder som plattform, i stället för en dialog, och att utvecklings- och förändringsarbetet ska ske inom ramen för Försvarsmakten. Det kanske är en klokare modell än att stå och kräva att vi från regeringens sida ska ge det ena eller det andra direktivet. Jag anser inte att vi har en situation där vi har försvarsgrenschefer som inte har inflytande över sin verksamhet eller en försvarsmaktsledning som inte fungerar, men om nu ledamoten har en annan uppfattning är det väl bara att redovisa den och ange exakt vad som ska göras åt detta. Problemet med sådan här kritik eller en sådan här synpunkt från är att den är rätt så allmänt hållen och rätt vid. Den ger också utrymme för en del tolkningar. Detta är alltså inte särskilt enkla frågor där man i en enkel politisk debatt kan säga: gör vi exakt si och så. Jag är rätt säker på att vi har ett utvecklingsarbete inom samtliga försvarsgrenar som fungerar på ett bra sätt. Men naturligtvis kan det förbättras. Så är det med de flesta verksamheter; man kan alltid förbättra, göra mer och göra bättre. Jag vill påstå att det arbetet finns. Sedan är det väl så att en sådan här riksrevisionsrapport ska ses som ett stöd för ett utvecklingsarbete men att den däremot inte är detsamma som lagstiftning eller den absoluta sanningen i olika sammanhang. Därför är det så att Försvarsmakten yttrar sig om rapporten och att regeringen yttrar sig om den i en skrivelse till . När jag säger att detta är ett arbete som påbörjades långt innan kom med sina synpunkter menar jag verkligen det. Det är ett arbete som påbörjades långt före det, och dessutom har vi faktiskt åtgärdat stora delar – framför allt genom det senaste försvarsbeslutet. Vi har alltså fast mark under fötterna. För att bara ta en punkt ur högen – om vi nu ska använda det ordet – och eftersom brigaderna diskuteras: Försvarsmakten skriver i sitt yttrande att brigaderna har omorganiserats med en regional indelning för att korta mobiliseringstider och möjliggöra förbandsnära förrådshållning. Det här är så att säga ett sätt för Försvarsmakten att på den punkten möta upp och säga: Det här har vi gjort. Det initiativet tog man säkerligen långt innan det var dags för några synpunkter från . 47 (M): Jag vill vara tydlig med att jag inte står här och kritiserar Försvarsmakten. Jag står här och ifrågasätter regeringen och dess arbete med och ställer frågor kring det. bedömer att försvarsinriktningsbeslutet var underfinansierat i förhållande till vad Försvarsmakten skulle åstadkomma. Arméns utgångsläge var mycket svårt i relation till den satta inriktningen. Dessutom lyfter revisionen fram att kostnaderna för de väsentliga säkerhetsintressena E och den nya generationens ubåt, , har varit svåra att spara in på och att dessa projekt har trängt undan andra materielprojekt. Armén kunde därför i realiteten inte uppnå det som riksdag och regering förväntade sig. Åtminstone enligt min erfarenhet från min bakgrund i näringslivet är det ganska vanligt att använda sig av klagomål, granskningar eller liknande i ett förbättringsarbete – ett förbättringsarbete som ministern också var inne på. Jag tycker att man ska använda granskning som ett stöd i förbättringsarbetet. Det tycker jag vore bra. Jag tycker inte heller att den är generell, utan jag tycker att den ger många bra och konkreta förslag som man behöver se över. är regeringen ändå inne på sitt sjunde år. Det betyder att regeringen har ett betydande ansvar för de problem som finns inom armén på grund av underfinansieringen av försvaret. har regeringen faktiskt arbetat för att hålla nere försvarsutgifterna så mycket som möjligt, även om vi gemensamt har gått till stora satsningar inom försvaret. Det var så i anslutning till de tre budgetöverenskommelser om försvaret som slöts med 2015–2019, och det var så gällande den M‑KD-budget som till slut löste ut ekonomin. Det var också så i den överenskommelse som fattades med C och L , och det var så rakt igenom hela försvarsförhandlingarna. Då blir det också därefter. 48 Försvarsminister (S): Man kan välja att ge vilken bild man vill av både försvarsförhandlingar och annat, men jag kan konstatera att ingen regering har gjort så omfattande satsningar på försvaret som vår regering. Det är absolut inte så att vi inte har velat satsa pengar på försvaret. Att försöka sig på att ge en annan bild än det är att ge en nidbild. Jag tycker dessutom att partier som är djupt ansvariga för bland annat värnpliktens vilande kanske skulle fundera över vad de egentligen var med och ställde till med under sin regeringsperiod. Sådana saker skapar startsträckor för andra som ska ta vid och ta över. Jag har två gånger nu förklarat att vi tog konsekvenserna av att det var för lite pengar i den första uppgörelsen och tillförde ytterligare medel till uppgörelsen 2015. Detta är något som vi har fattat beslut om här i och som vi har varit överens om, och ändå ska vi stå här och diskutera någon sorts underfinansiering som vi har löst. Det blir ett politiskt propagandanummer som egentligen inte stämmer överens med realiteterna. Vi försökte ju lösa problemet. Allt kokar ned till ”Nej nej, vi kritiserar inte Försvarsmakten när vi ifrågasätter regeringen.” Men det är ju Försvarsmakten som hanterar mycket av detta i vardagen, och då går det ena in i det andra. Det går inte att säga att man inte kritiserar, för det är ju det du gör, . Så här tror jag: Vi ska använda detta till något konstruktivt. Det är regeringens grundinställning. Vi kommer att svara om dessa saker, men jag är i min fulla rätt att förklara vad vi har gjort och hur vi har försökt åtgärda saker och ting, till och med innan kom med sina synpunkter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2021/22:38 om militära insats i 49 Försvarsminister (S): har frågat mig om jag tagit del av uppgifterna om att Wagnergruppen kan komma att stödja militärjuntan i och hur det påverkar min bedömning av läget i landet. har även frågat hur jag avser att agera kring de svenska militära insatserna i om Wagnergruppen sätts in av militärjuntan i . Uppgifterna om att ledning överväger detta samarbete är naturligtvis mycket oroande och tas på stort allvar. Regeringen följer aktivt upp frågan, och vi har nära kontakt med våra partner, bland annat på plats i och i EU-kretsen, där vi understryker vår uppfattning om det negativa i ett eventuellt avtal mellan ledning och den så kallade Wagnergruppen. Som ett led i detta skickade jag ett brev till försvarsminister i övergångsregeringen i vilket jag underströk att ett avtal med den så kallade Wagnergruppen skulle få allvarliga konsekvenser, liksom vikten av att tidsplanen för övergångsprocessen respekteras och att val ska hållas som planerat . I samband med mötet inom ramen för samarbetet European Intervention Initiative i markerade samtliga närvarande stater det oacceptabla i ett avtal mellan den maliska staten och ryska legosoldater. En slutlig bedömning av vilka konsekvenser som skulle bli aktuella i ett sådant läge kommer att göras tillsammans med partner när och om ett eventuellt avtal föreligger. är ambitionen från en rad stater att något sådant inte ska upprättas. Jag avser inte att spekulera över ett händelseförlopp vi ännu inte har kännedom om eller som ännu inte inträffat. 50 (M): Tack, ministern, för svaret! Det svenska FN-bidraget i har utgjorts av ett underrättelseförband med huvudsaklig placering i Timbuktu. har den svenska styrkan etablerat sig i staden i landets östra delar. finns och kommer även fortsättningsvis att finnas en nationell stödenhet för logistik med placering i . deltar också i Task Force Takuba, som är en multinationell specialförbandsstyrka som är en del av den pågående franskledda insatsen Operation Barkhane. Det svenska bidraget till Task Force Takuba är en helikopterburen snabbinsatsstyrka som bland annat kan rycka ut vid oförutsedda händelser. Den svenska enheten består av ungefär 150 personer. Försvarsmakten har haft verksamhet i . frigjorde sig från kolonialmakten och blev ett självständigt land. Omvandlingen från kolonialstyre till demokratiskt styre har varit lite svår och har länge kantats av statskupper och inre stridigheter. går den senaste konflikten in på sitt nionde år. När den maliska militären grep presidenten, premiärministern och försvarsministern och förde dem till en militärbas i , strax norr om huvudstaden , var det ännu ett bevis på hur komplex och djupgående konflikten i landet är. För statskuppen var långt ifrån den första i landets historia utan var i själva verket den andra på mindre än . rapporterar internationella medier att många i är upprörda över den ökande osäkerheten i landet. Det ska förekomma regelbundna protester mot bland annat att den franska militären är där, och den anklagas för att inte ha gjort någon skillnad i kampen mot jihadisterna. De som protesterar kallar närvaron av franska soldater för en ockupation och kräver att de snabbt ska lämna . I FN:s säkerhetsråds resolution anges följande uppgifter som prioriterade för Minusma: stödja den maliska regeringens och de väpnade gruppernas implementering av fredsavtalet, verka för dialog och försoning och minska spänningar mellan grupperingar, skydda civila och stabilisera befolkningscentrum, även mot asymmetriska hot, motverka asymmetriska attacker mot civila och FN-personal, skydda FN:s personal och egendom, främja och skydda respekten för mänskliga rättigheter och stödja maliska myndigheter i att skapa säkerhet för humanitära transporter. Det här blir lite svårt när man ska stödja en regering som egentligen är en militärjunta. Att verka för dialog är ju fantastiskt när det funkar, men just nu blir det faktiskt bara värre i . Vi har försvarsmaktspersonal som varit i och är i och gör ett fantastiskt jobb. Om någon av dem lyssnar – tack! Men med tanke på läget i landet och alla insatser vi gör och har gjort undrar jag: Hur avser ministern och regeringen att utvärdera detta med tanke på resultatet i och även andra internationella insatser, exempelvis i ? 51 Försvarsminister (S): Vi har en situation med ett allvarligt läge i . Vi har lagt fram förslag om att fortsätta vår verksamhet inom ramen för Minusma fram . Vi har lagt fram förslag om att förlänga vår insats i Operation Takuba med helikoptersnabbinsatsstyrka . Vi har sagt att vi därefter ska vara kvar med ett tjugotal personer – ett medicinskt team plus stabspersonal – inom ramen för Operation Takuba. Alla dessa operationer sker tillsammans med andra länder och med det folkrättsliga mandatet att inbjudan finns från regeringarna i de länder man verkar i. När det gäller slutsatsen att vi med omedelbar verkan ska dra oss ur därför att vi har en problematisk situation och när det gäller andan i frågeställningen, vad vi ska göra om Wagnergruppen får kontrakt, kan jag bara säga att om slutsatsen nu är att vi med omedelbar verkan ska dra oss ur kommer tomrummet att fyllas av andra krafter och intressenter som har andra värderingar och synsätt än dem som vi står för. Jag vill att detta ska vara tydligt så att man begriper konsekvenserna. Det är inte bara att antyda och i förlängningen leda in diskussionen på att vi nu ska lämna , det vill säga att länder som omfattar västvärldens värderingar om demokrati ska lämna landet. Det är oerhört viktigt att i en sådan här situation noga överväga vad man säger. Det är därför jag i svaret formulerade att det blir konsekvenser om vi gör något tillsammans med Wagnergruppen i form av kontrakt. Vad det blir får vi titta på tillsammans med våra partner och sedan återkomma i en diskussion, som vi naturligtvis ska ha under sansade former. Den diskussionen ska inte utgå från den senaste nyhetsrapporteringen eller den senaste möjligheten att skapa en politisk klickrubrik. Frågan är för seriös och för komplicerad för något sådant. Man måste tydligt ha klart för sig perspektivet om vad som pågår. Det finns terrorister, jihadister, drogsmugglare, människosmugglare och religiösa extremister. Det finns en hel palett av olika typer av företeelser som mycket snabbt kan fortplanta sig till i form av olika aktiviteter som vi definitivt inte vill ha. Det kan också bli ett resultat av att vi är oförsiktiga nog att snabbt skapa tomrum. För att tillmötesgå och hitta en balans i riksdag i förhållande till olika aktörer har ett förslag lagts fram om ett tillbakadragande . Det gör det möjligt att avveckla Minusma under ordnade former, och det gör det möjligt att på olika sätt möta en oförutsedd händelseutveckling. visar vi genom att vi stannar kvar i Operation Takuba att vi agerar uthålligt, seriöst och långsiktigt samt att vi ser med allvar på situationen. Jag vill också markera att vi självklart kommer att utvärdera även denna situation, men vi måste ha huvudprioriteringen att klara vardagen i . 52 (M): Jag tackar ministern för det fylliga kompletterande svaret. Läget ser ut som det gör i , det vill säga att grundkonflikten ligger i att det finns stora kulturella skillnader inom staten gränser. Vem och vilka som har suttit på den reella politiska makten – de i den södra delen av landet – har fått stor inverkan på de övriga grupperna i , framför allt i de norra delarna, utan att de har påverkat särskilt mycket. För kultur sägs äta organisation till frukost. Förtroendet för staten har, av förklarliga skäl, legat på en låg nivå i stora delar av landet. De insikter jag fick med mig från när jag var där var att de civila och militära insatserna inte går i takt. De insatser som görs , och som har gjorts, är inte tillräckligt synkroniserade. Det behövs bättre civila insatser, just så att kulturen inte kan äta organisationer till frukost. styrs landet av en militärjunta, och enligt uppgift ska militärjuntan i ha bett ryska Wagnergruppen om hjälp. Wagnergruppen är alltså, fru talman, en paramilitär grupp som har satt in legosoldater i flera konfliktdrabbade områden , bland annat i , och . Det sägs att gruppen har nära band till Kreml. utrikesminister ska ha bekräftat att har vänt sig till ett privat militärt företag i för att be om hjälp att bekämpa jihadistgrupper. I min värld är det då inte rimligt att den svenska styrkan i fortsätter att utföra samma uppgifter i landet om Wagnergruppen faktiskt sätts in i . har med sitt stora bistånd och med sitt långtgående arbete i ett starkt varumärke i landet, och det vore synd om ett sådant varumärke skulle förknippas med Wagnergruppen. Det beror bland annat på att Wagnergruppen är som den är och därför att det kan eskalera våldet i landet än mer. Jag var tidigare inne på att vi tydligt kan se bristen på synkronisering mellan civila och militära insatser. Det hjälper inte . Insatserna måste bli mer synkroniserade. Om inte kan skapa ett demokratiskt styre kan landet inte lyckas. Jag undrar hur ministern har verkat för att just de civila insatserna ska gå i bättre takt med de militära insatserna. Hur ser ministerns planer ut för detta framöver? 53 Försvarsminister (S): Antyd inte med ett ord eller en tendens att vi skulle vara beredda att acceptera att skulle kopplas till Wagnergruppen. Jag har klargjort detta i ett brev till försvarsminister, och vi har gemensamt diskuterat detta på EI2-mötet. De som är med i Operation Takuba är beredda att agera gemensamt. Det har pågått ett omfattande arbete för att markera gentemot den maliska regeringen att detta inte är acceptabelt för oss. Antyd inte med en millimeter att vi i något sammanhang skulle acceptera detta. säger att Wagnergruppen sägs ha nära band med Kreml. Ja, den har band med Kreml. Det är ingenting som sägs, utan det är så. Det är tydligt och klart. Gruppen är ett instrument i den verktygslåda – även om den är ett företag i formell mening. Så ser realiteten ut. Nog har vi insikter och kontroll över det ena och det andra, men vi får inte vara för snabba i agerandet och låsa oss vid uppfattningen att om något händer som ännu inte har hänt gör vi si och så. Vi ska inte skapa tomrum, utan vi måste vara med och upprätthålla insatsen. Aktörer som vi inte vill ska dominera ska inte få fri lejd in i allt. Det finns också en sådan aspekt. Det är mycket viktigt att västerländska demokratier även fortsättningsvis är engagerade i ett område som . Det finns omfattande kinesiska intressen, och det finns omfattande ryska intressen. Wagnergruppen verkar redan på ett negativt sätt i en hel del andra länder. Det är viktigt att vara tydlig på dessa punkter så att det inte blir slirigheter i diskussionen. Jag har också besökt . Man måste se till att utveckla den militära delen och förändra det operativa mönstret – från tid till annan lägga om den militära operativa verksamheten för att vara så effektiv som möjligt i vardagen. Det är grunden för att de civila organisationerna och det civila stödet ska kunna verka. Det är också grunden för att hitta en balans mellan olika grupperingar. Jag är definitivt inte nöjd med situationen i . Däremot anser jag att situationen är så pass svår att det inte enkelt kan sägas att vi ska lämna . Terrorism, extremism och kriminalitet är så hårda realiteter så att om dessa släpps lösa blir det problem också i . Det är en realitet vi inte kan bortse från. När vi diskuterar dessa frågor i parlament i olika länder måste den bredden finnas med i diskussionen. Annars kommer fattiga, svaga och dåliga analyser att ligga i botten för eventuella beslut. 54 (M): Det svenska engagemanget i går att spåra , då tog fram en tvåårig strategi för internationellt utvecklingssamarbete med landet. Strategin kom att förlängas tills en ny var på plats för perioden –2020. öppnade en egen ambassad i landet 2011. i samband med militärkuppen frös man biståndet, men har gett i bistånd. Därutöver finns det svenska soldater och poliser på plats genom FN-styrkan Minusma. har också skickat soldater via Task Force Takuba och deltar i insatser via EU, till exempel EUTM. Jag tänker, fru talman, att om man alltid gör som man alltid gjort blir det också samma resultat. Jag tänker att det behövs prestigelösa diskussioner om internationella insatser generellt och i detta fall specifikt. Mer av samma verkar ju inte funka. Det är inte så enkelt, säger ministern, och det håller jag verkligen med om. Det är det heller ingen som tycker. Det är också därför vi moderater har lyft fram att vi behöver en exitstrategi så att det här går att göra på ett ordnat sätt. Men det har regeringen inte velat lyssna på. har fått ett massivt bistånd och insatser från Minusma, Task Force Takuba och EUTM med mera. Ändå har det alltså inte blivit bättre. Vi behöver se över hur vi kan nå ett bättre resultat. behöver vi titta på vår verksamhet här hemma och hur detta tillsammans kan synkas bättre. Om vi fortsätter som tidigare, ja, då blir resultatet troligen detsamma. Jag undrar om ministern och regeringen tänker utvärdera det här på något annat sätt så att vi på ett bättre sätt får med oss resultatet som lärdomar för framtiden. 55 Försvarsminister (S): Jag begriper inte vad har för grund för att säga att vi inte har velat lyssna på frågan om exitstrategin. har vi lagt fram två propositioner.