prot · H90946 · 2021-12-15 00:00:00 — Min fråga till den socialdemokratiska regeringen är: Hur ser man på tillgängligheten till svensk högre utbildning? Frågan är aktuell och rör det utgiftsområde som vi debatterar här . Den rör också den räntehöjning på som regeringen har aviserat i budgetpropositionen och som finns kvar även efter M-KD-SD:s reservation. Vi i Liberalerna avvisar tydligt denna räntehöjning i vår budgetmotion, som tyvärr och konstigt nog föll. Det är inte en liten höjning, som man kanske kan tro om lyssnar på vissa i debatten. För en student med ett lån på kommer kostnaderna att öka med runt . Det låter fortfarande ganska lite, säger någon, eller det är väl inget att bråka om, som någon uttryckte sig på min Facebooksida när jag skrev om detta. Mitt svar är att detta nog är värt att bråka om. Tusentals personer, framför allt studenter, har skrivit på en namninsamling för att stoppa den aviserade höjningen. Det är en del i frågan som visar varför den är viktig. Låt mig ge några andra exempel på varför detta är fel väg att gå. För det första, fru talman, har tidigare konstaterat att är ett av de länder där det lönar sig minst med högre utbildning i hela . En svensk eftergymnasial utbildning omfattande ger i genomsnitt högre lön än en gymnasial utbildning. För medlemsländer är motsvarande genomsnitt . För det andra, fru talman, innebär detta att högre utbildning minskar i tillgänglighet, inte minst för dem som kommer från studieovana hem där höga lån ofta ses som avskräckande. En av de i särklass vanligaste anledningarna till att personer väljer att avstå från studielån är att de inte vill belasta sin framtida ekonomi. Tillgängligheten till högre utbildning, inte minst för personer från studieovana hem, har jag uppfattat som ett ledord i en socialdemokratisk regering. Då uppstår ännu tydligare frågetecknen: Varför föreslår man detta i budgeten? Det är inte bara Liberalerna, eller tusentals personer i en namninsamling som tycker så här. konstaterar krasst på sin hemsida att förslaget höjer trösklarna till svensk högre utbildning. Att höja räntan betyder att man måste betala tillbaka mer pengar under sitt yrkesliv. Det gör i praktiken att utbildningen blir dyrare, skriver . När utbildning blir dyrare höjer det trösklarna till högre utbildning och innebär sannolikt att fler personer som väljer mellan att studera vidare eller att inte göra det. Det skulle förvärra snedrekryteringen till högre utbildning och leda till färre utbildade totalt, detta i när vi behöver fler utbildade personer i , inte färre. I den allmänna debatten har det låtit som att räntehöjningen enbart har kommit till som en konsekvens av omställningsstudiestödet, som är en följd av LAS-överenskommelsen, en överenskommelse som Liberalerna för övrigt helt och fullt står bakom. Men är det hela svaret? I budgeten konstateras att studielånens kreditförluster finansieras genom anslag på statens budget och att det, när ett nytt generöst omställningsstudiestöd beräknas kunna lämnas , är rimligt att räntan på studielån reformeras så att den kan täcka de kreditförluster som uppstår och beräknas på samtliga lån. Här handlar det ju om kreditförluster, det vill säga att studenter, tidigare studenter och också förmodat framtida studenter helt enkelt inte betalar tillbaka lånen. Man har flyttat utomlands eller avstår helt enkelt på olika sätt från att betala tillbaka. Då är frågan: Varför gör regeringen inte mer för att hitta vägar att kräva in de obetalda studieskulderna, snarare än att lägga bördan på nuvarande och kommande studenter? studenter – nuvarande och kommande – förtjänar faktiskt bättre. 159 (V) replik: Jag är glad över att Liberalerna nu talar om hur fel det är att räntan på studiemedel ska höjas för att vi ska kunna införa ett nytt studiestöd. Det jag funderar på när jag läser anslagsförslagen är att jag inte kan se att Liberalerna har lagt till några pengar för att kunna finansiera omställningsstudiestödet, vilket har gjort. Jag vill egentligen bara veta om Liberalerna har ändrat sig där eller om Liberalerna missade att hitta pengar till det nya studiestödssystemet. Har man helt enkelt ändrat sig? Det är vad jag vill veta. Jag är som sagt väldigt glad över att partiet Liberalerna har ändrat sig i frågan. 160 (L) replik: Tack, , för frågan! Nej, vi har inte ändrat oss, utan detta är en situation som har uppstått. Vi står bakom LAS-överenskommelsen, men till skillnad från har vi inte en sedelpress i källaren där vi kan trycka pengar till alla utgifter. Vi har finansierat vår budgetmotion. Det är detta som vi återkommer till när vi får frågan hur vi har finansierat detta. Vi måste se vår budgetmotion som en helhet. Där finns också finansiering till att stå bakom överenskommelsen om LAS och omställningsstudiestödet. 161 (V) replik: tror jag inte riktigt att jag hängde med. Omställningsstudiestödet ska ju finansieras inom ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd, och där har bland andra har lagt in de pengar som regeringen i sitt förslag beräknar få in för att kunna finansiera omställningsstudiestödet. Liberalerna har inte lagt tillbaka dessa pengar, det vill säga att de inte avvisar höjningen av studielånsräntan i sin budget. Men återigen är jag väldigt glad över att ledamoten nu säger att Liberalerna stöder detta. Men det finns ingen finansiering, och det är väldigt tråkigt. Men det är bara att ansluta sig till budget . 162 (L) replik: Jag kan bara upprepa det som jag sa tidigare. Liberalerna har en budgetmotion där vi avvisar denna höjning, men vi har täckning för detta på andra ställen. Jag förstår därför inte fråga. Vi står bakom LAS-överenskommelsen, och vi står bakom det som kommer ut av den. Men vi har andra sätt att finansiera detta på. 163 (S): Hela min framtid har blivit mycket ljusare. Utbildningen har gjort och visat mig att allt är möjligt och gett mig och mitt liv en mening. Tack och tack CSN! Detta är en av många röster som vittnar om att utbildning och ett generöst studiestöd är en murbräcka till ett bättre liv och en tryggare förankring på arbetsmarknaden. Jag är stolt över att vi socialdemokrater steg för steg byggt upp ett av världens mest jämlika studiestöd som gör det möjligt för människor med olika ekonomisk bakgrund att utbilda sig, byta karriär och fortbilda sig under hela livet och i hela landet. Människor är bildningsbara, men politiken måste ge stöd på olika villkor så att fler vågar ta det där klivet som kan stärka och rusta för de jobb som redan finns och de jobb som komma ska. Vi vet att många tvekar, men tveksamheten har sällan med begåvning att göra utan bottnar ofta i en osäkerhet som hänger samman med en social bakgrund där det varken har förekommit studier eller studielån. De socioekonomiska faktorerna styr fortfarande möjligheterna för alltför många att fortsätta sin utbildningsresa. Det kan vi aldrig acceptera. Vi socialdemokrater håller dörrarna vidöppna inom utbildningsystemets alla nivåer och skapar studiestöd anpassade för olika behov så att fler kan bli anställbara. Studiestartsstödet är ett exempel. Det är ett bidrag som vänder sig till arbetslösa i åldern 25–som har stora behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. har 7 800 personer omfattats av stödet. Det är det största antalet sedan regeringen införde stödet 2017, och merparten är kvinnor som har valt en bristyrkesutbildning. Det är viktigt att komma ihåg att majoriteten av alla dessa tusentals individer inte hade vågat studera om vanligt studiemedel hade varit den enda möjligheten. Jag är därför oerhört glad att kunna konstatera att de högerkonservativa oppositionspartierna äntligen har insett vikten av ett rekryterande och utjämnande studiestartsstöd som gör det möjligt för fler att skaffa sig en utbildning som behövs på arbetsmarknaden. tycks ha förlikat sig med att deras tidigare så starka farhågor om ett rejält fusk med studiestartsstödet inte är med verkligheten överensstämmande. Lika befriande är det att samma parti nu har lagt sin heliga princip bakom sig om att studiemotivation enbart bör komma från en akademisk ambition. Allra extra glädjande är det att nu tycks ha övergett sin käpphäst om studiestartsstödets ojämlika snedvridning och i stället har kommit till insikt om det motsatta, nämligen att jämlikheten ökar när portar öppnas även för män och kvinnor med invandrarbakgrund. Många av dem får tack vare studiestartsstödet fäste på arbetsmarknaden, integreras, blir friare och får forma sina egna liv. Det är just detta som är vår politiska essens i utbildningssystemet, att alla oavsett bakgrund och ekonomiska förutsättningar ska kunna studera. Det är så vi stärker individens frihet att forma sitt eget liv. Det är så vi stärker vårt gemensamma samhällsbygge. Det är så vi stärker möjligheter att fortsätta vara en ledande kunskapsnation i världsklass. Nyttan är individens men också hela samhällets. väljer allt fler att studera med studiemedel. Förra läsåret uppgick antalet studerande med studiemedel till närmare 560 000. Det är en tydlig signal om att stödet är både attraktivt och rekryterande. Dessutom har studiemedlens allmänna köpkraft aldrig varit så stor som sedan de moderna studiemedlen infördes . Dagens snabba utveckling kräver ständigt nya kunskaper. Utbildning kan inte bara förläggas till de yngre åren av våra liv. Nej, lärandet behöver vara en livslång process. Vi har därför fattat beslut om att höja den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel och studiestartsstöd från 56 till och att ändra återbetalningsreglerna med motsvarande antal år. tar regeringen nästa stora kliv och genomför den största frihets- och trygghetsreformen . Ett historiskt omställningsstudiestöd införs för att säkerställa att du ska kunna växla upp och växla om under ditt yrkesliv för att stärka din ställning på arbetsmarknaden. Reformen innebär att de ekonomiska förutsättningarna för att utbilda sig förbättras betydligt för den som är mitt i arbetslivet, har arbetslivserfarenhet och är van vid att ha en arbetsinkomst. De allra flesta kommer att kunna studera av sin tidigare lön med början . Denna viktiga trygghetsreform kan kosta staten upp till 9 miljarder fullt utbyggd. Regeringen har därför, som ett första steg, föreslagit att räntan på studielånen ska höjas med som en del av finansieringen. Tanken är att det ska ske . är räntan , vilket i princip är en nollränta. För en genomsnittlig låntagare som har studerat på en eftergymnasial nivå skulle denna förändring innebära en ökad kostnad på när studielånet betalas tillbaka. För en genomsnittlig låntagare som har studerat på en längre utbildning skulle denna förändring innebära en ökad kostnad motsvarande när studielånet betalas tillbaka. Ränteförslaget kommer alltså inte att påverka de studerandes ekonomi . Tillsammans med studiestödssystemets omfattande trygghetsregler kommer denna fortsatt låga ränta att vara en viktig del av vårt generösa studiemedelssystem. CSN har fått i uppdrag att utreda hur en räntereform ska kunna genomföras, där man särskilt ska belysa konsekvenserna för låntagarna. Regeringen avser att i budgetpropositionen återkomma med förslag på hur en sådan modell kan se ut. Avslutningsvis: Det svenska studiestödet är, och ska fortsätta vara, ett av världens mest generösa studiestödssystem. Det ska fortsätta vara rekryterande för både män och kvinnor och fortsätta utjämna skillnader och bidra till social rättvisa. Med regeringens trygghetsreform om ett omställningsstudiestöd kommer personer mitt i yrkeslivet att få goda ekonomiska förutsättningar för att kunna sadla om. Det ökar tryggheten för den enskilde, och det ökar omställningsförmågan för företag och anställda på en arbetsmarknad i snabb förändring. Minns den inledande rösten: Hela min framtid har blivit mycket ljusare. Utbildningen har gjort och visat mig att allt är möjligt och gett mig och mitt liv en mening. Tack och tack CSN! Vi socialdemokrater vill att ännu fler ska få en ljusare framtid. Vi vill att ännu fler ska upptäcka möjligheterna med utbildning så att ännu fler ges en mening med livet – i vårt , med världens mest generösa studiestöd. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (S). 164 (L) replik: Ledamoten pratar väldigt fint om studiemedel som rekryterande, om att fler ska få en ljusare framtid och så vidare. Min fråga är väldigt enkel och kanske inte så konstig givet mitt eget anförande och var Liberalerna står i frågan om den höjda räntan på CSN-lånen. Min fråga är: Hur ser ledamoten att denna räntehöjning går ihop med att studiemedelssystemet ska vara just rekryterande? Ser inte ledamoten att det finns vissa invändningar kring detta? Jag återkommer till det som bland andra har konstaterat, nämligen att detta ju höjer trösklarna till den högre utbildningen. Detta är inget som sänker några trösklar. Det borde väl gå tvärtemot själva grunden för socialdemokratisk högre utbildning. Det är ju per definition inte rekryterande när det höjer trösklarna för en högre utbildning. Frågan är alltså: Hur går detta ihop, fru talman? 165 (S) replik: Och så var det jag hette i efternamn, inte . Men detta om detta. Regeringen föreslår att räntenivån ska höjas till från dagens . I perspektivet av en så låg ränta ter sig förstås varje ökning väldigt stor, men det är alltså . låg räntan på . Den är alltså extremt låg nu – . Vi gör detta därför att vi ser en koppling mellan just studiemedelssystemet och arbetsmarknaden. Vi tycker att det är rimligt att i det här läget se över studiemedlets räntekonstruktion. Omställningsstudiestödet är ändå ett förslag som kommer att gynna alla – . Mitt i yrkeslivet kan vi behöva ställa om. Det finns dessutom undersökningar, , som visar att det mest rekryterande inte är vad som händer när studierna är över, det vill säga vid själva återbetalningen, utan bidragets storlek man studerar. Detta har också regeringen angivit i sin budgetproposition i samband med utgiftsområde 15. Det går alltså att ta del av det, om ledamoten inte redan har gjort det. Ur ett rekryteringsperspektiv ser vi alltså ingen fara. Det vill jag verkligen påstå. Och är det några som alltid har gått i bräschen för rekrytering till utbildningssystemet är det Socialdemokraterna – och , skulle jag vilja säga. Vi har utökat antalet utbildningsplatser rejält i vuxenutbildningen och i högre studier, och även antalet lärosäten. 166 (L) replik: Jag ber så mycket om ursäkt för denna efternamnslapsus. Det verkar gå runt här . Jag skulle vilja tillåta mig ett tankeexperiment, fru talman. Hade det varit ombytta roller och en liberal regering hade höjt räntan och en socialdemokrat i opposition stått i denna talarstol, fru talman, hade det talats om chock. Det hade talats om hur vi trampar på dem som mest behöver ett studiemedelssystem. Det hade varit kvällstidningsrubriker. är detta en liten, liten höjning som knappt kommer att märkas eftersom vi – det vill säga Socialdemokraterna, fru talman – definitivt är för rekrytering. Dock är det fortfarande så att detta förslag höjer trösklarna till högre utbildning. 167 (S) replik: Jag delar inte ledamoten uppfattning att detta kommer att påverka rekryteringen. Hade det gjort det hade vi inte lagt fram förslaget. Det kommer inte att påverka rekryteringen, och det är mycket tack vare att vi har utökat bidraget. Vi gjorde ju så 2018 att vi utökade själva studiebidraget i studiemedlet med , och det har visat sig vara det mest avgörande när det gäller rekrytering. Att betala i ränta på ett lån som ger dig trygghet, som ger dig ett fäste på arbetsmarknaden och som ser till att du du studerar har omkostnaderna betalda kan jag också tycka är rimligt. Det vill jag verkligen säga. Det handlar också om mer . 168 (V) replik: tar upp hur låg räntan är och att detta knappast kommer att påverka låneskulden. Men jag undrar vad det innebär för framtiden. Om statens upplåningsränta blir högre, kommer Socialdemokraterna då att ta bort den här extra höjningen? Det skulle jag vilja veta, fru talman. Jag vill också påminna om det jag sa i mitt anförande: Statens upplåningsränta har varit så pass hög i att räntan på studielånet blev så hög att skulden ökade trots att man betalade så mycket man kunde. Kanske hade man låg inkomst och kunde inte betala så mycket, och räntan gjorde då att skulden ökade väldigt snabbt. Det var många som då inte kunde betala tillbaka, många som hamnade hos kronofogden och många som när jag jobbade på CSN ringde och grät över hur svårt det var och knappt såg någon framtid på grund av denna studieskuld som bara ökade och ökade. Jag upprepar min fråga, som jag egentligen skulle vilja ställa till alla partier som står bakom att höja studielånsräntan utöver statens upplåningskostnad: Hur tänker man göra om räntan ökar? Eller tror man att vi alltid kommer att ha närapå nollränta i ? 169 (S) replik: Jag tackar för frågan. Det är förstås omöjligt att spekulera i vad räntan kan komma att bli , . Men jag kan ändå referera hur räntan har sett ut tidigare. låg räntan på . , när vi tog vid och började styra riket med stöd, hamnade räntan på . Sedan har den gått stadigt nedåt, framför allt . Det finns väl alltså inget just nu som man kan säga hotar den låga räntenivån. Den nivå som gäller , , är förstås väldigt nära noll. Den nivå som höjningen är tänkt att landa på, , är fortfarande extremt låg. Om du ska ut och låna på öppna marknaden är exempelvis en Swedbankränta betydligt högre – och kanske 1,3 för en ettåring, som man säger; det är ett lån . Detta är alltså inte vilket lån som helst, och även vid är räntan fortfarande väldigt låg. Sedan kan vi väl tillägga att staten subventionerar de kreditförluster som görs på studiemedlen – det finns ett anslag i statens budget motsvarande 2 miljarder. Det kan man ju fundera över rimligheten med. vet vi att regeringen har gett CSN i uppdrag att se över detta och att det börjar ge effekt. Kreditförlusterna minskar något, och det känns positivt. Men det är fortfarande låg ränta. 170 (V) replik: Problemet med räntan på studielånet är ju att det även blir ränta på ränta om man inte har möjlighet att ens betala av räntan under de år man betalar tillbaka. Det gäller till exempel personer som har väldigt låg inkomst – de som inte har studerat till de yrken med fantastiska framtidsutsikter som hänvisade till, de som av olika skäl inte får de jobb de önskar eller de som har studerat inte för yrke utan för att förkovra sig. De personerna kan på grund av anstånd och nedsättning få en avgift som gör att de inte ens betalar på själva lånet utan bara på räntan, och det är det jag tycker att vi måste undvika. Vi kan nämligen inte veta hur räntan ser ut framöver. Frågan är därför fortfarande: Om räntan ökar, tas den här extraräntan då bort? 171 (S) replik: Jag tycker att vi ska fokusera på vad det innebär i stort med 0,5 procents ränta på studielånen. Det kommer att bidra till att 44 000 personer ges möjlighet att ställa om mitt i yrkeslivet, med en hyfsat bra inkomst – av sin tidigare lön. Det får vi inte glömma bort. Det som händer , med regeringens förslag, är att intäkterna från den här räntehöjningen – där räntan hamnar på blygsamma – är med och delfinansierar en reform som kan kosta upp till 9 miljarder . Det är alltså till största delen andra pengar som ska in och finansiera hela omställningsstudiestödet. Jag tycker ändå att det är rimligt att vi tar den här delfinansieringen genom att räntan på studiestödsmedlet höjs till 0,5. Det är fortfarande den näst lägsta räntan på de här lånen . 172 (M) replik: Just frågan om räntan har varit en het potatis, och många studenter har hört av sig om detta. är givetvis väldigt positiva till omställningsstudiestödet, men det vi har sett som ett stort bekymmer är väl att man säger att räntan ska gälla även retroaktivt – alltså för redan tagna lån. Det ser vi som ett stort bekymmer, det vill säga att de som tog lånen faktiskt inte visste om de här ändringarna. Detta tycker vi egentligen är den stora frågan , alltså varför det ska gälla retroaktivt så att även redan tagna lån får den här räntehöjningen. 173 (S) replik: Man kan säkert ställa sig frågan varför det blir på detta viset, men någonstans gör det ändå att den 0,5-procentiga räntan ger den intäkt som staten behöver. Det är faktiskt lite svårberäknat, men det kommer att landa någonstans strax under 2 miljarder. Detta är ett sätt att ge hela studiemedelskollektivet en rimlig kostnad när man väl ska betala sitt studielån, och som jag har redogjort för tidigare ligger rimligheten någonstans . Regeringen och vi socialdemokrater gör bedömningen att det är rimligt. 174 (M) replik: När vi fick vår nygamla utbildningsminister var nästan den första frågan hur hon ställde sig till detta, och hon sa lite vagt att hon ska se över frågan. Jag är väldigt nyfiken på vad det kommer att innebära. Det vet säkert ledamoten bättre än vad jag vet, men jag hoppas att det kommer ett rimligt svar på frågan. 175 (S) replik: Det är CSN som har fått uppdraget att titta på detta, och det ska man redogöra för . Då ska man verkligen belysa detta ur låntagarens perspektiv för att kunna göra det så bra som möjligt för låntagaren. Innan den utredningen är klar är det svårt att uttala sig, men när utredningen väl kommer är regeringens ambition att lägga fram ett förslag inför budgetpropositionen 2023. 176 (M): Jag vill börja med att säga att jag tycker att vi har ett fantastiskt studiemedelssystem i . Det är någonting som vi ska vara enormt stolta över, och det är faktiskt helt unikt. Studiestödet gör studier möjliga. Jag läste något som CSN, , skrivit. Man skrev att man vill se ett samhälle där en svetsare kan bli statsminister och där studiemedel är en självklarhet. Det låter givetvis som någonting väldigt positivt. Något annat som CSN skrev är att en undersökning visar att tre fjärdedelar av dem som studerar på högskola och har studiemedel klarar av sin ekonomi och att de till och med kan spara lite pengar . Det låter ju också helt fantastiskt – vi har ett unikt system. Sedan måste jag kanske informera min son om att han ska ha pengar över när han studerar med studiemedel, men det är en helt annan fråga. Vi moderater gillar utvärderingar och måluppfyllelse; det brukar vi alltid påminna våra kollegor om. Därför är jag glad att det är hög måluppfyllelse när det gäller kriterierna för våra studiestöd. Det är hög måluppfyllelse när det gäller studiestödets rekryterande effekt, när det gäller studiestödets utjämnande effekt och när det gäller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Detta är också mycket positivt, vilket jag tycker är mycket bra. Vi gillar alltså uppföljning, och vi gillar när måluppfyllelsen ser ut som den ska. Man ser att antalet studerande har ökat, vilket har sagts tidigare här. Antalet har ökat både bland kvinnor och män och bland studieovana sociala grupper. Det kan givetvis bero mycket på pandemin, och det vet vi att det gör – många fler läser, och många fler tar lån. Man ser också att det är många tilläggslån, vilket tyder på att det är äldre personer – med andra förutsättningar – som läser. Det är också så att samhället förändras , vilket innebär att man kommer att studera längre upp i åldrarna. Vi vet även att många nu vill kunna studera utomlands – kanske ännu mer . Just nu är det lite bekymmersamt, men det kommer givetvis att förändras. Många fler vill också studera högre upp i åldrarna, och då kanske man har barn och familj och behöver helt andra stöd. Många kommer även att läsa senare i livet, och kanske läsa en ny utbildning, för att kunna behålla sitt arbete eller få ett nytt. När det gäller goda effekter på samhällsekonomin, vilket vi tycker att det är bra att det är hög måluppfyllelse på, är det förstås viktigt att man ska få ett arbete efter sina studier – men också att man ska kunna betala tillbaka lånen, vilket har diskuterats lite grann här tidigare. CSN arbetar mycket med att få tillbaka alla lån. Man söker även dem som bor utomlands och som tyvärr inte har varit så bra på att betala tillbaka lånen, så nu får man tillbaka mycket mer av dem.