prot · H80993 · 2021-03-12 00:00:00 — § 1 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö‑ och jordbruksutskottet, i näringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet, som suppleant i försvarsutskottet under ledighet samt som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet och i arbetsmarknadsutskottet och som suppleant i försvarsutskottet och i näringsutskottet under ledighet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet Förste vice talmannen förklarade vald –till Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet Förste vice talmannen förklarade vald den 1 juni 2021−6 till § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2020/21:537 Interpellation 2020/21:537 Aktivitet hos arbetssökande av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2020/21:538 Interpellation 2020/21:538 Bottentrålning av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2020/21:124 till trafikutskottet 2020/21:136 till utbildningsutskottet 2020/21:3873, 3874, 3876 och 3877 till socialutskottet 2020/21:3875 till finansutskottet § 4 Svar på interpellation 2020/21:396 om företagens tilltro till rättsstaten 1 Näringsminister (S): har frågat mig vilket samarbete som finns mellan och för att öka tilltron till rättsstaten hos landets företagare. Han har även frågat om regeringen avser att göra ytterligare insatser för att stärka företagens tilltro till rättsstaten samt om regeringen ser behov av ytterligare insatser för att stärka förutsättningarna för att ska ha en stark marknadsekonomi. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag genom väl fungerande marknader med goda ramvillkor. Regeringen ser företagens tilltro till rättsstaten som en viktig förutsättning för att uppnå dessa mål. Såväl regeringens kollegiala beslutsfattande som de beredningsprocesser som föregår besluten säkerställer ett samarbete mellan såväl och som andra departement som berörs av frågan. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka företagens tilltro till rättsstaten. Exempelvis har arbetet mot arbetslivskriminalitet prioriterats för att det inte ska löna sig att bryta mot regelverk för att skaffa sig fördelar på marknaden. Regeringen arbetar även vidare med det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott och satsar på en unik utbyggnad av svensk polis. Sedan starten på polistillväxten har antalet polisanställda ökat med fler än 5 000 personer. Det innebär att vi kommit mer än halvvägs mot målet att bygga ut myndigheten med 10 000 anställda . har antalet poliser ökat i samtliga polisregioner. Det har funnits så många poliser i som det fanns . Fler kollegor kommer att göra polisyrket mer säkert och öka effektiviteten i brottsbekämpningen. Därtill har även och Kriminalvården fått ökade resurser. konkurrenskraft och ekonomins funktionssätt påverkas av ett antal faktorer där regeringen arbetar aktivt med insatser på många olika områden. Ett område i arbetet med att förbättra företagens ramvillkor är insatser som syftar till att förenkla för företagen, och regeringen avser, som tidigare aviserats, att i närtid återkomma med nya förenklingspolitiska mål. företagare kan känna sig trygga med att regeringen verkar för hållbar tillväxt och förutsättningar för fler jobb i växande företag genom bland annat insatser för att värna tilltron till rättsstaten. Då hade framställt interpellationen han tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i , medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 2 (C): Jag tackar näringsministern för svaret! Min före detta kollega frågor i interpellationen till näringsministern belyste tre viktiga aspekter av företagens tilltro till rättsstaten. Näringsministern har redogjort för och gett några exempel på hur regeringen arbetar för att säkerställa detta. När man tittar på bakgrunden till interpellationen och forskarna slutsatser om ras på Economic Freedom of the World Index från plats 2015 till plats 2018 ser man att det är inom rättssystemets kvalitet och graden av regleringar av näringslivet som de största minskningarna sker. Skrapar man ytterligare lite grann på det som benämns som rättssystemets kvalitet ser man att det i sin tur beror på variabler som polisens pålitlighet och hur ingångna avtal upprätthålls rättsligt. Gör man motsvarande studie av ökade regleringar avses dels återinförd värnplikt, dels ökad regleringsbörda för företagen. Forskarna påpekar att när det gäller just sambandet mellan ekonomisk frihet och tillväxt är det just rättsstatens kvalitet som verkar spela störst roll för att främja en god ekonomisk utveckling. är ett land med högt internationellt anseende när det kommer till att vara en modern välfärdsstat med världsledande ledarskap på klimatomställningsområdet med respekt för mänskliga fri- och rättigheter och rättsstaten. Men inget är, som bekant, så bra att det inte kan bli bättre. För att ska fortsätta vara ett land där entreprenörer vågar fortsätta satsa, riskera allt de äger och har för att leva sin dröm, driva sitt eller sina företag och anställa medarbetare behöver vi som lagstiftare och beslutsfattare vara på tå och lyhörda för hur vi kan förbättra villkoren för företagare. Därför är den minskade tilltron till rättssystemets kvalitet, polisens pålitlighet och hur ingångna avtal upprätthålls rättsligt från företagarnas sida en oroande signal att på allvar. Det finns naturligtvis flera möjliga förklaringar till varför företagares tilltro till polisens pålitlighet har försvagats. En är kanske att polisens kapacitet i någon mening tillfälligt gick ned i samband med den stora omorganisationen 2015 när de 21 polismyndigheterna och ombildades till en myndighet. En sådan omfattande ombildning förstår vi tar mycket tid, kraft och energi från en organisations chefer, ledare och medarbetare. En annan förklaring är naturligtvis brottslighetens förändrade karaktär och den våldsspiral och utbredda gängbrottslighet som tyvärr drabbat och som utmanat svensk polis, brottsbekämpande myndigheter och oss lagstiftare på ett påtagligt sätt. Det finns säkert fler förklaringar. När vi nu genom januariavtalet rustar svensk polis och andra brottsbekämpande myndigheter och stärker hela rättskedjan är det viktigt att allmänhetens och företagens tillgång till polisen i hela landet säkerställs. Jag ser en uppenbar risk för att den gängbrottslighet som framför allt förekommer i våra tre storstäder får mycket uppmärksamhet och resurser på bekostnad av andra delar av vårt land. När handlaren i tar inbrottstjuvar i butiken på bar gärning och får beskedet av polisen att man inte kan komma skadas förtroendet för polisen och hela rättskedjan. Det gäller inte bara handlaren i . Hos många av oss skapar det en krypande känsla av otrygghet. Vi vet inte om polisen kommer när vi råkar ut för brott. Det är den typen av erfarenheter och händelser som gör att hederliga medborgare börjar ifrågasätta samhällskontraktet. Om jag inte kan känna den grundläggande tryggheten när jag behöver den, om jag inte får hjälp av polisen när jag drabbas av brott, om jag slutar polisanmäla snatterier och stölder i min butik eftersom jag vet att det inte är någon idé – de kommer ändå att skrivas av direkt – börjar samhällskontraktet naggas i kanten. Jag vill därför be näringsministern utveckla sin syn på just äganderätten, näringsfriheten och betydelsen av en stark marknadsekonomi. Delar näringsministern min bild att det här behöver stärkas? 3 (SD): Jag ger mig in i debatten eftersom jag reagerade på statsrådets redovisning till när det gäller polisanställda och utvecklingen av polisens verksamhet. Det sker en utveckling. Men den är för långsam, och den är otillräcklig. Det behöver finnas fler poliser ute. I en artikel bad rikspolischefen att man ska utöka polisen ytterligare för att de ska kunna täcka större delar av landet. Jag kommer från åkerinäringen. Den är hårt ansatt av de kriminella nätverken. Man stjäl diesel, och man plockar fordonsdelar. Man ser åkeriernas bilar som reservdelsförråd och går dit och skruvar av däck, bromsok, strålkastare, dörrar och fordonspaneler. Man stjäl också gods från bilarna. tar man hela fordonet. För den enskilde företagaren är det här katastrofalt. Det sätter käppar i hjulet och gör det svårt att bedriva verksamheten. Det leder också till enorma försäkringskostnader. Många kastar helt enkelt in handduken. Man orkar inte fortsätta. Man ringer till polisen och anmäler de stölder och tillgrepp som varit. Men man hinner knappt lägga på luren innan det kommer ett mejl om att ärendet är nedlagt. Det skapar inte ett förtroende för rättsstatens möjlighet att komma åt dem som ägnar sig åt brott. Däremot är staten snar med åtgärder gentemot åkerier, om man glömmer att trycka på en knapp i färdskrivaren och sådant. Det blir alltså en sagolik obalans mellan det man utsätts för och svaret från myndigheterna. Det måste till en annan tingens ordning för att skapa ett större förtroende. tog upp handlaren i uppe i . Jag har själv mina rötter däruppe. Jag vet också hur besvärligt det är när man utsätts för brott. Men vi behöver inte åka så långt. Det räcker att åka till en liten ort som heter Bäckhammar i , i gränsområdet mellan och . Där kämpar en företagare hårt mot de kriminella som går in och stjäl i affären. De går in i princip som att de handlar; de betalar bara inte. Man har gång på gång försökt få hjälp och stöd från myndigheter. Men samhället förmår inte komma åt dem som begår de allvarliga brotten. Det har gått så långt att personalen i butiken känner sig otrygga när de ska gå till jobbet. För det lilla samhället del är det en katastrof om den lokala handlaren lägger ned. Då måste de som bor där åka till för att handla. Detta leder till att företagare, handlare och vad de kan vara, flyr landsbygden. Det går inte att bedriva verksamhet, eftersom det inte finns hjälp och stöd att få från . Därför reagerar jag nästan med ryggraden när statsrådet redovisar utvecklingen hos polisen. Visst sker det en utveckling, men den är inte tillräcklig. Av de 5 000 nya polisanställda är merparten civilanställda. Det är inte fel. Då kan man frigöra polisiära resurser utåt. Men man kan öka andelen civilanställda så att man kan frigöra ytterligare poliser. 4 Näringsminister (S): Jag vill tacka och för en bra och viktig diskussion. Det är klart att vi tittar ut över världen. Det görs också ett stort antal utvärderingar av företagsklimat, graden av marknadsekonomi, investeringsklimat med mera. hävdar sig väl i nästan alla dessa undersökningar. Men precis som säger är det absolut inget skäl för att luta sig tillbaka – tvärtom. är ett litet, konkurrensutsatt land som dessutom bygger en stor del av vår välfärd och trygghet på utrikeshandel och investeringar och på att vara attraktivt som investeringsland. Det finns ingen anledning att luta oss tillbaka bara för att det kommer en mätning eller två eller i vårt fall ganska många mätningar som visar att vi har ett gott investeringsklimat och ett bra företagsklimat. Vi kan dessutom addera att också brottsligheten tyvärr är dynamisk. Även den förändras. Vi hade, som sa, en ganska besvärlig situation när det gällde polisen. En del handlade säkert om omorganisationen. En del handlade säkert om att det inte fanns tillräckligt med poliser. Det skapade frustration hos polisen över att inte kunna göra insatserna men också hos befolkningen. Det gäller inte minst företagarnas syn på att de inte riktigt möts upp när de känner en oro för eller för den delen drabbas av brott. Det är mot den bakgrunden som vi tillsammans, , har byggt upp och kommer att fortsätta bygga på den svenska polisen. Och ja, , det är fakta vi pratar om. Fakta visar att det blir fler poliser. Fakta visar att det blir fler polisanställda. Det är klart att det där hänger ihop. Om man kan underlätta för och ta bort byråkrati från poliser, till exempel genom att ha civilanställda, frigörs tid för poliser att vara ute. Men det är inte tillräckligt. Mot den bakgrunden kommer vi att fortsätta jobba på. Ja, polisen har velat ha resurser . En myndighet har sällan fått mer resurser av en regering än man har begärt, . Men så har faktiskt varit fallet med polisen. Det finns som sagt en hel del att göra. Vi jobbar på, bland annat när det gäller förstärkning av polisen för att öka pålitligheten. Vi ser att allmänhetens förtroende för polisen har ökat . Det är bra. Det är dock inte tillräckligt. Jag skulle tro att det är på ungefär samma sätt hos företagarna. Vi måste också utveckla de andra delarna av rättskedjan. Satsningarna på åklagarna, som vi gör tillsammans, och på kriminalvården med mera behövs också. Vi behöver även utbilda polisen för att ta sig an det som växer och där jag tror att mörkertalet tyvärr är stort. Vårt samhälle genomgår en strukturförändring med en högre grad av digitalisering. De svenska företagen är både innovativa och villiga att genomföra ganska stora förändringar när de digitaliserar verksamheten. Då växer också möjligheterna för dem som vill ägna sig åt brott via till exempel internet och datorer. När det gäller både lagstiftningssidan och brottsbekämpande har teknikutvecklingen tyvärr gått snabbare än det har gjort för våra myndigheter och lagar och förordningar. Där jobbar vi på, och vi kommer att behöva fortsätta att jobba på. Det är ett av de stora områden där vi har all anledning att tillsammans med näringslivet göra vårt yttersta för att bekämpa brotten. 5 (C): Tack, statsrådet! Jag välkomnar verkligen den beslutsamhet som näringsministern visar i fråga om att täta revorna i samhällskontraktet. Vi får aldrig förlora medborgarnas förtroende för vår förmåga att slå tillbaka mot brottsligheten. Vi behöver tvärtom försäkra, rent av säkerställa för, medborgarna och företagare att polisen och rättssamhället finns där så snart tryggheten hotas, oavsett om det är i , eller eller i , eller . Digitaliseringens möjligheter är fantastiska. Men precis som näringsministern noterar är det också bekymmersamt. drabbas många företagare av bedrägerier. Cyberangrepp av olika slag drabbar såväl offentlig sektor som företagare. Här behöver mer göras. Vi ser starkt fram emot centret mot hybridhot. I är det nu kanske den bästa tiden : vårvintern. rapporteras att skoterförsäljningen ökar, men tyvärr innebär det också att många näringsidkare och privatpersoner drabbas av skoterstölder. Här i och börjar man lägga ut båtarna vid bryggorna igen , och då ökar de stölderna. Det är precis den här typen av brottslighet som måste bekämpas. Staten måste finnas precis där brottsligheten slår till. Det finns en fråga i interpellationen som jag menar att näringsministern inte nämnvärt besvarar. Det handlar om huruvida regeringen ser behov av ytterligare insatser för att stärka förutsättningarna för att ska ha en stark marknadsekonomi. En stark marknadsekonomi består såklart av flera viktiga delar. Det handlar om marknadsekonomins funktionssätt: att ingångna avtal ”hedras”, att det finns en tillit mellan ingående parter och att man levererar det man lovar. Det handlar också om egendomsskyddet och näringsfriheten, som jag nämnde förut. Den grundlagsskyddade privata äganderätten är av fundamental betydelse för både vår demokrati och vår ekonomi. Äganderätten är också en förutsättning för ekonomisk utveckling och marknadsekonomi samt för en långsiktig och hållbar utveckling. Den är även av synnerlig betydelse för de gröna näringarna, som i sin tur är centrala för svensk ekonomi. Den inhemska produktionen av mat och skogsråvaror behöver förstärkas och öka för att minska den nationella sårbarheten i kristider. Det är något som har tyckt och drivit och som under coronakrisen äntligen fler verkar ha kommit till insikt om. För att en sådan utveckling ska kunna drivas på ett hållbart sätt är egendomsskyddet avgörande. har tyvärr äganderätten alltför ofta blivit kraftigt kringskuren i naturvårdssammanhang, trots den självklara utgångspunkt som rätten att få bruka sin egen mark utgör. Områden med höga naturvärden har slentrianmässigt undantagits från aktivt skogsbruk, och flertalet skogsägare har på så sätt fått sin äganderätt avsevärt inskränkt när större och större områden pekats ut som bevarandevärda utan att markägaren haft rätt till ersättning. Ett beslut om bevarandestatus leder därmed till både ekonomiska förluster och begränsat inflytande över egendomen. har länge drivit frågan om att stärka äganderätten, inte minst vad gäller de gröna näringarna, och har varit avgörande för att såväl som nu kommit till stånd. I ljuset av detta är det positivt att domstolar i ett flertal vägledande rättsfall bekräftat äganderättens grundläggande och starka ställning i svensk rättsordning. Jag vill därför återkomma och be näringsministern utveckla sin syn på dessa grundläggande rättigheter, som äganderätten och näringsfriheten, och deras betydelse för en stark marknadsekonomi. Delar näringsministern min och syn att äganderätten behöver stärkas? 6 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Precis som har sagts tidigare i debatten är det viktigt att samhället står starkt i kampen mot de kriminella. Tappar man tilltron till rättsstatens förmåga att lagföra den som begår brott är vi illa ute. Även om företagsklimatet är bra i – vilket jag nog vill påstå att det är i det stora hela – tär det här ändå på de företagare som utsätts för de kriminellas framfart. När man inte får det stöd och den uppbackning från myndigheterna som krävs kommer man att tappa viljan och förmågan att driva sitt företag vidare. Jag kommer ju från åkerinäringen, som vi har diskuterat åtskilliga gånger, och jag pratar ofta med företagare där. Då kommer jag verkligen nära den lilla företagaren, för det är oftast bara en eller två åkare det är fråga om. De beskriver hur jobbigt det är att inte få stöttning från samhället när man är utsatt för brottslig verksamhet. Man överväger helt enkelt att lägga ned sin verksamhet, vilket naturligtvis får konsekvenser för hela samhället. Om företagarna tröttnar och inte känner förtroende för rättsstaten får det konsekvenser. Jag välkomnar att regeringen satsar på polisen. Det är bra, men det är inte tillräckligt. De kriminella har en betydligt snabbare rekryteringsväg än vad svenska staten har. Här gäller det att öka takten och få ut fler som jobbar aktivt ute på fältet och verkligen sätter hårt mot hårt mot de kriminella, så att vi stöttar företagandet i landet. 7 Näringsminister (S): Ja, , vi har en stark marknadsekonomi i vårt land. Vi har det därför att den typ av modell som har och har haft – med öppenhet, starka regelverk och inte minst stark tilltro till det gemensamma – har gjort att företagsklimatet och inte minst investeringsklimatet internationellt ses som väldigt gott. Där inbegrips naturligtvis också äganderätten; i kan man inte som i många andra länder bli av med sitt företag eller för den delen sin egendom från till en annan. Innebär det då att vi kan slå oss till ro? Nej, det gör det förstås inte. Vi måste fortsätta att jobba på. Men det finns också ett antal saker som vi genomfört. Vi har förstärkt rättsväsendet och regelverken och gjort lagstiftningsskärpningar. Rätt fick vi dessutom i enlighet med regeringens förslag en ny konkurrenslagstiftning som ska stävja den här typen av bedrägerier och konkurrensbrott, som vi vet är ett stort problem i många länder där det här inte fungerar, inte minst för marknadens del. När det gäller äganderätten och de gröna näringarna vet mycket väl att en förstärkning av denna är en del av januariavtalet. Jag vet att är en klok person som känner till att det finns regelverk som ofta balanserar olika intressen mot varandra vad gäller många av våra basnäringar. Så vill vi också ha det. Vi kan jämföra med en annan lagstiftning som regeringen ganska beslutade att se över, nämligen minerallagstiftningen. Vi vet att det finns fastighetsägarintressen. Vi har ett intresse av att öka produktionen av innovationskritiska och metaller för att kunna ställa om och elektrifiera våra samhällen och se till att bli av med det klimatproblem vi har skapat. finns ursprungsbefolkningens intressen, miljöintressen med mera. Allt det här ska balanseras och göras på ett bra sätt. Detta måste man ständigt jobba på med eftersom verkligheten förändras, fru talman. När det gäller vårt arbete med att stävja brottsligheten är det, precis som säger, så att vi har haft och har stora bekymmer med organiserad gängbrottslighet i många av våra storstäder. Vi har , precis som också har vittnat om, en hel del både företag och medborgare i våra glesare områden som vittnat om att de känner sig övergivna. Allt detta måste hanteras, för det hänger i grund och botten ihop, ska vi vara medvetna om. Då finns det ingen genväg, fru talman. Då måste vi ständigt se till att vi tillför resurser, att det blir fler poliser, att de som polisen haffar hamnar i rättsväsendet och att de åtalas om det finns grund för detta. Blir man dömd måste man naturligtvis också ta konsekvenserna av det. Parallellt med detta jobbar vi både i och internationellt med att stävja en del av de nya brott som uppkommer. Jag är tyvärr tämligen säker på att vi har ett stort mörkertal när det gäller den nya typ av brottslighet som riktas mot immaterialrätten med de möjligheter som den digitala tekniken ger och gör. Detta måste vi fortsätta att bekämpa, för jag tror att det är förödande för ett land som vill vara i täten och vill ta del av digitaliseringens frukter, såväl på marknaden som för människor i allmänhet. 8 (C): Vi har en stark rättsordning, inte minst när det kommer till den lagstiftning som rör hur vi prövar miljöfarlig verksamhet, som till exempel just gruvnäring eller annan verksamhet som ianspråktar mark. Jag skulle vilja påstå att den lagstiftningen är rigorös och att vi har världens hårdaste miljölagstiftning. Det som är bekymret är att den utmanas av en galopperande rättslig utveckling på EU-området. Den tillämpning som vi har sett av till exempel vattenlagstiftningen och Natura 2000-lagstiftningen på EU-området inger oro för hur ett land som är så rikt på yta över huvud taget ska kunna ta i anspråk och exploatera verksamheter framgent. Vi har en stark marknadsekonomi och en stark rättsordning där vi har förmåga att balansera olika intressen och göra politiskt sammanvägda bedömningar. Men ändå – fru talman och herr näringsminister – är det inte bara på detta index som rasar. rasar också tyvärr på rankning när det gäller policyindexet. är en kanadensisk think-tank, en tankesmedja. Det gäller just på parametrarna rättssäkerhet och tidseffektivitet, alltså grundläggande rättssäkerhetsfrågor. Det handlar om möjligheten att bedöma tidsåtgången för processer och när man får sitt ärende avklarat. Där är där som talen för nu minskar. Här är det angeläget att regeringen tar krafttag när det gäller att avgöra ärendena som är viktiga för gruvverksamheten. Ett annat viktigt område som ligger varmt om hjärtat är arbetet enligt januariavtalet om regelförenkling. Där är vi väldigt glada att förenklingsresan nu kommer igång. Jag vill gärna att näringsministern utvecklar de båda sistnämnda delarna. Hur kan vi fortsätta att förbättra företagens tilltro till rättsstaten? 9 Näringsminister (S): Du har helt rätt, . Vi har hårda krav. Det ska vi också ha.