prot · H90942 · 2021-12-09 00:00:00 — Jag tyckte att vi blev mer eller mindre apostroferade i anförandet, så jag kände att jag ville gå upp och säga några ord om den budget som vann gehör här i kammaren, alltså M-KD-SD-budgeten. Det är väl ingen hemlighet att den miljard som vi från sida också hade till landsbygdsprogrammet försvann i det sista förhandlingsläget. Det var inte så att det prioriterades ned, utan det var snarare så att det var en ganska för förhandling och att man prioriterade några andra områden där man ville göra ändringar i statens budget. Det är ju egentligen inte mer än 20 miljarder i förändring jämfört med den budget som regeringen lade fram. Då var det en del saker som föll bort. Det är klart att vi från sida hade ett antal andra landsbygdssatsningar också. Det är heller ingen hemlighet att vi, om vi nu får möjlighet att ta makten efter valet , kommer att återföra en hel del av dessa satsningar. Vi tycker nämligen att det är viktiga satsningar. tycker att landsbygden förtjänar bättre villkor och behöver satsningar. Det var bara en förklaring till läget just . Men jag skulle också vilja ställa en fråga till . Hur tycker att det har varit till gagn för svenskt lantbruk att man har låtit sitta i regering den senaste mandatperioden? Tycker att det tjänar landsbygden och dess näringar väl att man faktiskt låter vara med och bestämma över regeringen, regleringsbrev och annat? Det skulle vara intressant att höra, fru talman. 174 (C) replik: återger och beskriver ledamoten tankar från som inte finns i skrift, när det handlar om 1 miljard till landsbygdsprogrammet. När jag läser utskottets handlingar i dagens ärende ser jag att det står plus minus noll på kontot som handlar om åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Att här i kammaren ge bilden att i sitt eget förslag skulle ha lagt 1 miljard blir för mig något överraskande. Ännu mer överraskande är att moderater och kristdemokrater, som ofta har väldigt hög profilering i landsbygdspolitiken, inte på några veckors arbete kan komma fram till att lägga minst 1 miljard till landsbygdsprogrammet . Det ligger ju i ert dna att leverera på era löften, och detta är ett område som ni verkligen vill prioritera och ta strid för. Jag undrar alltså än en gång: Varför kommer det inga pengar till landsbygdsprogrammet 2022? Areella näringar, landsbygd och livsmedel I går debatterade jag försvarsfrågor. Det var något liknande där: En del partier har väldigt höga ambitioner i sina egna budgetförslag. När sedan i det fallet skrev ihop sig med just och föll närmare 3 miljarder bort från deras försvarsbudget. I det här fallet är det uppenbart att frågan i praktiken inte prioriteras av vare sig , när det kommer till skarpt läge. Ja, det parlamentariska läget är ju som det är de här åren. Vi har släppt fram ett antal statsministrar, även senast. Vi har några månader kvar till nästa valrörelse, och jag hoppas att det kommer att bli förutsättningar för en stabilitet och långsiktighet i den här kammarens arbete. 175 (M) replik: Nej, det var det jag ville förklara. Det var precis så det var. är det en gemensam budget. Vi har lyckats förhandla fram en budget, vilket visar att vi skulle kunna göra det igen. Det är fritt fram för att vara med och förhandla den budgeten och vara en del av en budget som skulle kunna innebära bra satsningar för landsbygd. Men i stället har prioriterat socialdemokratiska statsministrar och i regeringsställning. När man talar med landsbygdens företrädare brukar det – med all respekt för – knappast stå så högt i kurs när får vara med och bestämma. Jag tycket att frågan förtjänar ett svar, så jag försöker en gång till, fru talman: att det har varit till gagn att ha en regering med den senaste mandatperioden? 176 (C) replik: Jag kommer att summera det arbete som vi tillsammans har utfört från sida inför avslutningen av mandatperioden, men kanske också inför nyåret. Sedan vi ingick januariavtalet har vi varit med och påverkat regeringens arbete men också de initiativ som har tagits inom olika områden, inte minst inom landsbygdspolitiken och den gröna näringen. Vi har fått till många utredningar men också resultat, senast när det handlade om skogspropositionen och den överenskommelse som ligger till grund för den. Det är klart att det alltid är ett vägval. Men vi väljer att ta ansvar. Vi väljer att vara med. Vi väljer att göra skillnad. Vi väljer att prioritera landsbygden och de gröna näringarna. Jag kan fortfarande inte i enskilda budgetmotion hitta någon siffra som bekräftar att ni skulle ha lagt pengar till landsbygdsprogrammet. 177 (V): budget innehåller flera delar som ökar jämlikheten genom omfördelning och skapar förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. För oss är det en självklarhet att folk ska kunna bo och leva i hela landet. Det är också uppenbart att har ett samhälle som gör livet i flera delar svårare, inte enklare. Avsaknad av samhällsservice, nedlagda vårdcentraler, sammanslagna skolor, postutdelning , dåligt vägunderhåll, utebliven kollektivtrafik och svajigt internet är några av problemen. Areella näringar, landsbygd och livsmedel De nedskärningar som görs på det offentliga kallas av somliga effektiviseringar, men de är allt annat än just det. En nedlagd skola kan ge timmar i skolbuss i stället för en cykeltur. En nedlagd lanthandel kan innebära flera mils extra körning för veckohandlingen. Ett nedlagt BB kan vara skillnaden mellan liv och död. Menar vi som land allvar med att hela ska leva behöver vi också en omfördelning mellan människor, mellan stad och land, men också konsekventa satsningar på den gemensamma samhällsservicen och på det offentliga. Det är hela landet som har arbetat ihop landets tillgångar, och därför vill vi också se att de kommer hela landet till del. I ett grönt samhälle är ett hållbart jordbruk centralt. Det svenska jordbruket har alltid varit en viktig del av den svenska självbilden, likaväl som en viktig faktor i samhällsutvecklingen. Ett hållbart och nära jordbruk behövs för ett samhälle med trygg tillgång på livsmedel. Det blir en grön omställning som skapar jobb i hela landet. På samma sätt som jordbruket har stora möjligheter att bidra till förbättrad klimatanpassning står det också självt inför stora utmaningar. Torka likaväl som skyfall påverkar jordbruket och kräver anpassningar. De ökade skyfallen kommer att ställa andra krav än tidigare på jordbrukets vattenhantering, med ökade kostnader som följd. Därför föreslår vi ett nytt statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket som stärker vattenhanteringen i ett förändrat klimat. För att stärka jordbrukets positiva påverkan på klimatet vill vi införa två nya anslag: dels ett stöd för investering i fossilfria maskiner och fordon inom jordbruket, dels en biopremie som ett stöd per liter drivmedel. Detta blir två nya anslag på utgiftsområdet. vill se en ökad andel växtbaserade livsmedel. Detta är något som av flera ses som ett hot mot det svenska jordbruket. Jag har aldrig riktigt förstått den ryggmärgsreflexen. Självklart ska våra framtida växtbaserade livsmedel produceras i . Efterfrågan från konsumenterna finns redan, och det svenska jordbruket är redan med och växlar om för att möta denna efterfrågan. Det är inget annat än positivt. För är det också viktigt med ett starkt ekologiskt jordbruk. Det har flera fördelar, då kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel inte används. Vi vill ge stöd för omställningen från konventionellt jordbruk till ekologiskt. Det ger oss en stark biologisk mångfald likaväl som en stärkt djurvälfärd. Stöden vi vill se riktar sig både till omställningen och till produktionen. Vi vill också se en ökning av anslaget för stöd till betesmarker. Det kött vi ändå konsumerar i ska vara svenskt, ha korta transporter och bidra till en stark biologisk mångfald. Apropå djurvälfärd och den tidigare diskussionen här om veterinärer vill i denna del satsa extra pengar på att stärka veterinärkåren. Det finns en stor efterfrågan på fler veterinärer, och bristen är så pass stor att djurvälfärden inte kan upprätthållas. Veterinärer har själva vittnat om att djur avlivats för att tillgång på vård inte funnits. Bedömningen är att antalet studieplatser på veterinärutbildningen behöver fördubblas för att kunna möta det behov som finns. För detta hade vi velat se ett ytterligare ökat anslag. Det är också fråga om att ha tillgång till en jämlik vård i hela landet. Så är inte fallet . Distriktsveterinärerna behöver tillräckliga resurser för att kunna bedriva sin verksamhet. De behöver resurser som möjliggör goda arbetsvillkor och en rimlig lön för att de ska kunna behålla och locka personal till sig. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Distriktsveterinärernas verksamhet har stor betydelse, särskilt i de områden där de privata aktörerna uteblir. Detta är ofta områden med längre avstånd och en större andel jourverksamhet än i och omkring städerna. Därför föreslår vi en höjning av anslaget till veterinär fältverksamhet liksom ett extra anslag till SLU för studieplatser. För att främja möjligheten till småskalighet och öka djurvälfärden föreslår ett investeringsstöd för mobila slakterier. Antalet slakterier minskar. Det är också för många långa avstånd, vilket inte är att föredra. Trycket att hålla ned priser på grund av import av billigt kött och konkurrensen från stora slakterier är faktorer som orsakar detta, men det beror även på brist på utbildad personal. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier kan vi minska behovet av längre djurtransporter och stärka förutsättningarna för lokal produktion och förbättrad nationell självförsörjningsgrad. Detsamma gäller kvarnar och andra faciliteter som flera kan hantera tillsammans för att producera livsmedel. Även om pandemin i alla fall inte har blivit en kris som gjort att vi har fått brist på till exempel livsmedel har den visat oss att vi behöver vara mer förberedda. Därför vill se att vi i höjer ambitionen för vår självförsörjningsgrad från och inför ett beredskapslager för livsmedel, vilket vi ju tidigare haft. behöver fler – inte färre – jordbrukare. Vad hade hänt om vi verkligen hade stått inför matbrist och en situation där till exempel min lokala matbutik hemma i Ed inte längre kunde fylla på hyllorna eftersom just-in-time-leveransen inte längre var just-in-time? Ja, inte hade jag kunnat gå till centrallagret i i alla fall. Ett robust samhälle behöver fler som arbetar inom jordbruket. I tider av klimatkris, liksom vid andra orosmoment, behöver vi i högre grad en småskalig, regional produktion som finns nära människor och där det som produceras odlas, föds upp, fångas, bereds och tillagas inom samma geografiska område. Det ger minskade transporter, öppna landskap och arbetstillfällen på landsbygden. Det ger oss också möjlighet att minska vår klimatpåverkan. Detta är något som prioriterar högt. Eftersom våra utgiftsramar har fallit deltar vi inte i beslutet. 178 (L): Vi är fortfarande i denna pandemi. Det är en kris som ställer samhället på sin spets och ger upphov till frågor som var, hur och varför vi vill leva våra liv. För många människor i vårt land finns svaren på dessa stora frågor i det utgiftsområde som vi debatterar, det vill säga utgiftsområde 23. Jag vill tala mycket om landsbygden. Jag står här med ett färskt landsmöte i vårt parti bakom mig. Vi liberaler, framför allt från små kommuner på landsbygden, har skapat ett landsbygdspolitiskt program för att människor ska kunna bo och leva i hela landet. Det handlar med andra ord om utgiftsområde 23. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgångspunkten som vi liberaler har är att människors makt över sin egen situation är viktig och att det är viktigt att man kan skapa möjligheter för sin egen framtid. En liberal politik för hela strävar efter att skapa förutsättningar för att de som vill bo, arbeta eller driva företag på landsbygden eller i en liten by ska kunna göra det. Vi behöver ta vara på de unika förutsättningar för varje människas utvecklingskraft och för varje företags konkurrenskraft som finns i hela vårt land. Du ska kunna bo och verka där du vill, med vad du vill och om du vill. Digitaliseringen gör att vi kan se och vänta oss en återvandring till landsbygden. Den skapar ett nytt samhälle. Många lämnar storstäderna och kommer, som tur är, på att det är vackrare på vår landsbygd och att digitaliseringen kan göra det möjligt att bosätta sig där. Vi ska inte ställa stad mot land. Vi ska i stället skapa rättvisa förutsättningar oavsett var du bor. vill vi ge människor möjlighet att ta vara på de förbättrade möjligheter som öppnar sig för att leva och bo utanför storstäderna och på långa avstånd från befolkningstäta områden. Genom bra vägar och bra bredband ges möjligheter att verka hemifrån. I kommuner med sjunkande folkmängd blir konsekvensen ofta en åldrande befolkning och ett minskat skatteunderlag. har vi sett att landets små kommuner har haft en positiv befolkningstillväxt på grund av att antalet nyanlända har ökat i dessa kommuner. Jag ser i mina små småländska kommuner hur industrierna har fått god kraft från dessa nyanlända. Detta är positivt för landsbygden. Liberalerna vill dock mer. Du som är ung och som växer upp på landsbygden ska inte behöva lämna det vackra hem och den omgivning som du vill vara i. Du ska kunna bygga ett eget boende – förverkliga drömmen om en bostad – och ha nära till förskola och grundskola. I vår politik finns goda förslag såväl för bostadspolitik och skolpolitik som för landsbygden. Liberalerna vill att hela utvecklingskraft och tillväxtpotential ska tas till vara. Detta spänner såklart över många utskottsarbeten och över fler budgetområden än just utgiftsområde 23. Den svenska livsmedelsproduktionen skulle med en mer företagsvänlig politik ha goda förutsättningar att utvecklas genom att det svenska jordbrukets fördelar tas till vara på ett bättre sätt. har ett av EU:s bästa djurskydd, låg användning av antibiotika, stor miljöhänsyn och ett smittskydd i världsklass. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning, vilket gör att branschen kan bidra till att skapa arbetstillfällen i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig sektor. Den kan ge ökade möjligheter till jobb och stärka position som en matnation. Jag besökte ett par goda vänner i min hembygd som har valt att satsa på ekoturism i den trakt som jag växte upp i. På en småländsk gård, där det inte alltid är jättestora åkrar och stora ladugårdar som dominerar, har de sett potentialen i ekoturism. Precis före pandemin fick de visionen om vad de skulle göra. De kontaktade en av bästa arkitekter, som konstruerade och ritade hus byggda på pålar som skulle smälta in ute i tallskogen. Dessutom valde de att kontakta en av vårt läns bästa reklambyråer för att nå ut med budskapet om vad de försökte att skapa där i mörkaste . Areella näringar, landsbygd och livsmedel Trots pandemin har det nu blivit verklighet att bo där bland talltopparna, att finnas i byggnader som man har använt bränt virke från skogsbränder till och att äta den hållbara, närproducerade och klimatsmarta maten. Detta är landsbygdens folk, med framtidstro och optimism mitt i en pandemi. Jag frågade dessa goda vänner vad politiken skulle kunna göra för dem. De skapar ju möjligheter från nästan ingenting på landsbygden. En sak sa de: Ni måste ge oss bättre bredband; hur ska vi annars kunna få hit storstadsborna? Det var ett klockrent svar. Därför har Liberalerna en bredbandssatsning för att skapa förutsättningar för detta. Det är gott att höra att det finns enighet kring att stärka just detta med digitalisering och bredbandsuppkoppling för företagare på landsbygden. Att binda samman stad och land, att inte skapa motsättningar och att lyfta båda hör ihop. är jag inte jätteorolig för landsbygden, även om det finns orosmoln. Jag kan vara mer orolig för staden. Staden är beroende av landsbygden. Allting kommer från landsbygden in till staden. Landsbygden kommer att klara sig. Där finns mark att odla på. Men att landsbygden fungerar är viktigt för att hela vårt land ska leva. I stort sticker vår budget inte ut. Vi lägger stor vikt vid att ställa om till fossilfria drivmedel. Det är en stor del i vår budget. Vi vill att de gröna näringarna ska ha möjlighet att göra den omställningen. I talande stund drabbas dock folket på landsbygden av höga elkostnader. I mitt hemlän finns det bönder som på årsbasis förbrukar el som motsvarar elförbrukningen för ungefär 18 villor. De behöver nu köra gårdens kvarn , för att hålla kostnaderna nere. Det är inte heller ovanligt att en villaägare på landsbygden får betala 10 000 mer i elskatt. För bönderna och familjerna på landsbygden skulle sänkt elskatt göra stor skillnad. Det är en åtgärd som Liberalerna vill se . Vad är det med landsbygden som lockar, trots att det i mångt och mycket kanske är besvärligt att bo och kämpigt att leva där? Det är ett strävsamt liv, och framför allt lyser närheten till det mesta med sin frånvaro. Jag tror att det är att vi vågar vara oss själva på landsbygden, att vi mår väl och mår bra. Att fler borde få glädje av landsbygden är viktigt. Därför är utgiftsområde 23 otroligt viktigt i vår budget. Skogen, djuren och människorna är i sina rätta element på landsbygden. 179 (C) replik: Jag vill tacka för ett mycket bra anförande kopplat till landsbygdens förutsättningar och möjligheter och vad som behövs för att vi ska kunna se att den utvecklas runt om landet. Jag har en fråga om det var inne på mot slutet: ökad fossilfrihet i det svenska lantbruket. Liberalerna har föreslagit en utfasning om av det här med återbetalning när det gäller diesel. Det blir 150 miljoner . Det kompenseras genom att anvisa motsvarande belopp för att gynna en övergång till fossilfria drivmedel. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Omställningen är viktig. Jag skulle vilja höra hur Liberalerna har bedömt konsekvensanalyserna av det här . Vad får en utfasning på för direkta konsekvenser i ett läge där trycket på svenskt jordbruksföretagande är väldigt bekymmersamt och utmaningarna är stora? Jag undrar också om Liberalernas syn på de förslag som har presenterats av i den utredning som gjorts om att nå ett fossiloberoende jordbruk. Hur ser Liberalerna på en skatteväxling här och på möjligheterna för skatteavdrag för den enskilde jordbrukaren? 180 (L) replik: Tack, , för en mycket viktig och relevant fråga! Det är som sagt där vi sticker ut i vår budget. Vi vill poängtera att en omställning är viktig. Vi vill se en förflyttning, att dieselsubventioner i stället förs över till fossilfritt bränsle för jordbruket. Vi ser också att det i branschen, som du var inne på, finns en välvilja till att ställa om. Det här är vårt sätt att visa att vi vill stödja en omställning till fossilfria bränslen. Det är en stor utmaning. Jag står inte här och ropar ut enkla svar på exakt hur det kommer att bli. Du nämnde utredning. Den välkomnar vi. Där finns många goda förslag som man bör titta närmare på. Personligen har jag inte hunnit sätta mig in i utredningens förslag i detalj. Men jag gör det gärna tillsammans med och . 181 (C) replik: Jag tror att ambitionen är rätt på lång sikt. Men utifrån nuläget och de rapporter som finns om lägesbilden för svenskt jordbruk , inte minst på grund av stora kostnadsökningar för drivmedel och diesel, är det viktigt att titta på vad en sådan förändring skulle innebära i praktiken för det svenska jordbruket redan om någon månad. Min vädjan är att man ska kunna se en konsekvensanalys och presentera helhetsbilden i ett läge då svenskt jordbruk har stora utmaningar. Jag hoppas att Liberalerna och kommer att återkomma med en sådan konsekvensanalys framöver. 182 (L) replik: Tack, , för att du framför det här på ett gott sätt! Vi ser också detta och delar oro för jordbruket. Jag vill återigen poängtera vår sänkning av energiskatten. Det är en viktig åtgärd här och , för att ta itu med en av de saker som är tuffa när det gäller energin och som påverkar många delar av jordbruket. Här och är det energiskatten som vi ser skulle kunna sänkas. Jag ber att få återkomma om konsekvenserna. 183 (MP): Man saknar inte kon förrän båset är tomt, heter det. har visat att det finns en risk att 1 000 av de cirka 3 000 mjölkbönder vi har faktiskt kommer att lägga ned . Det vore ett mycket allvarligt slag mot den biologiska mångfalden. De mest värdefulla naturtyperna i odlingslandskapet, naturbetesmarkerna, riskerar att växa igen. Och det är av de totala naturbetesmarkerna som brukas . Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi måste agera mot det här . Det är ingen lösning på klimatkrisen eller naturkrisen att mjölkproduktionen ökar enbart på det sätt som sker , i enlighet med livsmedelsstrategin. Där är lösningen strukturrationalisering och nedläggning av jordbruk och gårdar. Nej, vi måste ha fler kor och fler lantbruk, i stället för att koncentrera korna till färre antal gårdar i mjölkbälte, från till . Vi kan inte räkna framgångarna i mängden mjölk per ko. Vi måste räkna framgångarna för framtiden i antalet gårdar och hur de är spridda över landet. Vi måste räkna framgångarna för lantbruket i hur många unga lantbrukare vi har. Vi måste räkna framgångarna i hur generationsväxlingen faktiskt fungerar och i hur många utbildade ungdomar det finns som kan ta över gårdarna. Vi måste räkna framgångarna i hur många småskaliga livsmedelsproducenter det finns, oavsett om det är slakterier, mejerier, charkuterier, bryggerier, bagerier och så vidare, i var i hela landet de finns och i att de använder de svenska produkterna. Det är där framgången finns. Den finns inte i hur mycket mjölk som produceras per ko. Vi behöver en ny uppdaterad och grönare livsmedelsstrategi för klimatet, den biologiska mångfalden och lantbrukarnas framtidstro. Klimat och biologisk mångfald hänger ihop. Båda är nödvändiga för mänsklighetens överlevnad. Business as usual är inte möjligt vare sig vi ser till klimat, biologisk mångfald eller lantbrukets lönsamhet. Det behövs en stor klimatomställning med mer ekologiska odlingsmetoder, ökad kolinlagring, minskat matsvinn, ändrade kostvanor och så vidare. För att vi ska åstadkomma detta behövs ekonomiska styrmedel och en strategisk strategisk plan i EU-politiken. Ekologiska odlingssystem är rätt väg för att få mer hållbara odlingssystem. Det visar IPCC, och det säger EU:s gröna giv. Man kan effektivisera både klimat- och klimatnyttan i allt jordbruk genom att dra nytta av de erfarenheter som ekologiska lantbrukare har av att klara sig utan handelsgödsel. Det gäller särskilt nu när priserna på handelsgödsel är enorma och bristen kanske är här. Det är nu de ekologiska lantbrukarnas kollegor behöver ställa sig frågan hur dessa klarar sig utan handelsgödsel. Det är viktigt att se helheten i klimatutsläppen och inte bara stirra sig blind på de svenska utsläppen. Vi behöver ha mest fokus på konstgödsel, matsvinn, metan, avskogning, transporter och arbetsmaskiner. Därtill bör vi fokusera på kolinlagring, bördigare jordar, mer flerårig vall och hur betet bidrar till kolinlagringen i jordbruksmarkerna. En ny forskningsrapport från SLU visar att mjölkgårdar lagrar in mer kol i marken än andra jordbruksinriktningar. Den årliga ökningen i matjorden är . Det är betydligt högre siffror än vad man har räknat med när man har tagit fram livscykelanalyser för mjölk. Något som också ger lägre klimatutsläpp är friska djur. Kor som får gå ute och beta är friskare. Därför behöver vi slå vakt om beteskravet i svensk djurskyddslag. klimatfärdplan är kanske inte något som mina kollegor i miljö- och jordbruksutskottet har läst , men den ligger i framkant och visar hur vi kan uppnå Parismålen. Jag kan verkligen rekommendera en läsning av den, särskilt avsnittet om hållbart jordbruk och delarna som handlar om djurens roll i jordbruket. Jag tror att ni skulle bli förvånade om ni insåg att det är som driver fram en politik på detta område. Areella näringar, landsbygd och livsmedel