prot · H809135 · 2021-06-07 00:00:00 — Vi har också en föräldraförsäkring som är betydligt bättre än i många andra länder och ett studiefinansieringssystem som är betydligt mer generöst. Dessutom är barnbidragen på en bättre nivå än i många andra länder. Vad gäller pensionärer har vi ett långsiktigt hållbart pensionssystem på ett sätt som många andra länder inte har. Med detta sagt levererar det alldeles för låga pensioner. Det är precis därför som de som har slitit ett helt långt yrkesliv men ändå har en låg pension äntligen kommer att kunna få ett pensionstillägg utöver de andra förbättringar som har gjorts, som höjda bostadsbidrag och förbättrad garantipension. Regeringen har visat på stora ambitioner att förbättra våra pensionärers ekonomi, och jag ser framför mig att vi socialdemokrater kommer att fortsätta att arbeta med detta. 59 (SD): Min uppfattning är att också som finansminister representerar det socialdemokratiska partiet och därmed bör kunna kommentera socialdemokratiska förslag, eller har jag fel? Om jag inte missminner mig har både finansministern och redan kommenterat förslagen från arbetsgruppen i medierna. Jag förstår inte problemet och varför man inte skulle kunna kommentera det också i denna kammare. Sedan handlade inte min fråga om skatteväxlingen. Hade jag velat tala om skatteväxlingen hade jag ställt en interpellation om det. Jag har tagit upp ett antal olika skatter. Jag har tagit upp kapitalskatten, som enligt en färsk rapport från Timbro ligger på plats nummer fem inom . Det är vad jag har ställt min fråga om. Min fråga handlar primärt om det svenska skattetrycket och inte om den gröna skatteväxlingen. Sedan får finansministern det att låta som att det inte är Socialdemokraterna som har styrt det här landet under 53 av . Detta faktum går inte att komma runt hur man än vrider och vänder på det. Vad man än tycker om det nutida är dagens en produkt av socialdemokratisk politik. Det är detta som min grundfråga handlar om. Jag tycker att självkritik är en dygd och någonting som man borde ha mer av inom politik, och svensk politik i synnerhet. Jag skulle vilja ge finansministern en chans att resonera kring vilket ansvar som Socialdemokraterna bär för dagens samhälle, vilket ansvar Socialdemokraterna bär för de rekordlånga vårdköerna, vilket ansvar Socialdemokraterna bär för ett underfinansierat rättsväsen och vilket ansvar Socialdemokraterna bär för att vi har illegala immigranter som får tak över huvudet medan vissa pensionärer som jobbat hela sitt liv hamnar ute på gatan. Jag skulle vilja höra en reflektion kring detta. 60 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna ledamoten om att interpellationer rör statsråds tjänsteutövning. Det innefattar bland annat statsråds sätt att utforma förslag som föredragande i regeringen, ställningstaganden i kommandomål, fullgörande av uppdrag att förhandla med andra länder och organisationer samt informella kontakter med myndigheter som är underställda regeringen. Detta är utifrån den handbok vi alla har, Parlamentarisk handbok, och basen från regeringsformen. 61 Finansminister (S): Utöver detta sa i sitt första inlägg att det hade kommit nya förslag på kapitalskatter från regeringen, och det har det inte gjort. säger också att hans interpellation inte handlar om den gröna skatteväxlingen. Men tog upp tre skatter som ingår i den gröna skatteväxlingen som exempel på skatter som regeringen har höjt. Jag vill då understryka att det är en del av en växling och inte en samlad skattehöjning. Vad gäller välfärden, rättsstaten, infrastrukturen och andra delar av vår gemensamma verksamhetsfinansiering ser jag att vi har mycket stora behov av finansiering eftersom vi har stora arbetsuppgifter framför oss. Jag nämnde tidigare äldreomsorgen. Men vi behöver också förbättra vår infrastruktur. Regeringen har också stora planer på att bygga ut polisen. Då behöver naturligtvis också rättskedjan stärkas. Här är det ett problem att alliansregeringen under sina år sänkte skatten med 140 miljarder, vilket naturligtvis påverkar den samlade finansieringen för de mycket viktiga arbetsuppgifter vi har och sådant som vi sköter tillsammans som till exempel äldreomsorgen eller pensionerna. Det är klart att det påverkar finansieringsmöjligheterna. Det finns ytterligare idéer om ytterligare skattesänkningar från de partier som tänker sig att samarbeta med. Frågan till hela det samarbetet mellan , blir hur de tänker sig att man ska kunna finansiera välfärden med omfattande skattesänkningar. Det är utöver att väl är det parti som har gått längst av de svenska partierna vad gäller synen på om de allra rikaste skulle kunna bidra lite mer för att höja pensioner för dem som har slitit ett helt långt yrkesliv. Där tycker till och med att det är ”äckligt” att låta dem bidra mer till det gemensamma. Jag är av en annan uppfattning. Jag tror att det vore bra för samhället och finansieringen av välfärden. 62 (SD): Ni får rätta mig om jag har fel, men jag blev avbruten i mitt tidigare anförande. Jag var inte klar i mitt förra anförande. Jag undrar om jag skulle få lite extra tid. (TREDJE VICE TALMANNEN: Ledamoten får vara tydligare. Det första av ledamotens anföranden avslutades utan en markör eller med ett tack. När ledamoten inte gick vidare i sitt andra anförande tolkade jag det som att det var samma avslut som i det tidigare inlägget. Jag gav därför ordet till finansministern. Det är viktigt att markera. Jag väntar för att ge betänketid. Om det inte sägs något mer uppfattar jag det som att inlägget är avslutat. Det går inte att göra den här typen av tillägg med extra tid. Jag får be om ursäkt, men ledamoten får vara tydligare med att markera när inlägget är avslutat.) Jag förstår att det var ett missförstånd. Det var min konstpaus som skapade problematiken. Jag nöjer mig med mina två minuters talartid. Det är ingen fara. Vad gäller relevansen i det jag sa finns allt det som jag talat om med i min interpellation. Jag kan citera direkt från min interpellation. Där står att frågan är ”varför det finns en diskrepans mellan vad regeringen tar ut i skatt och vad de svenska skattebetalarna får tillbaka. Den svenska välfärden har den höga beskattningen till trots stora hål i form av ett underfinansierat rättsväsen, långa sjukvårdsköer och en pandemi som blottlagt bristerna inom äldreomsorgen”. Vad gäller skattesänkningar går skattesänkningar till dem med lägst inkomster. De som har lägst inkomster får mest över i plånboken med sverigedemokratisk politik. Som ministern nämnde i sitt inledningsanförande verkar Socialdemokraterna också tycka att det är bra politik. Vi kanske ändå har någon sorts gemensam syn i de här frågorna. Jag tycker att det är lite av ett hyckleri att framhålla politik på det sätt som finansministern gör när det i själva verket är Socialdemokraterna som sänker skatten för de allra rikaste. Man avskaffar värnskatten för de allra rikaste. Jag har principiellt ingenting emot det. Men inte med de hål som den svenska välfärden har. När det gäller förstärkning av kommunsektorn är det ett faktum att ligger på en högre nivå än regeringen. Jag har med mig ett utdrag här i kammaren, eftersom jag misstänkte att det skulle komma på tal. Där framgår det med all tydlighet. 63 Finansminister (S): Det finns många behov i för vilka man skulle behöva ytterligare resurser. Jag tänker inte minst på våra pensionärer som har slitit ett helt långt yrkesliv men som ändå har alltför låga pensioner. Jag tänker på äldreomsorgen, som uppenbart behöver förstärkas. Jag tänker på personalen som springer och sliter. Den försöker göra sitt allra bästa. Men de har ändå inte tid med det där lilla extra som att hålla i handen och kanske dricka en kopp kaffe tillsammans med våra äldre. Vi ser på sjukvårdsköerna som har byggts upp under coronakrisen och som behöver betas av i snabb takt. Vi har barnen i skolan som behöver få mer undervisning nu när de har haft digitalundervisning under coronapandemin och kanske behöver hämta igen. Vi behöver fortsätta att stärka polisen och rättsväsendet och inte minst se till att det också finns pengar för att jobba förebyggande på ett sätt som vi inte gör . Mot den bakgrunden har möjligheten diskuterats att de allra rikaste skulle kunna bidra lite mer till det gemensamma. Det handlar om miljonärerna och mångmiljonärerna. Jag tycker att det är ett fullt rimligt förslag att diskutera. Men här står vi ju avgrundsdjupt långt från , för när idén att de rika ska bidra kommer upp säger att de tycker att det är äckligt. Jag tror att det ligger väldigt långt från hur svenska folket uppfattar det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2020/21:758 om språkförskola 64 Utbildningsminister (S): har frågat mig hur jag ställer mig till att införa obligatorisk språkförskola för barn till nyanlända och om jag avser att vidta några åtgärder för att införa en obligatorisk språkförskola för barn till nyanlända. Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Regeringen beslutade därför att en särskild utredare skulle lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i tre- till femårsåldern och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bland annat när det gäller nyanlända barn. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67). I betänkandet redogörs för forskning som visar just förskolans positiva effekter på barns utveckling och lärande. Utredningen konstaterar bland annat att det finns en bred samsyn i forskningen om att förskolan har störst betydelse för barn med svag socioekonomisk bakgrund. Vidare framför utredningen att flera studier visar att barn som har gått i förskola har bättre språkliga färdigheter än andra barn. Betänkandet har remitterats, och utredningens förslag bereds nu inom . Frågorna om en obligatorisk språkförskola för barn till nyanlända kommer att tas om hand i det arbetet. 65 (M): Tack, utbildningsministern, för svaret! Språket är nyckeln till integration. har haft en hög invandring. Vi har haft bilden att invandrare är en homogen grupp, men det är de inte. De kommer från olika kulturer och länder och har olika utbildningsbakgrund. Detta påverkar barnens skolgång. Kommer du från en familj där en eller båda föräldrarna är akademiker är det större chans att du lyckas i skolan än om ingen av dem är det. När det gäller just språkförskola tittar vi på hur det ser ut i . Vi har områden där det knappt bor några barn med två svenskfödda föräldrar. Med svenskfödda föräldrar menar jag de som har svenska som modersmål. Det är inte lätt att lära sig det svenska språket. Språket kommer hemifrån, när föräldrarna kommunicerar med barnet. I har vi inget språkkrav på föräldrarna när de kommer hit, för att få uppehållstillstånd eller medborgarskap. Vad innebär det? Jo, chanserna att barnen ska lära sig svenska i skolan blir ännu mindre. Att jag personligen är engagerad i denna fråga beror på att jag inte själv har svenska som modersmål. Men jag hade turen att ha lärare som ställde krav. Då fanns det faktiskt några elever i klassrummet som hade svenska som modersmål. finns det inte bara i ett utan i ett flertal områden i skolor där ingen har svenska som modersmål, förutom möjligtvis lärarna själva. Därför är detta otroligt viktigt. Vi vet att ju tidigare barn lär sig ett språk, desto snabbare tar de det till sig. Vi ser att skolan faktiskt är den enda vägen ut ur föräldrarnas sociala utsatthet, bort från kriminalitet. Vi måste börja , det vill säga ha en obligatorisk språkförskola så att barnen får till sig de verktyg de inte får hemifrån för att möjliggöra en bättre framtid – för dem själva och det bostadsområde de bor i men också för samhället som helhet. Det vi gör just nu är att vi kastar bort en massa humankapital. Vi producerar ett utanförskap – det vi säger att vi vill minska. Men vi vet också att nyckeln till en framgångsrik skolgång är att kunna det språk man blir undervisad på och som sedan ska användas i arbetslivet, det vill säga det svenska språket. Svenska är komplicerat. Man skriver inte på samma sätt som när man pratar. Och i har vi undervärderat det svenska språket – att kunna estetisk svenska. Man kommer inte heller så långt på att prata det som kallas förortssvenska. Vi ser en språksegregation, med minskade kunskaper i svenska språket. Och det som sker när barnen börjar i svensk skola är att de sitter som frågetecken i klassrummen. Ingen säger till dem att de inte kan tillräckligt bra svenska, för det finns en kravlöshet i ; vi vill vara snälla. Jag har en fråga. Jag har läst utredarens svar, där det står att kommunerna bör erbjuda språkförskola. Varför ska inte kommunerna göra det obligatoriskt och se till att vi lyfter de här områdena? Det är inte bara ett område vi pratar om, utan det är flera områden där språket brister. 66 Utbildningsminister (S): Tack, , för den passionerade pläderingen för en likvärdig och jämlik skola! pekar verkligen på ett mycket viktigt problem, nämligen den ökande segregationen i svensk skola och det faktum att vi ibland stöter på skolor där samtliga barn som leker på skolgården går in och har undervisning på svenska men inte talar svenska ute på skolgården, för det finns inte tillräckligt många barn med svenska som modersmål. Denna utveckling vill regeringen bryta, och regeringen har tagit fram ett flertal förslag för att på djupet komma till rätta med de stora problem som den ökande segregationen innebär. har ställt sig väldigt kallsinniga till de förslagen, men efter denna passionerade plädering hoppas jag på en omsvängning från på den punkten. talar också varmt om förskolans betydelse. Jag kan bara hålla med. Den svenska förskolan, där barn tillsammans leker och lär sig både språket och andra färdigheter och kunskaper, är en fantastisk inrättning. Det är en inrättning där kommunerna inte bara bör utan ska erbjuda plats till alla barn. Under den här regeringens tid har vi satsat mycket på förskolan. Tittar vi på statistiken ser vi att vi har mindre barngrupper än vi hade . Vi ser också att vi har beslutat om en ny läroplan för förskolan, där barnens språkutveckling har betonats ordentligt mycket tydligare än vad som var fallet i den gamla läroplanen. Vi har också sett till att det finns ordentliga statsbidrag – är de uppe i 350 miljoner – för ett språklyft i förskolan. Vi har dessutom utvidgat den framgångsrika satsningen Läslyftet med moduler som handlar om läs‑ och språkutveckling på förskolans område. Sist men inte minst har vi arbetat med kompetensutveckling. Som säkert vet ser vi i de olika förskolorna i även en pedagogisk segregation. På förskolor i utsatta områden är det ofta så att personalen inte har fullgod utbildning och inte är behöriga förskollärare eller utbildade barnskötare i samma utsträckning som på förskolorna i mer välmående områden. Det är alltså väldigt viktigt att vi också satsar på att se till att personalen har goda förutsättningar att arbeta med barnens språkutveckling. Jag vill också ta tillfället i akt att markera att estetisk svenska, som kallar det för, är ett uttryck som inte förekommer i skolans styrdokument. I och i svenska skolor och förskolor ska barn lära sig samma svenska språk, oavsett vilket hem man har, vilken skola man går i eller vilken del av man bor i. Detta är klart och tydligt framskrivet i våra styrdokument – i kursplaner och läroplaner – och så ska det förstås vara. Jag välkomnar intresse för denna fråga och det djupa engagemang som han behandlar frågan med. Jag ser fram emot att detta djupa engagemang följs av konkreta förslag från som handlar om att säkerställa att barn ska ha goda förutsättningar att lära sig svenska i hela . 67 (M): Jag har läst utredarens svar, som är kännetecknande för vår inställning till saker och ting i generellt. Vi ska ha en uppsökande verksamhet. Ja, en kommun som kanske klarar att ha uppsökande verksamhet. Man har en verksamhetschef och en kommunledning som tar det på största allvar. En närliggande kommun som har kanske inte resurserna och medarbetarna för att klara detta fullt ut – etcetera. Problemet är att det alltid blir luddigt. Det ska inte hänga på vilken kommun ett barn växer upp i. Vi har språkbrister i , i , i , i , i , i – en efter en, i olika delar av vårt land. Det ska vara enhetligt. Om vi ska ha en likvärdig och jämlik skola ska det gälla lika för alla. Då ska det inte hänga på att ha uppsökande verksamhet. Det låter jättefint, men vi vet att det inte kommer att slå rätt överallt. Det är bättre att göra det obligatoriskt. Kommunerna bör erbjuda, men vad gör vi med de barn vars föräldrar vi inte får tag i eller vägrar att skicka sina barn till förskolan? Man säger att man vill ha skolplikt . Då vet vi att dessa barn kommer att hamna efter i sin språkutveckling. Då måste vi vänta till . Det är bättre att ha en obligatorisk språkförskola för barn till nyanlända och barn i utsatta områden. Då gör vi dem en tjänst. De får det verktyg de saknar och som de inte kommer att få från sina hem. Det vi också vet är att alltför många barn med utländsk bakgrund misslyckas i den svenska skolan. Resultatet ser vi i och på gymnasiet. Det som sker är att vi får slitningar i vårt samhälle. Barnen hamnar i identitetskris. De vet inte själva om de ska kalla sig för svenskar eller för sina föräldrars etniska härkomst. Dessa barn är morgondagens vuxna. Den dagen de är vuxna är jag gammal. De är den kommande generationen. Skälet till att jag är engagerad i den här frågan har att göra med det jag sa om estetisk svenska. Det handlade inte om att vi skulle skicka in det i någon läroplan eller så, men det har betydelse. Jag har själv stött på det. När man pratar i telefon säger folk: Vad hette du? Du pratar jätteren svenska. Ja, jag har utländsk bakgrund, säger jag. Jag är armenier från och pratar fem språk. Jag ser inte ut som du, men vi kan kommunicera med varandra. När man pratar över telefon blir man anonymiserad. Vi värderar detta väldigt högt i , men vi pratar inte om det. Problemet med politiken och problemet i skolan är att vi bara ska följa den här planen som vi är överens om. Det är jättebra, men vad händer med personen där ute? Just språket är nyckeln till integration. Jag förstår inte varför vi ska vara mjäkiga. Det handlar om att sätta ned foten från alla partier och säga: Rätten till det svenska språket är vi alla överens om. Du ska prata korrekt svenska om du kommer hit som barn eller om du föds i , för det gynnar oss alla. Det enda som binder ihop oss i är språket. När vi kan kommunicera med varandra kan vi också lösa alla problem vi upplever. 68 Utbildningsminister (S): Jag måste säga att jag inte blir riktigt klok på vad egentligen är ute efter. håller ett passionerat och, tycker jag, väldigt välformulerat inlägg om vikten av att de bestämmelser som finns ska gälla för alla. konstaterar han, precis som jag, att hur snyggt och fint vi än har uttryckt oss i skollag, förordningar, läroplaner, kursplaner, förskolans styrdokument och skolans styrdokument har vi en verklighet som inte riktigt följer på de fina orden. Mitt svar på detta är att arbeta med den här verkligheten – se till att det finns uppsökande verksamhet, se till att det finns kompetensutveckling och se till att vi tar i de problem som är roten till den alltför stora uppdelningen mellan vi och dom och mellan dem som har svenska som modersmål och dem som inte har det. Vi måste gå till botten med den segregation som finns i svensk skola och svensk förskola. Det, fru talman, gör vi genom ändringar i skolans styrning. Där har vi förslag på gång som jag verkligen hoppas att kan överväga att ställa sig positiva till. har det varit kalla handen. Man har snarare ställt sig på skolkoncernernas sida än på barnens sida. Men när vi nu ser att de tuffa, tydliga och bestämda uttryck som vi har i våra styrdokument inte når hela vägen ut är det, fru talman, en självklarhet för mig att vi ska arbeta med alla verktyg vi har i vår verktygslåda. Ett viktigt sådant verktyg är uppsökande verksamhet och kompetensutveckling, att se till att det finns kunskaper för dem som jobbar i skolan – både om vad läroplan, styrdokument och annat innehåller och om hur man ska arbeta med språkutveckling och använda förskolans pedagogik till att se till att barn får ett rikt språk. Här, fru talman, har vi problem. En kartläggning av barns språkutveckling som gjordes 2018 – i i var det den gången, men det hade säkert också kunnat vara någon annanstans – visade att av barnen inte hade den förväntade språkutveckling som barn i borde ha i fyra- till femårsåldern. Det här är ett problem som är på riktigt. Mitt och regeringens sätt att lösa detta problem är att se över vilken lagstiftning vi har men också att använda oss av den stöttning till personalen som det kan innebära att faktiskt få en bra kompetensutveckling i hur man arbetar språkutvecklande i förskolan. Här behövs det utbildning, och det finns utbildning att få. Men det behövs också en tydlighet i lagstiftningen som jag hoppas att fler än mitt parti kan ställa sig bakom i . Sist men inte minst vill jag ta upp en liten detalj i det som säger. talar väl om att man ska införa en obligatorisk språkförskola för ”barn till nyanlända och barn i utsatta områden”. Alla som har läst intressanta utredning ser att ett obligatorium som gäller för vissa grupper i men inte för andra, en uppdelning baserad på etnicitet eller härkomst, är problematiskt i förhållande till den diskrimineringslagstiftning som vi har och som också, fru talman, finns i många andra europiska länder. Detta måste vi ta hänsyn till. Vi kan inte bara bortse från att vi i lagstiftningen stöter på ganska stora problem, något som har utrett ordentligt och i botten. Det är lätt att stå i talarstol och säga att vi ska ha särlagstiftning för barn till nyanlända och utsatta. Det är betydligt svårare att skriva en sådan lagstiftning. 69 (M): Det har inte blivit någon lagrådsremiss ännu, men vi kan ju titta på remissvaren som har kommit från de olika remissinstanserna. Utredaren föreslår alltså att ”kommunerna ska vara skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet för att öka deltagandet i förskolan” – uppsökande verksamhet, jättebra. Sedan ska det vara ”obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn”. Det är just detta som är problemet: Man ska erbjuda. När man erbjuder något kan någon tacka nej. Vems intresse ska vi beakta – barnens intresse eller föräldrarnas intresse? Återigen: Erbjuda innebär att någon kan tacka nej. Vi pratar inte om enstaka barn med utländsk bakgrund. Invandringen till är så pass stor att många inte inser vilka konsekvenser den har lett till. Man träffar alltså barn i som är födda och uppvuxna här men som inte kan kommunicera ens på enkel svenska. Då kan vi stå här i kammaren och prata om si och så och att vi gör detta och detta. Men de får betala priset. Det är det som är själva grejen med obligatoriet. Barn i utsatta områden har inte samma privilegier. De stöter inte på barn till svenskfödda föräldrar. Redan där har vi gjort skillnad. Redan där har vi en segregation. De har inte samma möjligheter som barnen i eller barnen i , för de kommer inte i kontakt med svenska språket. Därför är min fråga: Varför gör vi det inte obligatoriskt och för barnens skull? Vi ska inte göra det för någon annan som tycker att det här är lite luddigt eller blir kränkt. De här barnen är morgondagens vuxna, och de är också en del av . 70 Utbildningsminister (S): Så är det. De barn som växer upp i ska ha tillgång till ett rikt svenskt språk. Det ska inte göras någon skillnad i svensk skola när det gäller att ha höga förväntningar och ställa höga krav på en god språkutveckling. Den möjligheten och den skyldigheten ska alla barn i svensk skola ha oavsett ursprung, oavsett bostadsort och oavsett vilken skola man går i, vilka föräldrar man är född av och vilket språk man talar hemma vid köksbordet.