prot · H80985 · 2021-02-26 00:00:00 — Ser statsrådet ett problem med en förordning som i praktiken endast ger rätt till bidrag när medlemmarna har en viss etnicitet? Har föreningar i civilsamhället för många medlemmar med svensk bakgrund är de med den här absurda politiken stoppade från att få bidrag. Ser inte statsrådet att det här är galet? Jag utgår ju från att statsrådet hade sett problem med förordningar som gör att organisationer stoppas från bidrag om de har för många medlemmar med utländsk bakgrund. Hur ligger det egentligen till, statsrådet? 72 Statsrådet (MP): Jag ser inte att detta är galet, nej, men tack för frågan! Däremot ser jag att en del av de statsbidrag som ges till civilsamhället riktar sig just till grupper som ännu inte är fullt integrerade i samhället och att vi där ser att det görs arbete som är väldigt viktigt. Det vi är överens om är att pengar ska gå till rätt saker. Det ska inte fuskas med statsbidrag, och statsbidrag ska inte ska gå till verksamheter som skadar och underminerar vårt samhälle. Vi menar att det här inte är ett sådant men att det är väldigt viktigt att vi följer demokrativillkoret så att det uppfylls. Den utredning som vi har tillsatt 2018 blir viktig i det, och den bereds just nu i . Vi behöver veta att vi har ett starkt demokrativillkor och följer att det uppfylls. Det är ledamoten och jag för en gångs skull väldigt överens om. Att civilsamhällets arbete i stort följer riktlinjer och arbetar i linje med demokratins idéer är helt centralt. Däremot finns det ingenting som tyder på att det skulle finnas något stort antal mottagare av det här statsbidraget som inte har uppfyllt demokrativillkoret. Det är också viktigt att understryka. De tiotals miljoner som riksdagsledamoten pekar på går till ett arbete som till exempel syftar till att bryta mäns våld mot kvinnor, att främja jämställdhet och att bryta hat och hot i samhället. Det kommer vi att värna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2020/21:420 om kommissionens plan för integration 73 Statsrådet (MP): har ställt ett par olika frågor till mig. Den första handlar om ifall jag kommer att verka för att det portugisiska ordförandeskapet ska lyfta handlingsplan för integration och inkludering 2021–2027 i syfte att utfärda rådsslutsatser som tar hänsyn till de svenska erfarenheterna av hur svår integrationsutmaningen kan vara. handlingsplan för integration och inkludering 2021–2027 bygger vidare på handlingsplanen för integration av tredjelandsmedborgare som presenterade 2016. Regeringen välkomnade handlingsplanen då som . Det är inte bara positivt utan även viktigt att EU har ett gemensamt ramverk och gemensamma riktlinjer som skapar en standard för hur EU:s medlemsstater förväntas arbeta med integration och inkludering av migranter och EU-medborgare med migrantbakgrund. Nyanlända och utrikes födda som deltar i arbets- och samhällslivet bidrar till att bygga vårt gemensamma samhälle starkare. Vi har sett en positiv utveckling i vad gäller etableringen och sysselsättningen för målgruppen. Antalet sysselsatta personer med utomeuropeisk bakgrund har ökat, och sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor är relativt hög jämfört med genomsnittet bland utrikes födda kvinnor inom EU. Detta är bra, men vi är inte nöjda. Det finns fortfarande svåra utmaningar på integrationsområdet, både i och i andra EU-medlemsstater. Det är av den anledningen som har lanserat en ny handlingsplan för integration och inkludering som fokuserar på åtgärder inom fyra områden som är viktiga för integrationen, nämligen utbildning, arbetsmarknad, hälsa och boende. handlingsplan för integration och inkludering ligger i linje med mål för integrationspolitiken, det vill säga lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Det innebär åtgärder bland annat inom områden som arbetsmarknad, utbildning, hälsa och sjukvård samt bostäder. konstaterar vidare att större fokus behöver riktas på integrationsinsatser riktade till utrikes födda kvinnor. Handlingsplanen genomsyras därför av ett jämställdhetsperspektiv och av åtgärder som bland annat syftar till att öka antalet utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden. Även i genomförandet av integrationspolitik är ett jämställdhetsperspektiv centralt. Människor som startar på nytt i ska få så bra förutsättningar som möjligt för att etablera sig och bidra till vår gemensamma välfärd. Arbetet för integration och nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet är en grundläggande del av regeringens målsättning om ett samhälle som håller ihop och ger lika förutsättningar för alla. Hur det inkommande portugisiska ordförandeskapet avser att ta vidare handlingsplanen är ännu okänt. Regeringen välkomnar och värdesätter nya handlingsplan för integration och inkludering, och jag kommer att fortsätta att verka för att kvinnor och män ska ha lika villkor och förutsättningar till delaktighet och etablering i arbets- och samhällslivet. 74 (SD): Kommissionens handlingsplan för integration säger ganska mycket genom att egentligen inte säga någonting alls. Det är trötta floskler, det är önsketänkande och uppenbart motstridiga påståenden som blandas till en politisk sallad som sedan ska implementeras med hjälp av samma projektfinansiering som Europeiska unionen ofta använder. Det är en metod som vi vet inbjuder till korruption, fusk och mycket bristfällig resultatstyrning. Planen i sig innehåller nästan ingenting som är kontroversiellt. Politikområdet ska förse allt till alla, det ska koordinera, förstärka, investera och så vidare. Men det som gör planen så anmärkningsvärd är att de svåra frågorna på området integrationspolitik helt och hållet lämnas utanför. För det första vet vi att volymerna spelar en avgörande roll. Ju fler som flyttar in från ett visst område, desto svårare blir integrationsutmaningen. Vi vet också att det är materiellt välstånd som driver migranter till med hoppet om ett rikare liv. Men lägger planen hela tyngdpunkten på att höja migranters materiella levnadsstandard genom förtur till bostäder, skattefinansierade arbeten, fritidssysselsättningar och nöjen och så vidare. Det kommer naturligtvis att göra att fler väljer att ta sig till , vilket gör integrationsutmaningen än svårare. Att den här ekvationen inte går ihop, särskilt inte med ambitionen om att stoppa den irreguljära båttrafiken över , verkar ingen inom kommissionen ens ha tänkt på. Det är något förvånande. För det andra verkar ingen ha noterat att det finns ett medlemsland som gör i stort sett allt som kommissionen ber om, som bjuder på hela socialförsäkringssystemet från dag 1, som har omfattande anställningssubventioner, generösa föreningsbidrag, förtur till attraktiva hyresbostäder, generösa kontanta bidrag och så vidare. Men det landet har ändå unionens största arbetslöshetsgap mellan inrikes och utrikes födda samt det största gapet i skolresultat mellan inrikes och utrikes födda elever enligt Pisa-undersökningen. Det här landet har dessutom enorma problem med utanförskapsområden, kriminella klaner som styr lokalsamhället och stora problem med rasism och hat mot majoritetsbefolkningen. Det som är ännu mer förvånande är att den kommissionär som har ansvar för inrikes frågor och planen, , också kommer från det landet, men hon verkar av någon anledning inte ha noterat de problem som är helt uppenbara på hennes egen hemmaplan. Låt mig få ställa en retorisk fråga. Hur är det möjligt att ingen på , en myndighet med i årlig budget och ungefär 30 000 anställda, har noterat att ingenting av det som de föreslår i planen har fungerat i ? Det är helt otroligt. Den fråga som jag vill ställa till statsrådet, och den ska gälla hennes egen yrkesutövning, är följande. Avser hon på något sätt att försöka uppmärksamma kommissionen på det som vi förhoppningsvis inom har lärt oss i ? 75 Statsrådet (MP): Nej, det avser jag inte. Det är det raka svaret på den frågan. En av anledningarna är det som riksdagsledamoten pekar på, nämligen hur vi har lyckats med integrationen och etableringen i . Vi har sett att tiden för etableringen i har kortats markant, trots att har tagit emot ett stort antal flyktingar. ligger bra till i europeisk jämförelse när det gäller sysselsättningsgrad, vilket är ett viktigt mått inte minst i fråga om kvinnors etablering. Det gäller även i jämförelse med andra länder som har tagit emot betydligt färre flyktingar än vad har gjort. Handlingsplanen ligger i linje med mål för integrationspolitiken, det vill säga lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Jag anar att inte fullt ut håller med om det målet, men för och regeringen är det ett viktigt mål. Nyanlända och utrikes födda som deltar i arbets- och samhällslivet bidrar till att bygga vårt gemensamma samhälle starkare. Etableringen av nyanlända har förbättrats avsevärt . Vi ser med andra ord en positiv utveckling i vad gäller etablering och sysselsättning för målgruppen. Vad som är ett stort problem är hur den här utvecklingen bromsas på grund av pandemin. Vi ser att den slår extra hårt mot nyanlända när de branscher där de har haft lättast att ta sig in också slås ut hårdast i pandemin. Extra mycket slår detta mot utrikes födda kvinnor. Det är också varför vi kommer att vilja lyfta upp detta i EU och varför jag lyfter upp detta när jag möter mina ministerkollegor i Epsco. Vi kommer att behöva extra fokus på utrikes födda kvinnor så att de inte ska halka ännu mer efter i jämställdhetsarbetet. 76 (SD): Det som statsrådet lovar, på heder och samvete, är alltså att hon aldrig kommer att lära sig någonting av sitt partis misstag. Nej, , vi ligger inte bra till om vi rankar EU:s länder efter hur stort gapet i arbetslöshet är mellan inrikes och utrikes födda. Då ligger sist. Det är inte bra. Hur man kan påstå att det är något positivt är bortom min förmåga att förstå. Ytterligare ett problem med handlingsplanen är att kommissionen uppenbarligen inte har gjort upp med myten om att integration är gratis och att migrationen kommer att utgöra en ekonomisk vinst lite längre fram. Planen slår fast i en giftig kombination av sydeuropeisk budgetdisciplin och nordeuropeisk naivitet att trots de enorma satsningar som ska göras behöver de inte ske på bekostnad av åtgärder för att hjälpa andra behövande grupper. Kommissionen lyfter upp den ofta och med all rätt hånade teorin om att migrationen ska rädda pensionerna. Vi vet här i att det blev inte riktigt så. Men mest nedslående av allt är att handlingsplanen helt saknar ens en diskussion om vad integrationsbegreppet betyder utanför det rent materiella. Det är en viktig poäng. I sitt State of the Union-tal hänvisade kommissionens ordförande von der Leyen inte mindre än tio gånger till europeiska värderingar. Planen innehåller också vissa hänvisningar till desamma, men detta till synes helt utan en aning att många personer som kommer från andra delar av världen också har helt andra värderingar. Om så inte var fallet skulle ordet europeiska värderingar inte betyda någonting. Frågan om hur den djupt illiberala, dysfunktionella och inte sällan rent västfientliga ideologi som följer med en hel del migranter hit ska hanteras lyser dock helt med sin frånvaro i planen. Det politiska etablissemanget i försökte i det längsta stoppa huvudet i sanden vad gäller det faktum att den kulturella dimensionen av integrationsutmaningen är ett enormt problem. De här personerna har sedermera tvingats erkänna att de var naiva. Vi har hört det i den här kammaren ett antal gånger. Frågan är då denna: Om det nu är så att vi i är naiva vad gäller till exempel tvångsäktenskap med barn, så kallad hederskultur, organiserad politisk islam eller etniskt baserade brottssyndikat och kriminella klaner som försöker kontrollera samhället, hur kommer det sig då att kommissionen är naiv vad gäller dessa företeelser? Planen för integration nämner inte de här problemen över huvud taget. Man sopar dem under mattan och låtsas som om de inte existerar. En enkel fråga till statsrådet: finns det inte ett enda ord i det här dokumentet om de här problemen, som vi vet är väldigt verkliga? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag antar att det syftar till ministerns område, för det är det ministern kan svara på.) Frågan är uppenbarligen om det är så att hon inte ämnar lyfta upp det här i rådsslutsatser under det portugisiska ordförandeskapet. Varför inte göra det mot bakgrund av bristerna i dokumentet? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Då får statsrådet svara utifrån sitt område.) 77 Statsrådet (MP): Eftersom det här spelas in kan den som vill gå tillbaka och höra att det jag svarade på var riksdagsledamotens fråga om jag kommer att ta upp det här med det portugisiska ordförandeskapet. Jag svarade inte, som riksdagsledamoten försökte påskina, att jag aldrig kommer att lära mig något. Jag är djupt besjälad av att lära mig mycket nytt. Till exempel har jag lärt mig att vill stärka de liberala värderingarna i även för invandrade personer. Jag hoppas att det också gäller de svenska personer som skulle behöva stärka sina liberala värderingar. Det var också något som var bortom riksdagsledamotens förmåga att förstå, så jag tänkte hjälpa till lite med det. Gapet i sysselsättning mellan inhemsk och utrikesfödd befolkning beror också på vad man har för utgångspunkt i respektive land. Om man tittar på den faktiska sysselsättningen ser man fortfarande att ligger väldigt väl till jämfört med andra länder i . Vi ligger inte bättre till än alla andra länder, men vi ligger lite drygt över mitten på skalan. Det jag uppfattar att riksdagsledamoten egentligen vill debattera i detta handlar om kulturella värderingar. Det är inte i första hand mitt område, men jag ska säga att jag tror på en integration som bygger på lika rättigheter och lika skyldigheter men också lika möjligheter för alla, oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Jag är övertygad om att när vi kan få fler i arbete snabbare, när vi kan få fler i sysselsättning snabbare och när vi får en delaktighet i samhället kommer vi också att ha väldig nytta av de människor som kommit hit, och de kommer att berika vårt samhälle – ett ord som jag vet att är extra förtjusta i. Med det sagt ser vi positivt på handlingsplanen och hoppas att den ska kunna göra mycket nytta för framöver. får vi se vad det portugisiska ordförandeskapet gör av detta. 78 (SD): Den här planen och statsrådets vurm för densamma är ju en garanti för att inget kommer att förändras. Jag vet inte var det här statsrådet har befunnit sig eller vad hon har gjort innan hon tillträdde sin nya position – gratulerar, förresten! Jag glömde säga det. Men det är så att i har vi enorma problem med integration, segregering och det faktum att en väldigt stor mängd människor befinner sig i konkreta parallellsamhällen och alltså har väldigt lite kontakt med det svenska samhället. Det här kanske inte statsrådet har noterat. Jag tror att detta är en direkt följd av den typ av politik som lyfts fram i den här planen, för den här planen är väldigt influerad av det vi gör i . Det är ju inte så som statsrådet säger att planen ligger i linje med det vi gör i . Det är snarare tvärtom – det är kommissionen som har apat efter det har gjort och som uppenbarligen inte har fungerat. Det är tydligt för varje tänkande människa att den svenska modellen för integration är ett kapitalt misslyckande. Att statsrådet vill hänga upp hela sitt resonemang här på begreppet sysselsättning i stället för arbetslöshet beror helt enkelt på att alltid klarar sig bättre om man mäter sysselsättning än om man mäter arbetslöshet. Det beror på att vi har en väldig massa arbetsmarknadspolitiska åtgärder som bakas in i begreppet, och det gör att vi får en hög sysselsättningsnivå. Det som jag pratar om är riktiga jobb och arbetslöshet. Mäter vi i stället hur stor skillnaden är mellan inrikes och utrikes födda i arbetslöshet, då kommer sist. Det är inget att vara stolt över. Sedan kan man spackla över det med prat om sysselsättningsnivåer. Visst, fine, vi kan göra det. Men arbetslöshet är det som mäter hur verkligheten ser ut. 79 Statsrådet (MP): Jag kan inte låta bli att kort säga att sysselsättningsgraden är viktig därför att den väger in hur många som deltar på arbetsmarknaden. Det vill säga att om man plockar bort hälften av en befolkning och sedan tittar på arbetslösheten i det får man väldigt annorlunda siffror än om man tittar på hur många som deltar på arbetsmarknaden. Det här vet säkert riksdagsledamoten. Jag är glad att riksdagsledamoten lyfter fram de utmaningar vi har med integration och segregation i vårt samhälle. Jag önskar att riksdagsledamoten hade varit lika besjälad av att se lösningar på hur man ska få fler i arbete. Jag ser ett stort behov av att fler kvinnor kommer i arbete snabbare, också för att de ska få självständig försörjning och kunna stå på egna ben för att ha möjlighet att lämna till exempel en destruktiv relation. Var det något som var lustigt, riksdagsledamoten? Jag vill att vi ska ha bostäder som är tillgängliga för alla, även för dem med lägre inkomster. Jag hoppas att vi ska kunna satsa på en jämlik skola där fler barn får bättre möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden när de går ut skolan. Och jag hoppas på ett samhälle där vi har bättre jämställdhet, där livsinkomsterna för män och kvinnor är jämställda och där vi får stopp på mäns våld mot kvinnor. Med det tackar jag riksdagsledamoten för den här debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2020/21:421 om effekter av migrationen 80 Statsrådet (MP): Jag ska börja med att be om ursäkt för att jag inte har fått ordning på mina papper inför de här debutdebatterna. Jag ber om ursäkt för det. har frågat mig om regeringen står fast vid att asylinvandringen kommer att innebära en förtjänst för samhället lite längre fram … ((SD): Ekonomisk förtjänst.) … och vad som avses med lite längre fram, vilket vetenskapligt stöd som finns för påståendet och hur jag kommer att arbeta för att de offentligfinansiella effekterna av migrationen ska bli bättre utredda. Samhällets åtagande inom flyktingpolitiken är i första hand betingat av humanitära skäl. Vi tar inte emot flyktingar för att stärka de offentliga finanserna; vi gör det för att de flyr för sina liv. Det är viktigt att understryka. Nyanlända och utrikes födda som deltar i arbets- och samhällslivet bidrar till att bygga vårt gemensamma samhälle starkare. Det är politikens uppgift att göra det vi kan för att snabba på nyanländas inträde på arbetsmarknaden och i samhällslivet, som individen har ett ansvar att göra det hen kan. Regeringen har genomfört ett flertal reformer för att utveckla politiken för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet både under denna och föregående mandatperiod och genomfört flera strukturellt viktiga förändringar. Låt mig till exempel nämna att vi har infört en utbildningsplikt för nyanlända med kort utbildningsbakgrund. ska nyanlända kvinnor och män ges möjlighet att delta i ett så kallat intensivår. För att särskilt stärka kvinnors möjlighet till etablering pågår satsningar för att nyanlända ska fortsätta utveckla sina kunskaper i svenska under föräldraledighet. Vidare har samhällsorienteringen för nyanlända utökats från minst 60 till minst , och satsningar har gjorts för att kvaliteten ska förbättras. Regeringen har även föreslagit att språkplikt införs som krav för rätt till försörjningsstöd. Vi har sett att fler nyanlända kommer snabbare i arbete, och det är positivt. Av de nyanlända som togs emot 2014 var förvärvsarbetande 2018, det vill säga . Det kan jämföras för de nyanlända som mottogs 2010. Etableringen av nyanlända har alltså förbättrats avsevärt , som har tagit emot ett stort antal skyddsbehövande på flykt undan krig och förföljelse. Med det sagt är det viktigt att vi fortsätter att arbeta för att nyanlända snabbare ska komma in på arbetsmarknaden och i samhällslivet, inte minst då det är tydligt att den pågående pandemin påverkar arbetsmarknaden och i särskilt stor utsträckning branscher där många nyanlända får sitt första arbete. Restriktionerna för att minska smittspridningen påverkar också förutsättningar för utbildning och insatser för integration. Regeringen har vidtagit kraftfulla tillfälliga åtgärder för att minska de negativa effekterna av krisen på jobb och företag samt föreslagit ytterligare satsningar för att underlätta för personer att stanna kvar eller snabbt komma in på arbetsmarknaden. Arbetet för att mildra konsekvenserna av pandemin kommer att fortgå så länge det finns ett behov. Jag vill avsluta med att säga att regeringen i budgetpropositionen redovisar resultat och kostnader för de olika utgiftsområdena. Som underlag för statens budget och för regeringens utformning av den ekonomiska politiken gör regeringen prognoser över den makroekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Det är av stor vikt att regeringens prognoser görs med hög precision. pågår ett löpande arbete med att utvärdera och förbättra prognosernas precision. 81 (SD): Under en partiledardebatt i mitten av 2015 påstod statsministern att asylinvandringen skulle komma att innebära en samhällsekonomisk förtjänst lite längre fram. En intressant fråga är då vilket vetenskapligt stöd som finns för detta påstående. Jag antar att statsrådet känner till att det är normalt att man räknar på intäkter och utgifter för vissa policyer som staten har för att sedan komma fram till om de innebär en samhällsekonomisk förtjänst eller kostnad. Jag har själv undersökt den här saken så gott det går, och jag finner inget som helst stöd för det påståendet. Jag ställde därför en skriftlig fråga till den tidigare jämställdhetsministern, från samma parti som , och fick till svar att inte heller hon kan visa på något som helst stöd för det påståendet. Statsrådet är alltså här för att förklara för kammaren om regeringen står fast vid det påståendet, vad ”lite längre fram” betyder samt vilket vetenskapligt stöd som finns för detsamma. Den mest grundliga undersökning av asylinvandringens offentligfinansiella effekter som jag har kunnat hitta heter När blir utrikes födda självförsörjande? Den är författad av och och utgiven av Entreprenörskapsforum. Rapporten är väldigt detaljrik. Den använder en väl utarbetad metod och svarar på frågan hur många personer inom en viss grupp som är självförsörjande. Att vara självförsörjande definieras som att ha livstidsinkomster som är tillräckligt stora för att individen i fråga ska betala in mer i skatt än vad denna får ut via transfereringssystem. Det är ju precis detta vi pratar om när vi pratar om en samhällsekonomisk vinst. Enligt rapporten är antalet invandrare från och som blir självförsörjande i tyvärr väldigt litet: för personer från och för personer från . En förkrossande majoritet av dem som kommer till från dessa regioner blir tyvärr aldrig självförsörjande i . Jag hade naturligtvis önskat att så var fallet, men så är inte fallet. Bland dem som är självförsörjande är också snittinkomsterna betydligt lägre än genomsnittsinkomsterna bland befolkningen i övrigt. Författarna har dessutom räknat självförsörjningsnivån ganska lågt. De har satt gränsen vid fyra prisbasbelopp , vilket innebär netto. Alla som bor i någon av våra storstäder förstår ju att netto är för lite för att exempelvis försörja en familj. Det verkliga antalet självförsörjande personer är alltså antagligen betydligt mindre än vad rapporten anger. Jag vill därför fråga statsrådet: regeringen kvar vid påståendet att asylinvandringen kommer att innebära en samhällsekonomisk vinst lite längre fram? Jag vill också fråga statsrådet: Vad betyder ”lite längre fram”, och hur ser den beräkningen ut? Det som statsrådet lyfter i interpellationssvaret har ju ingenting med det här att göra – det är ju verkligen ett goddag yxskaft-svar. Det som hon lyfter handlar om förvärvsarbetsfrekvensen, alltså om hur många personer som förvärvsarbetar.