prot · H80983 · 2021-02-24 00:00:00 — Är det demokrati, ? 50 (SD) replik: Visst kan man gå in på detaljer i enskilda skriftliga frågor som en av våra ledamöter har skrivit. Jag har dock ingen aning om vad som står i dessa frågor, och jag tycker därför att får ställa sina frågor till ledamoten i fråga. Vad gäller olika organisationer som ska få pengar råder det inget tvivel om att och har skilda uppfattningar om vilka som ska få stöd. Låt oss ta ett exempel. har en förkärlek för det diktatoriska PLO, medan står på demokratins sida i , det vill säga sida. Vi tror på en tvåstatslösning där palestinier och israeler kan leva sida vid sida. Men vi baserar ändå vår politik på att stå upp för demokrati, för det fria ordet och för att människor ska få leva under fundamentala fri- och rättigheter. Det gör inte . Det kan man inte göra när man står bakom exempelvis biståndspengar till PLO eller den palestinska myndigheten, som är odemokratisk. Det kan ingen säga något annat om. I dessa har dessutom omfattande skandaler förekommit angående antisemitism, terrorismfinansiering och så vidare. Jag är väldigt trygg med prioriteringar vad gäller vår biståndspolitik. Fråga är om verkligen kan känna detsamma. 51 (V) replik: Jag har aldrig hört talas om en utrikespolitisk talesperson som inte läser sitt partis skriftliga frågor på det utrikespolitiska området. Kanske genar en del i kurvorna, men det gör inte jag. kritiserade inte bara Civil Rights Defenders. I sina frågor går också till attack mot , en känd ungersk-amerikansk miljardär och filantrop med judisk härkomst. Många på den högerextrema sidan betecknar honom som en person som ligger bakom en konspiration om ett judiskt världsherravälde. Den högerextrema sajten Nya Tider har kallat för fiende nummer ett. Detta är, herr talman, inget annat än antisemitisk retorik. Partierna på högerkanten borde fundera på om de ska samarbeta med . Man ska fundera en gång till. För, , under den välpolerade ytan finns och dessa åsikter. Och, Liberalerna, vari finns det liberala i att angripa den liberala demokratins grundfundament? Hur kan ni tänka er att samarbeta med detta parti? Jag förstår inte det här. 52 (SD) replik: Jag vet inte vad har gjort i när han anklagar för att vara ett antisemitiskt parti eller våra företrädare att stå för antisemitism. Än mindre förstår jag hur man indirekt kan kalla ledamoten antisemit. Han är kanske mest Israelvänlige ledamot. Det är uppenbart om man läser de dokument som han har författat och som också står för. är en sann Israelvän. Ingen kan säga något annat. Antisemitism är inget som vi någonsin skulle acceptera inom . 53 (KD) replik: I förra årets utrikespolitiska debatt begärde jag replik på för att diskutera Nato. Jag återkommer till frågan. Anledningen är att tillbaka ingår i den riksdagsmajoritet som förespråkar en svensk Nato-option. Trots detta ser SD:s motstånd mot fullt medlemskap dock ut att kvarstå. I detta motstånd förenas med den rödgröna regeringen och . Det är något oklart om och hans parti säger nej till Natomedlemskap av samma orsaker som den samlade vänstern. En sak har dock nej-partierna gemensamt, nämligen att de är svaret skyldiga vad gäller bindande försvarsgarantier. SD bygger sin säkerhetspolitiska linje på ett visst samarbete med Nato och ett försvarsförbund med – det senare trots att detta inte existerar. Med SD:s säkerhetspolitik står helt utan bindande och fördragsfästa försvarsgarantier. Om vårt land hamnar i en kris eller en krigssituation vet varken svenska folket eller omvärlden om någon kommer till undsättning. Frågan är, , om det är så här ni vill ha det. 54 (SD) replik: Jag tackar för frågan. Jag misstänkte nästan att han skulle diskutera Nato. Det är någonting som jag tycker är väldigt kul, inte minst med tanke på det tillkännagivande som en riksdagsmajoritet nu har riktat till regeringen beträffande en Nato-option, något som naturligtvis tycker är positivt. Anledningen till detta är att vi ser hur det här kan tvinga regeringen att – det vill säga om de nu skulle följa riksdagsbeslutet – leva upp till de ambitiösa målen beträffande finansiering av försvaret. Det här är det absolut viktigaste för vår del: att svenskt försvar är välfinansierat . Det är i kombination med ett framtida försvarsförbund med garanten för att vi ska vara svåra att anfalla. Det ska kosta att anfalla vår region. Naturligtvis har vi inget försvarsförbund med , men det är ambitionen. Vi kan inte bedriva försvarspolitik om vi inte har ambitioner. Nato-optionen ser vi som ett väldigt viktigt verktyg för att säkra finansieringen, knyta oss samman med och se till att vi får ett svängrum i ett eventuellt säkerhetspolitiskt skifte i vår närhet. 55 (KD) replik: En Nato-option innebär ju en möjlighet till ett fullt Natomedlemskap. Ni håller öppet för detta, , och hänvisar till att det möjligen kan ske om det säkerhetspolitiska läget förändras, om det blir ett krisläge med andra ord. Men det är i grunden en äventyrlig hållning. På spel står faktiskt frihet och demokrati. hävdar att majoritet agerar ansvarslöst genom beslutet om en Nato-option. Det är anmärkningsvärt. Men det är också anmärkningsvärt att SD inte förmår ta steget fullt ut och medverka till försvarsgarantier. av svenskarna är för ett fullt medlemskap. Varför inte lyssna till svenska folket, ? 56 (SD) replik: Det här med medlemskap är egentligen en komplicerad fråga. Ett medlemskap innebär inte bara att man får garantier från alliansen för den händelse att man blir angripen. Det innebär också att man måste ställa upp för andra medlemsstater som blir angripna. Det är så det funkar, och det är väl inte särskilt konstigt. Problemet är just nu att det är fråga om en allians med en befälhavare i som heter Erdoğan. kan tyvärr inte svara, men det här ser i alla fall undertecknad och som ett ganska stort problem. Ska vi sätta oss i samma allians som Erdoğan, som plötsligt kan hävda självförsvar när bedriver krig i andra länder? Detta är något som de gör återkommande, och det har vi sett tydliga exempel på. De allierar sig med blodtörstiga jihadister och åberopar sedan självförsvar. Vi vill inte sätta oss i samma rum som dem. 57 (L) replik: Det finns formativa skeenden och händelser i historien. De är så stora eller spektakulära att de sätter avtryck, skapar oro eller chock och får stora följder framöver. ”eleven” var exempelvis en sådan händelse, liksom gisslandramat i , vårt införande av allmän och lika rösträtt och så vidare. En sådan här formativ händelse ägde rum , nämligen stormningen av . mobiliserade i praktiken anhängare till att bryta sig in i kongressbyggnaden i och vandalisera den. Det här chockade världen. Jag minns själv hur jag satt fängslad framför CNN och tittade på detta. Det var på något sätt beviset för vad agerande till slut leder fram till. Jag har försökt ta reda på hur ser på stormningen av . Jag gick till partiets egen tidning, Samtiden, som ägs av partiet och har en anställd chefredaktör. Där finns en linjeartikel om hur ser på detta statskuppsförsök. Det är rätt intressant, för chefredaktören försvarar stormningen. Han beskriver huliganerna som frihetskämpar som verkar i den amerikanska revolutionens och frihetens anda. Men inte bara det – han avslutar med en hänvisning till . Han skriver så här: Ska dagens makthavare gå samma öde till mötes? Det beror helt på dem själva. Vad ägnar sig åt är ju ren utpressning. Vad ni säger i er partitidning är: Lägg er platt för oss och våra vänner i andra länder – annars stormar vi ! Är det här rimligt, ? 58 (SD) replik: Nej, det är inte rimligt. Jag har själv vuxit upp i och gått i amerikansk skola. Jag påbörjade mitt politiska engagemang i i samband med presidentvalet . Då jag var aktiv i Kerrykampanjen, det vill säga Demokraternas presidentvalskampanj. Jag betraktar fortfarande mig själv personligen som demokrat ur ett amerikanskt politiskt perspektiv. Det finns sverigedemokrater som betraktar sig som republikaner, och det finns sverigedemokrater som betraktar sig som demokrater. Vi har naturligtvis alla olika sätt att se på allting. Men faktum är att jag har en ganska god bild av vad som hänt i i det politiska livet, och jag har själv som sagt varit politiskt aktiv. Även jag följde de här händelserna med fasa. Jag förstår att polariseringen i inte minst har sprungit iväg till nivåer som man inte över huvud taget kunnat föreställa sig. Det är därför vi alla blev chockade . Det är så även för . Vi blev också chockade. Även de företrädare för mitt parti som säger sig tro på Republikanerna tar avstånd från stormningen. Det här var fullkomligt oacceptabelt. Det är med glädje jag nu ser hur en efter en av de huliganer som attackerade kärnan av demokratin i identifieras och åtalas. Det enda jag kan tycka är tråkigt är att man inte kunde förhindra det tidigare. 59 (L) replik: Jag förstår att är chockad av stormningen av . Men partiets tidning var inte särskilt chockad. Dess chefredaktör var snarare närmast inspirerad. Han för resonemang om att det här på något sätt går att relatera till , den amerikanska revolutionen, den långvariga frihetskampen och så vidare. Det är komplett vansinne, om jag ska vara uppriktig. Det här var ju vandaler som bröt sig in i en kongressbyggnad och vandaliserade den, mobiliserade av en president som gjort allt för att underminera den amerikanska demokratin. Det har ingenting med frihet att göra över huvud taget. Jag återkommer till det sista som ni skriver i er partitidning: att det beror helt på svenska politiker om inte vår riksdag ska bli stormad. Vad är det man menar med detta? Jag betraktar det här som ren utpressning. Gör ni inte som tycker och säger stormar vi – hur kan man resonera så? 60 (SD) replik: Samtiden råkar ägas av , men är fristående. Jag har faktiskt inte läst det som refererar till. Faktum är att de ord som dåvarande president använde naturligtvis är oacceptabla. Det är inget snack om saken – det här var en form av uppvigling. Människorna som stormade ska straffas hårt, anser jag. Det råder ingen tvekan om den saken. Det råder heller ingen tvekan om att ser med oro på detta och definitivt tar avstånd från de vansinniga huliganernas agerande i . 61 (C): firar av demokrati. grundlagsfäste riksdag lika och allmän rösträtt för kvinnor och män. Vi har lärt av historiens förtryck och valt demokratins väg. Vi är del av de av världens befolkning som lever i fullvärdiga liberala demokratier, enligt Economist index . Återigen ser vi hur unga demokratier eroderar, hur gamla maktstrukturer återuppstår, hur totalitära och auktoritära ledare i olika klädedräkter förtrycker, fördriver och fängslar misshagliga för maktens herrar. Coronaepidemin har accelererat denna utveckling, och 2020 ser Economist en tillbakagång i av världens länder. Människor kämpar för frihet, fria val och demokratiska rättigheter på gatorna i , i , i , i , i , i och i många länder. Även i och ser vi kvinnor modigt kämpa för sina rättigheter. Kvinnor och hbtqi-personer drabbas globalt, ofta av ledare som hänvisar till så kallade traditionella värden, med vilket oftast avses just traditionella härskarstrukturer. Även inom EU pågår kampen för frihet, för kvinnor och hbtqi-personer. Utrymmet för civilsamhället och för oberoende medier och domstolar krymper och hotas globalt men även i EU. Den demokratiska världen utmanas och måste samla sig. Vi välkomnar Bidenadministrationens vilja att på nytt samarbeta med demokratier för att forma lösningar på de utmaningar våra medborgare möter. Det må gälla pandemier, klimatet, välfärd eller vår nationella suveränitet. är tillsammans med våra nordiska grannar starka förebilder och därför utsatta för särskild påverkan. För alla som räds frihet och demokrati utgör våra länder ett hot, likväl som och utgör en förebild i och därmed ett hot mot kommunistparti. Det finns skäl för oss alla att välkomna, lära av och samarbeta med , som under går från plats 41 till 11 på listan över fullvärdiga demokratier. Det säkerhetspolitiska läget präglas av instabilitet och oförutsägbarhet. Försvarsberedningen konstaterar att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas, inte heller att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . En större konflikt kan inledas med ett angrepp på . Den europeiska säkerhetsordningen fortsätter att erodera genom tydliga agerande. Det är tydligt i och men synligt brett för den som vill se. gamla säkerhetspolitiska linje av utanförskap, att kunna stå utanför en konflikt i närområdet, är ohållbar, inte stabiliserande i norra och tjänar oss inte väl. Vi har skäl att bygga upp vår motståndskraft, vårt totalförsvar, och vi stärker nu kraftfullt försvaret med sikte mot av bnp. ska bedriva en solidarisk säkerhetspolitik. EU är vår viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena. Vår säkerhet förutsätter en stark transatlantisk länk och enligt uppfattning ett medlemskap i , förhoppningsvis med . För och norra , inklusive , är Natomedlemskapet än viktigare efter att lämnade EU. Regeringen hävdar att den säkerhetspolitiska linjen ligger fast i strid med en majoritet av riksdag. En majoritet av har talat om för regeringen att , i likhet med , ska uttala en Nato-option. Det är oansvarigt av en minoritetsregering att driva en säkerhetspolitisk linje som saknar stöd i parlamentet. En ansvarsfull regering måste ta ansvar för att förnya svensk säkerhetspolitik så att den kan samla ett brett stöd i . Regeringen måste bjuda in till partiöverläggningar och omsätta tillkännagivande om Nato-option. Här hade den utrikespolitiska deklarationen kunnat ge svar, men den var tyvärr tondöv. Det är direkt oansvarigt av regeringen. vill nu se en ordning där regeringen likt i varje mandatperiod lägger fram en säkerhetspolitisk redogörelse för riksdagsprövning. Vi vill se en inbjudan från regeringen. FN är en hörnpelare i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. De normer som format den internationella rättsordningen utmanas av olika auktoritära regimer, särskilt . kommunistparti söker global maktdominans genom att agera med alla statens medel i alla forum för att omdefiniera normer och nå sina mål. förtrycker befolkningen, kidnappar och fängslar – även den svenske författaren – begår brott mot mänskligheten, sätter uigurer i Xinjiang i tvångsläger, och veckovisa tvångsinternat även för förskolebarn. Vi fördömer, men det räcker inte. Det krävs samordnade sanktioner mot de ansvariga. agerande visar dess rätta ansikte av våld och förtryck, också i där journalister, parlamentariker, akademiker och demokratiaktivister grips på order. Vi möter nu allt tydligare ett , ett kommunistpartisystem. Det kräver en ny politik. Här krävs att demokratier är proaktiva och formar en gemensam strategi för att möta utmaningarna på alla områden. Det ska vara en strategi som är bred och djup och inte ger fri väg att härska genom att söndra. Kreml under söker återskapa sin forna stormaktsstatus, vill skapa sina lydstater och buffertstater och drömmer om . Vi ser hur många ryssar trotsar maktens brutalitet, övervåld och gripanden från till . Vi ser dem och ger dem stöd i kravet på riktig demokrati, fungerande rättsväsen, slut på korruption och slut på brott mot mänskliga rättigheter. har för dömt till förmån för Navalnyj mot . Men Kreml visar alla att det är Kremls rättsordning som gäller. EU måste i likhet med våra vänner vidga Magnitskijsanktionerna till att omfatta systematisk korruption och penningtvätt. EU måste stå upp mot det system Kreml bygger sin makt på – våld, politiskt rättssystem och korruption. Sanktioner måste träffa smart och rätt. Världens länder har samlat sig för att utrota fattigdom och att forma en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling i Agenda och Parisöverenskommelsen för klimatet. ska självklart vara en aktiv part, globalt såväl som här hemma. Det handlar om att bygga motståndskraft, om anpassning och att begränsa uppvärmningen på ett inkluderande sätt. Utmaningarna har bara ökat under det gångna coronaåret. När vi samlat nu ska återbygga måste det bli hållbart för att bli bättre. Då måste vi stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter och fungerande rättsstater. De 36 måste utveckla biståndet strategiskt. har som stor biståndsgivare med våra av bni en viktig roll för att nå resultat. Det kommer kollegan i sitt inlägg att kommentera vidare, precis som . När det avslutningsvis gäller kommer att tala mer om det. 62 Utrikesminister (S) replik: Det finns mycket i anförande som visar på hur stor samsyn det finns. Det är väldigt positivt att väljer att lägga så stor vikt vid demokrati, jämställdhet och frihet. Det är verkligen frågor som inte är speciellt populära bland majoriteten av regeringar runt om i världen , tyvärr. Däremot har vi inte samma syn när det gäller Nato. Det är lite konstigt att säger att vi inte har något samarbete mellan regeringen och och Liberalerna i de här frågorna när vi tillsammans lade fram en inriktningsproposition om totalförsvaret där vi i princip förhandlade fram varenda mening. Jag undrar också vad det är som får att tro att skulle vara kvar i överläggningar om säkerhetspolitiken när man hoppade av Försvarsberedningen . Nästan varje gång vi har haft sådana överläggningar med partierna i migrationssamtalen, i energiöverenskommelsen, i gängsamtalen, i överenskommelsen om höghastighetsbanorna och i bostadssamtalen har lämnat. Vad är det som får att tro att skulle vara kvar? Det är mycket bättre att ha diskussioner i utrikesutskottet, och . Där finns ingen risk att någon hoppar av. 63 (C) replik: Tack, utrikesministern, för kommentarerna! Jag blir förvånad, fru talman, för jag hör utrikesministern gömma sig bakom . Jag tycker att utrikesministern skulle visa modet att kliva ut och verkligen testa. Vi vill se samtal, partiöverläggningar, om säkerhetspolitiska formuleringar och säkerhetspolitikens utformning. Varför vill regeringen inte ta det ansvaret? Regeringen har inte en majoritet bakom sin linje – ändå håller man fast. Man erbjuder ingenting i den utrikespolitiska deklarationen. Och regeringens företrädare, utrikesminister , verkar inte heller vara beredd att ens öppna dörren för samtal med ett tydligt fokus på att nå en överenskommelse om säkerhetspolitikens inriktning. Jag tycker att det är en svaghet när regeringen så tydligt undviker den nya situation som har uppkommit. Regeringen brukar hänvisa till att detta är en verklighet som ger stabilitet för hela norra . Jag läste kommentarer på den presskonferens som utrikesministern höll i med just Lavrov. Där berömmer han verkligen och säger att politik att inte delta i någon militärallians är en viktig faktor för den regionala stabiliteten. Jag har inte, fru talman, hört någon annan uttrycka just detta. Det är en unik svensk minoritetsregerings hållning, och den är inte konsistent . Låt oss alltså föra samtal och reda ut dessa frågor, fru talman! Låt oss få en inbjudan, utrikesministern! 64 Utrikesminister (S) replik: Nej, vi gömmer oss inte bakom . Jag bara konstaterar att vi 2002, när var utrikesminister och jag var internationell sekreterare i , till skillnad från hade samtal, för då kunde man lita på att stannade kvar seriöst i samtal. Så är det inte längre. Man hoppar ju av från allting, även Försvarsberedningen. Då tycker jag inte att det är lämpligt att kalla till sådana samtal i så här viktiga frågor. Självklart är det viktigt att pekar på vad Lavrov säger. Det är just detta vi vet: Gör man en väldigt stor ändring av vår säkerhetspolitik, nämligen ett Natomedlemskap eller något som skulle innebära ett närmande till Nato, utöver det mycket nära samarbete vi redan har, skulle vi få väldigt starka motåtgärder, och det vill vi inte ha. Vi vill ha ett starkt samarbete med Nato, men utan att få motåtgärder. 65 (C) replik: Jag vill först klargöra för utrikesministern att jag satt i samtal om den säkerhetspolitiska delen i totalförsvarspropositionen. Vi var överens om att vi inte var överens. Därför lade vi också fram en gemensam motion från och Liberalerna. Detta är möjligen information som utrikesministern har missat, men i så fall gör jag det tydligt här. Det är också detta som ligger bakom det som blev beslut om en Nato-option. Jag tycker att det vore mer klädsamt från utrikesministerns och regeringens sida att i det läge vi befinner oss i lyssna mer på än på . 66 (V) replik: har en lång antifacklig historia – allt från facket forever till att dela ut pris i form av en tavla med en brinnande LO-borg. Även i ett internationellt perspektiv är fackliga rättigheter ett lågprioriterat område för centerpartisterna. Ni pratar gärna om jordbruksproduktion men inte om de villkor arbetarna har, oavsett om de skördar grödorna eller står i fabrikerna. Det som sker är att de fackliga rättigheterna runt om i världen är under hård press. Av världens länder motsätter sig strejkrätten och rätten att bilda och gå med i fackföreningar. I mördas, hotas och misshandlas arbetare som organiserar sig. I sparkas de som strejkar, och i är mord på fackligt aktiva alltför vanligt. har under sin långa tid i riksdag skrivit 469 motioner, och inte en enda av dessa – jag har inte läst varenda sida, men övergripande – handlar om fackliga rättigheter runt om i världen. Jag undrar varför ogillar världens arbetare. 67 (C) replik: Jag vill tacka för att ledamoten studerar våra motioner. Men, fru talman, jag tror att ändå är medveten om det vi från utrikesutskottets sida brukar hävda med emfas: Mänskliga rättigheter är universella och odelbara. I detta ingår självklart också fackliga rättigheter. Det är inte så att detta inte ingår i vår hållning. Det är självklart, oavsett om vi pratar om , eller vart vi nu rör oss. Detta är också en av de frågor som vi med stort intresse kommer att titta på när det gäller den överenskommelse som EU har slutit med , investeringsavtalet. Frågan om ILO-anslutning är naturligtvis en av de viktiga bitarna eftersom man har en tendens att inte följa upp det man säger. Detta är en av de frågor som vi noga kommer att studera. Så, fru talman, vi står absolut bakom den självklara rätten att organisera sig fackligt, politiskt eller på annat sätt. Detta är en universell rättighet som gäller i alla länder, enligt vår mening. 68 (V) replik: Då hoppas jag på ett ökat engagemang för fackliga rättigheter från sida, också mot bakgrund av att mål 8 i FN:s globala mål, Agenda 2030, handlar om anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt. Jag tror, precis som är inne på, att det finns flera frågor där vi framgent behöver lyfta fackliga rättigheter, särskilt kopplat till och till tvångsarbete, som snabbt berörde i någon mening när hon pratade om situationen för uigurerna där. utgör ju en del av regeringsunderlaget för Socialdemokraterna och . har som mål att slå sönder den svenska arbetsrätten. Det är viktigt att regeringen inte tillåter att får makt eller inflytande när det gäller att attackera världens arbetare. De knegar på och har det tufft redan som det är. 69 (C) replik: Jag måste nog upplysa ledamoten om att är en av de folkrörelser som kämpat för vanligt folks möjligheter att organisera sig och få fackliga rättigheter. Det finns inget som säger att vi vill slå sönder vare sig den fackliga organiseringen eller arbetsrätten. Vi vill däremot utveckla den. Det som är ett hot mot arbetsrätten och mot alla dem som kämpar där ute är naturligtvis om vi har en arbetsrätt som stänger in eller som stänger ute människor från de rättigheter som vi anser ska vara universella. 70 (KD) replik: I förra årets utrikespolitiska debatt debatterade och jag det amerikanska fredsinitiativet i . talade om ”så kallade” fredsplan och sa: ”Detta är inget som främjar fred och utveckling, vare sig på marken eller i regionen.” har en normalisering ägt rum mellan och viktiga delar av . Genom fredsavtal med , , och har helt nya möjligheter öppnats för diplomatiska relationer, ökad säkerhet, handelsutbyte och ökad tillväxt, men också för ett djupare och mer allmänt erkännande av rätt att existera. Det finns alltså all anledning att välkomna och glädjas över det som sker.