prot · H90945 · 2021-12-14 00:00:00 — Det är ett jättelikt socialt och utbildningspolitiskt experiment de har råkat ut för till följd av pandemin. Jag tror att många i inte riktigt förstår hur pass tufft det har varit för gymnasieeleverna i . Många av dem som tog studenten har alltså i praktiken läst på distans halva sin gymnasietid. Elevkårer har tagit fram rapporter och enkäter som faktiskt är ganska förskräcklig läsning. Elever vittnar där om hemmasittande och om hur de har utvecklat social fobi, social ohälsa och så vidare. Detta får förstås väldigt stora och allvarliga konsekvenser inte bara för den psykiska ohälsan utan självklart också för skolresultaten. är vi på väg in i en ny våg i pandemin. Vi ser hur våra grannländer inför omfattande restriktioner. Det vi såg när vågen kom , 2020, var att gymnasieeleverna i stort sett var de som skickades hem först och kom tillbaka sist. Vi måste självklart försöka att så långt det är möjligt hålla våra skolor öppna, men vi vet givetvis inte hur pandemin och de nya mutationerna kommer att slå. Med detta sagt, fru talman, vill jag säga att ett av de absolut största problemen för svenskt skolväsen, och en av de största utmaningar som vi nu står inför, handlar om likvärdigheten i den svenska skolan. Med likvärdighet menar vi liberaler inte riktigt samma sak som socialister gör – att det handlar om likriktning – utan vi menar att alla måste få möjlighet att nå sin fulla potential. Det handlar dels om att höja golvet för dem som inte riktigt har lyckats ännu, dels om att förmå att krossa taket för de elever som har hållits tillbaka. Det finns en ganska stor grupp i svensk skola som presterar väldigt bra och som skulle behöva mer utmaningar från sin skola. Detta kräver förstås likvärdiga förutsättningar. Det vi ser nu i – och detta har löpt över – är att skolpengen varierar mycket kraftigt mellan olika kommuner. I en del skolor finns det, som jag nämnde i ett tidigare replikskifte, knappt fysiska läromedel. Den socioekonomiska omfördelningen skiljer sig mycket stort mellan kommuner, och bedömningar om särskilt stöd likaså. Kunskapsresultaten i skiljer sig väldigt mycket åt mellan stora städer och glesbygd, vilket påvisades i en rapport från . Huvudorsaken till denna bristande likvärdighet i svensk skola och till dessa stora skillnader är den kommunalisering av svensk skola som skedde . Den har varit en olycka för det svenska utbildningsväsendet. Den har bidragit till försämrade kunskapsresultat och sänkt läraryrkets status. Den visar hur många kommuner misslyckats med skolan, som ändå måste vara en av de verkliga kärnuppgifterna för det offentliga. Vi behöver återigen få ett statligt huvudmannaskap för skolan, men tyvärr står flera partier i vägen för detta. De är – för att uttrycka det i klartext, fru talman – mer lojala med sina kommunalråd, som har misslyckats, än med de elever och lärare som har svikits i det här systemet. Vi har från Liberalernas sida en rad förslag på hur likvärdigheten kan stärkas , i väntan på ett förstatligande. Förortslyftet, som vi har föreslagit, innehåller mängder av förslag för att lyfta de utsatta områdena. Vi föreslår också en nationell skolpeng och i väntan på detta i alla fall en riksnorm för skolpengen. Vidare vill vi se fokus på lärarbehörighet, stärkt språkundervisning, sommarskola, budgetsatsningar på fysiska läroböcker, skärpta insatser mot betygsinflation och mycket annat. Dessa reformer brådskar verkligen. Faktum är att bristen på likvärdighet i den svenska skolan är så stor att meddelade att de kan dela ut utmärkelsen skolkommun. Deras ordförande skriver så här i : ”Så många kommuner underpresterar så kraftigt att skillnaderna i skolkvalitet blivit oacceptabla. En ranking tjänar inte längre något positivt syfte.” När man tittar på de stora problemen med studiero och ordning i svensk skola är det förvånande att det görs så lite och att man ser ett så svagt engagemang, framför allt från vänstersidan, för att stärka studieron samt ordning och reda i svensk skola. Vem slår det hårdast mot om det är kaos i korridorerna i skolan, med mobbning och mycket grovt språkbruk, om elever kommer och går som de vill, om de inte lyssnar på lärarna och så vidare? Jo, det slår hårdast mot de elever som har det tuffast i skolan, som inte har och som trängs med varandra i bokhyllan hemma och som inte har föräldrar som sätter dem i en annan skola eller som har råd att betala för extraundervisning. Det är de som är mest utsatta och som har det svårast som drabbas mest om skolan sviker. När Liberalerna ansvarade för skolpolitiken i alliansregeringen genomfördes mängder av reformer för svensk skola. Vi fick en ny skollag, nya läroplaner, nya kursplaner, fler nationella prov, skriftliga omdömen och betyg från årskurs 6. Rätten till särskilt stöd stärktes, speciallärarutbildningen återinrättades och det gjordes satsningar på mattelyft och läslyft samt på mer undervisning för nyanlända elever. Det infördes ett förstelärarsystem och lektorer, med statligt finansierade stora lönelyft. Det infördes lärarlegitimation, skärpta behörighetsregler och nya lärarutbildningar med tydliga inriktningar. Rektorsutbildningen gjordes obligatorisk. Lärare och rektorer fick ökade befogenheter. Kraven på tillgång till elevhälsa blev tydligare. Man fick också möjlighet att förlänga skolplikten för nyanlända elever. Sedan hände praktiskt taget ingenting, fru talman. Efter valet tog Socialdemokraterna och över, och faktum är att det enda jag minns av av det rödgröna regeringsinnehavet på skolområdet är handhjärta. Det är mycket märkligt att reformtakten har varit så oerhört svag, fru talman. Det ska dock sägas, på regeringens pluskonto, att man har lagt fram några relevanta förslag. Men alla dessa förslag har varit saker som Liberalerna har krävt ska genomföras inom ramen för vårt budgetsamarbete. Det har handlat om förslag på mobilförbud på skolorna och en utredning om statlig skola samt om förslag på att göra det lättare att stänga av elever som stör och att göra det enklare att stänga skolor med stora brister. Sanningen är, fru talman, att de enda reformerna av betydelse på skolområdet i är sådana som Socialdemokraterna och har genomfört därför att Liberalerna har tvingat dem att genomföra dem. Alla de egna förslagen tycks de ha låst in i något kassaskåp i , förmodligen av märket , vilket gör att det är oerhört svårt att dyrka upp det där skåpet och hitta förslagen. Vi vet inte ens vad som gömmer sig i detta skåp i . Jag beklagar att jag har dragit över min talartid – så kan det bli i julnatten. 30 (V) replik: För att på något sätt visa att vi också kan vara överens vill jag börja med att säga vad vi är överens om. Vi är överens om att nästan allting som Socialdemokraterna och regeringen har lagt fram på skolområdet har kommit från Liberalerna. Här måste jag dock gå tillbaka till det negativa och säga till dig, , att detta inte är någonting att vara stolt över. Att man är stolt över sådant som ingen i skolvärlden har efterfrågat, såsom mobilförbud och liknande, kanske ett parti på kan stå och skryta om från talarstolen, men jag skulle nog råda er att inte göra det. Min första fråga är varför Liberalerna låtsas som att de inte har haft något som helst ansvar på riksplanet för skolpolitiken och det som händer i svensk skola. Min andra fråga är varför de låtsas som att de inte är med och styr majoriteten av kommuner. Liberalerna är med och styr väldigt många av kommuner. av dessa kommuner sker det stora nedskärningar. När Liberalerna satt i regeringen, vilket står här och skryter om, fick de i princip hela skolvärlden emot sig på grund av de reformer som genomfördes. är också en majoritet av Liberalernas väljare emot exempelvis vinstuttagen i skolan och marknadsskolan. Frågan blir helt enkelt: Vem är det som egentligen företräder här? Och varför avsäger han sig sitt och Liberalernas ansvar för majoriteten av skollagar de senaste 30–40 åren? Det är Liberalerna som är ansvariga för bland annat att elever inte går ut med fullständiga betyg. Det är Liberalerna som är ansvariga för att icke-frågor prioriteras framför systemfrågor. Vi vill också se ett förstatligande av skolan, fru talman, men det är inte seriöst att kalla det förstatligande när man vill ha kvar och Internationella Engelska Skolan. 31 (L) replik: sa att vi i Liberalerna inte tar något ansvar. Jag rabblade upp en rad olika reformer som vi har genomfört. Sedan sa att vi fick alla emot oss. Men varför har regeringen inte rivit upp ett enda av dessa förslag om de var så dåliga? Sossarna har haft på sig att riva upp alla de förslag vi genomförde, men de har inte rivit upp dem. Sanningen är ju att de här förslagen är bra och rätt viktiga. Det inser man bredare i det politiska landskapet, även om retoriken kan låta lite annorlunda. nämner sedan specifikt frågan om mobiltelefoner i skolan. Låt mig uppehålla mig vid det en aning. var det ett stort reportage i . De hade skickat ut en enkät till flera tusen skolledare i och frågat om man upplever att mobiltelefoner kan vara ett problem i skolan när det gäller lärarnas arbetsmiljö och när det gäller mobbning, kränkningar och trakasserier elever emellan. Svaren var ohyggliga. Hundratals rektorer – jag tror att det var 800 eller någonting – svarade att det skapar stora problem för lärarna i skolan. intervjuade då ett antal lärare, och de beskrev hur de även nere på mellanstadienivå tvingas gå in och hantera konflikter mellan elever till följd av vad elever skriver till eller om varandra på Snapchat och Instagram. Även nere i åldrarna ser vi en ökad frekvens av mobbning, trakasserier och så vidare till följd av mobilanvändandet. Det kan inte vara rimligt att det förekommer i skolan. Man är där för att bli undervisad. Jag är förvånad över att är så slappa när det gäller detta. 32 (V) replik: Mobilförbud var bara ett exempel som jag tog upp. Eftersom det har funnits möjlighet för skolledare att förbjuda mobiltelefoner i skolan är det märkligt att låta hela sitt svar handla om den frågan. Min egentliga fråga, som vägrade att svara på, gällde de negativa saker som har hänt i den svenska skolan och om det parti som har haft i särklass mest inflytande över svensk skolpolitik inte har något som helst ansvar. Har inte Liberalerna, före detta , ett ansvar? Ni har varit med och tagit fram läroplanerna. Ni har varit med och tagit fram skollagarna. Ni har varit med och styrt i under ett stort antal år, och ni är med och styr majoriteten av kommuner. Vart försvinner ansvaret för de negativa delarna? Och varför springer Liberalerna ärenden åt de stora skolkoncernerna i stället för åt barnen? 33 (L) replik: Sanningen är att de reformer som har genomförts för att höja kunskapsresultaten och stärka studieron i skolan inte har varit tillräckligt långtgående. Man ger alltså en skolledare möjligheten att ställa fram en låda och säga: Här lägger ni mobiltelefonerna. Men det behövs ett tydligare lagstöd. Det efterfrågas också av många föräldrar, av många elever, av många skolledare och av lärare. Det finns andra länder som har avsevärt tuffare linje när det gäller de frågorna. Samma sak gäller skolans kompensatoriska uppdrag. Min bild är mycket tydlig på det området. Jag menar att skolan behöver vara avsevärt mer kompensatorisk för till exempel de elever som är nyanlända och har stora behov av extra undervisning. Många kommuner är, till följd av kommunaliseringen, tyvärr inte det . Det finns alltså en hel del ytterligare man kan göra. Men jag har noterat att inte är en partner i det arbetet. 34 (S) replik: Jag hade inte tänkt ta någon replik, men jag blev ganska irriterad över anförande. Det är märkligt att man, som sa, inte tar något som helst ansvar för den påverkansmöjlighet man ändå har haft, inte minst som man satt med i regering och vi hade januariavtalet tillsammans. Där har Liberalerna haft stort inflytande och har ibland kanske också bromsat takten för att man har velat fundera lite längre på olika saker. Det är många saker som är på väg fram. Många saker som vi har diskuterat är på väg fram, inte minst när det handlar om trygghet och studiero. Jag blev lite fundersam på det sa om likvärdighet och ganska ilsken över att man påstämplar Socialdemokraterna att det för oss skulle handla om likriktning. Det gör det verkligen inte. Det handlar om att alla barn, oavsett vad de har med sig hemifrån, ska ha samma möjligheter i livet. Våra två partier har haft samma inställning i mångt och mycket när det gäller just likvärdigheten och det kompensatoriska uppdraget. Jag vill nu fråga om det har ändrats. Tycker inte längre Liberalerna att likvärdigheten är viktig, eftersom man inte vill göra något åt systemfelet? Över huvud taget vill flera av partierna i kammaren inte göra någonting åt systemfelet som skapar olikvärdigheten. Vad vill Liberalerna egentligen göra åt den olikvärdighet som vi ser , mer än att skylla på Socialdemokraterna? 35 (L) replik: Det kom ett batteri av frågor, eller vi kan väl snarare kalla det påhopp, från . Det nämns att Liberalerna inte vill ta ansvar för det som genomförts inom ramen för januariavtalet. Jag tar fullt ansvar för att man har tillsatt en utredning om att förstatliga skolan. Jag tar fullt ansvar för att man går längre när det gäller att stoppa mobiltelefoner i skolan. Jag tar fullt ansvar för att det ska bli lättare att stänga av elever som stör undervisningen. Jag tar absolut fullt ansvar för det och vill inte fly från det. Faktum är att jag är mycket nöjd med att ha lyckats få fram de sakerna. Jag tror i och för sig att partier som står en bit till höger om Liberalerna också skulle kunna sjösätta den typen av reformarbete. Det är ändå lite magstarkt att säga att Liberalerna, som lämnade skolministerposten 2014, bär ansvar för de problem vi har . Det är lite förvånande att Socialdemokraterna efter snart två mandatperioder vid makten inte tar något som helst ansvar för sjunkande skolresultat och bristande lärarbehörighet. Så sent som kom det uppgifter från om att det kommer att vara brist på 12 000 lärare och förskollärare i . Liberalerna vill inte ha någon socioekonomisk omfördelning och likvärdighet, säger . Men sanningen är att det finns en kommun i som sticker ut när det gäller just det; är den kommun som, tror jag, satsar allra mest i landet på socioekonomisk omfördelning. De utsatta områdena har i stort sett dubbelt så hög skolpeng. Det råkar vara Alliansen och som bestämmer i , och Socialdemokraterna har suttit i opposition i två mandatperioder. 36 (S) replik: säger att Liberalerna tar fullt ansvar, och han räknar upp det som de har velat få och fått igenom i januariavtalet. Det som skiljer oss åt är att Socialdemokraterna, som är ett statsbärande parti, tar ansvar för helheten. Det gör vi faktiskt. Det som vi har suttit runt samma bord och kommit överens om tar vi också ansvar för, även om vi självklart inte gillar allt. Det är stor skillnad. Jag vill avsluta med att ställa en viktig fråga. Det handlar om tilliten till skolpersonalen, till dem som jobbar i klassrummet och gör skillnad . Jag tog i mitt anförande upp skolchefen i och rektorn i . De känner att de har tillit. De ifrågasätts inte även om de kliver utanför ramen. Har Liberalerna egentligen tillit till skolpersonalen? Eller vill man vara inne och peta? 37 (L) replik: Det sista förstår jag inte riktigt. Vi vill ha behöriga och duktiga lärare, och vi vill att lärarna ska ges större befogenheter och kunna vara starkare auktoriteter i skolan. Vi vet att det behövs för att kunna utveckla skolan. Vi vill ge lärarkåren större möjligheter. Det är detta som Socialdemokraterna och andra partier har tyckt varit jobbigt. Man har beskyllt Liberalerna och gamla för att vara elaka, hårda och auktoritära och har sagt att det skulle vara stigmatiserande att ge lärare och skolledare just sådana befogenheter. Jag förstår det alltså inte. När det gäller att ta ansvar för januariavtalet är det klart att vi tar ansvar för alla punkter som vi kritar på, även för värnskatten, för att stoppa vapenexport till och för att ha enprocentsmål i biståndet. Men den här debatten handlar om just skolan. 38 (M): visade TV4 en undersökning som de har låtit göra. Man gick igenom alla domar och åtal för brott som ofta begås i gängmiljö – mord, mordförsök, grova vapen- och narkotikabrott. Sedan valde man ut de förövare som var och försökte hitta en gemensam nämnare. Dessa personer har en djupt oroväckande gemensam nämnare, och det är att av dem inte har klarat . gjorde en ännu större genomlysning, där man gick till botten med alla som blivit häktade, åtalade eller dömda för skjutvapenbrott . Vet fru talmannen och ni andra vad DN:s kartläggning kom fram till som den gemensamma nämnaren för alla dem som blivit åtalade och dömda ? En majoritet har inte klarat . Det har varit sorgliga . Socialdemokraterna har inte tagit fram några konkreta förslag för att se till att fler unga klarar skolan. var det 16 038 elever som stod på skolavslutningen i och inte fick grundskoleexamen. Jag tjatar om dessa elever, fru talman. För dessa elever är framtiden mörk, och vi vet alla vilken framtid de riskerar. Det är inte en framtid som vi moderater accepterar och vill att våra barn och unga ska hamna i. Det var alltså 16 038 elever utan grundskoleexamen, utan behörighet att börja i gymnasiet. Det finns ingen arbetsmarknad om man inte ens har grundskoleexamen, så av alla mål vi har för skolan, vad vi än diskuterar, finns det absolut inget viktigare än att se till att alla barn och unga klarar skolan. kommer dessutom larmrapport efter larmrapport om sådant som vi har pratat om . Enligt har 40 000 elever mer än 5 procents ogiltig frånvaro . Hälften av lärarna har blivit utsatta för fysiskt våld av elever. Sju av tio lärare har blivit hotade av elever. Och av lärarna säger att de inte har tillräckligt med läromedel i minst ett ämne. Vi kan räkna upp område efter område och se att kurvorna går åt fel håll. Och vad som kanske är ännu mer alarmerande enligt Pisaundersökningen som deltog i är att vi är sämst i hela världen när det gäller skillnaderna mellan svenskfödda och utlandsfödda elever, trots att vi exkluderade för många. Svensk skola är i behov av en rad reformer. I den här budgeten har vi dock inte haft möjlighet att göra de fullödiga förslagen när det gäller skola och utbildning, men vi hoppas att vi får förtroendet av väljarna och av alla föräldrar till skolelever efter nästa val. Då får vi återkomma med alla förslag för att vända trenderna i svensk skola och se till att alla barn klarar skolan. Skolan är i behov av mycket mer kunskapsfokus. Alla barn ska mötas av stora och höga förväntningar, och de ska kunna nå sin högsta potential. Både lärare och elever ska självklart mötas av trygghet och studiero. Några viktiga beslut har vi dock med i den budgetreservation som vann, fru talman. Det ena förslaget är att vi behöver fler timmar. Svensk skola har motsvarande färre timmar än snittet i när det gäller . Jämför vi med oss med har vi motsvarande färre lektioner under vår grundskola än vad de har under sin nioåriga grundskola. I det här budgetförslaget beslutar vi att vi ska fylla på svensk skola med mer redan från lågstadiet. En annan nödvändig och akut åtgärd är att vi måste se till att Skolinspektionen kan granska alla skolor och säkerställa att de är av hög kvalitet. Det ska inte finnas några dåliga skolor i . Vi ska inte behöva läsa i tidningen eller få information av om avarter i svensk skola, utan självklart ska Skolinspektionen kunna granska alla skolor, göra oanmälda besök och se till att våra skolor är fina. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till , och förslag till budget. 39 (V) replik: ”Jag köper inte riktigt det här med socioekonomiskt, att det på något sätt skulle vara en faktor som gör att det inte är möjligt för det stämmer ju inte”. Varifrån kommer detta citat? Det kommer från , som menar att socioekonomiska förutsättningar inte på något sätt bidrar till hur det går för barn i den svenska skolan. Forskningen är dock väldigt tydlig. Mammornas utbildningsnivå, klasstillhörighet och bostadsområde är faktorer som avgör hur det går för barnen i svensk skola , och eftersom vi lever i ett klassamhälle får det allt större betydelse för som går. Ändå säger högsta ansvariga i skolfrågor att hon ”köper inte riktigt det här med socioekonomiskt, att det på något sätt skulle vara en faktor som gör att det inte är möjligt för det stämmer ju inte”. I vilken värld har mer kompetens i dessa frågor än vad samlade skolforskare har? Hur kan uttala sig på det sättet? 40 (M) replik: har sämst resultat i hela världen när det gäller skillnaderna mellan utlandsfödda elever och svenskfödda elever. Socialdemokraterna har styrt , och den avgångna skolministern har som tidigare gd för och därmed ansvarig för svensk skola varit en av de mäktigaste . Vi har sämst resultat i hela världen. Tycker inte att Socialdemokraterna och borde fundera på vilka reformer man har gjort? Varför sticker svensk skola ut så kapitalt i världen gällande skillnaderna mellan utlandsfödda och svenskfödda elever? I går besökte jag Husbygårdsskolan, en fantastisk skola som har lyckats vända resultaten. Samtliga lärare och rektorer där säger att det enskilt viktigaste som man har gjort för att vända resultaten i Husbygårdsskolan är att man numera möter eleverna med höga förväntningar. Alla elever ska mötas med höga förväntningar och nå sin högsta potential. Flera skolor på har äntligen börjat vända resultaten och se till att allt fler blir behöriga. Det vet säkert , eftersom hans syster är rektor på en friskola på . 41 (V) replik: Ena sekunden anklagas jag för att vara kommunist och inte vilja ha företag, i nästa sekund hänvisar man till att jag har en syster som äger en friskola. Det är väldigt märkligt. är jag inte socialdemokrat. Ledamoten får framföra sin kritik direkt till Socialdemokraterna, men jag kan säga att så pass mycket koll har jag att jag vet att svensk skola inte har sämst resultat i världen. Det är märkligt att en talesperson för näst största parti uttalar sig på det sättet. Husbygårdsskolan ligger för övrigt bredvid min lägenhet, så jag vet hur det är på den skolan. Men min fråga gällde inte detta. Varför anser inte , precis som samtliga forskare och folk inom professionen, att socioekonomiska förutsättningar är avgörande för hur det går för barn i svensk skola? Vi måste därför gå till grunden med problemen, nämligen att förändra vårt samhälle ekonomiskt och socialt. 42 (M) replik: Vi moderater tycker att alla barn är lika viktiga och att alla barn ska klara skolan. Det spelar ingen roll om man har behov av en resursskola – en friskolereform som regeringen har vägrat skriva in i lagen – om man kommer från ett socioekonomiskt utsatt område, om man har problem hemma eller var man bor i . Alla barn ska mötas av höga förväntningar och få den hjälp och det stöd de behöver så att de kan klara skolan. 43 (S) replik: Alla barn är lika viktiga, säger . Ja, det är vi nog många som tycker. Jag vill ändå spinna vidare på det som sa. Det var därför jag begärde ordet. Jag blev mycket fundersam och upprörd när jag såg inslaget där viftade bort faktorn socioekonomisk bakgrund. Forskningsrapport efter forskningsrapport visar att de socioekonomiska faktorerna är det som vi verkligen måste utgå från, inte minst när vi finansierar vår svenska skola. inledning om de elever som misslyckas och riskerar att hamna i gängkriminalitet är något som upptar mångas tankar – mina också. Det är därför som vi verkligen försöker se till att satsa mer på dem som behöver mest, till exempel med det likvärdighetsbidrag som vi har infört. Vad tycker egentligen om likvärdighetsbidraget? Ser hon att det ändå har gett resultat för de barn som hon ivrar så mycket för i sina tal? och hennes kamrater vill i sitt ändringsförslag ha fler skoltimmar. Ser inte att det finns en risk för att det ökar olikvärdigheten när vi vet att de legitimerade lärarna inte alltid finns på de skolor där de största behoven finns? Hur tänker om detta? 44 (M) replik: