prot · H809116 · 2021-04-30 00:00:00 — Det handlade om regeringens riktade satsningar på att få fler studenter att läsa på utbildningar inom bristyrken och om den hade gett resultat. Tyvärr blev svaret nej. Det var till och med så att några utbildningar hade färre studenter än före satsningen, till exempel förskollärarutbildningen. Några utbildningar hade fler sökande, till exempel ingenjörsutbildning, men de hade inte fått del av satsningen. Det är bekymmersamt att satsningarna inte har fungerat. Vidare var det ganska mycket kritik mot att de inte hade utvärderats. Man hade inte sett om det fanns någon måluppfyllelse. Regeringen har inte rapporterat så att kan ta del av det eller följa upp det. Således låter det som om satsningarna inte riktigt har fungerat. Många lärare sa också att de inte var förberedda på satsningarna och att de inte ens passade in i utbildningarna. Min fråga till ministern är: Hur kan vi förbättra dessa satsningar, om vi nu ska ha kvar dem, så att de ger resultat? 88 Statsrådet (S): Regeringen kommer naturligtvis i vanlig ordning att svara på till , men jag kan ändå ge några kommentarer. Det är klart att vi alltid behöver fundera på om det är saker som kan göras bättre, men vi ska också vara väl medvetna om att i jämförelse med exempelvis 2016 är det alltså 41 000 fler registrerade studenter inom högre utbildning. Vi har ökat antalet examina när det gäller hälso- och sjukvård och när det gäller förskollärarutbildningen, och det är många fler som har börjat på bristyrkesutbildningar. Det var ju det som var syftet, att fler skulle utbilda sig inom bristyrken. Det finns mycket kvar att lära. Men utan dessa satsningar skulle vi ha betydligt färre utbildade sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och lärare i , och de behövs ju. Effekterna av reduktionsplikten för bilister 89 (SD): Min fråga går till statsrådet . Regeringen har ju lämnat in en proposition om reduktionsplikt som ställer krav på ökad inblandning av biodrivmedel. Propositionen kommer, om den antas av , att resultera i betydande årliga prisökningar på såväl bensin som diesel. Det kommer också att leda fram till att uppemot 110 000 bilar inte kommer att kunna köras på vanlig bensin. Högre drivmedelspriser slår mot landsbygd, barnfamiljer, lantbruk och skogsbruk och mot alla de miljoner människor som är beroende av bilen. Detta förslag får formen av en dold skattehöjning. Det är i alla fall effekten för vanligt folk. Min fråga till och regeringen är: Vilket budskap har man till de miljontals människor som är beroende av bilen och som kommer att drabbas av betydande prisökningar vid pump? 90 Statsrådet (S): För det första är det inte säkert att effekten kommer att bli den som ger uttryck för. Regeringen har ju kompenserat genom att sänka skatten på biodrivmedel. För det andra borde det väl glädja att vi genom detta gör oss fria från oljeberoende, alltså beroendet av olja som vi importerar från och andra länder. Det gör det möjligt att stärka den svenska beredskapen vid sidan av det stora och viktiga uppdraget att klara klimatkrisen, så att allt fler i vårt land kan tanka allt grönare. Det är ju väldigt viktigt inte minst för glesbygden. Det är också i glesbygden man producerar stora delar av det biodrivmedel vi kommer att använda. Det ger nya intäkter och ny livskraft. 91 (S): Gigekonomi eller on demand economy handlar om att arbetskraft anlitas precis då den behövs. Giggandet har både krisat och expanderat under pandemin. Gigarbetarna i kultursektorn har blivit arbetslösa som de som levererar mat har blivit en vanlig syn i våra stadsmiljöer. Synen på giggandet varierar: frihet för arbetstagare och en utveckling för konsumenterna kontra exploatering av arbetskraft och svårigheter att kontrollera verksamheten ur skattesynpunkt. Giggandets effekter på arbetsmarknaden och skattepolitiken kan bli enorma. Därför vill jag fråga finansministern om det förekommer några samtal mellan finans- och arbetsmarknadsministern om gigekonomins utmaningar och om det finns några planer på utredningar och uppdrag till myndigheter. 92 Finansminister (S): tar upp en mycket viktig fråga. Det är i grunden positivt att ny teknik kan skapa nya tjänster, nya företagsmöjligheter och nya jobb. gäller självklart arbetsrätt och skatteregler alla. Man slipper inte undan sitt arbetsgivaransvar för att man förmedlar tjänster via en app. Det gör mig förbannad när jag ser att företag försöker använda appar som ursäkt för att skattefiffla, inte ta sitt arbetsgivaransvar eller dumpa löner och villkor. Det finns positiva exempel. har organiserat plattformsarbetare och även tecknat kollektivavtal. Det är en viktig väg framåt. Staten har också ett ansvar. ska givetvis kontrollera också dessa tjänster. Arbetsmarknadsministern har en utredning på gång om just arbetsmiljö, för det är viktigt att det är tydligt vem som är arbetsmiljönsvarig, också om man förmedlar tjänster via en app. 93 (M): lyfte jag under frågestund upp min oro för den då presenterade Pisaundersökningens resultat. Tyvärr fick jag till svar att det var tråkigt att jag försökte svartmåla den svenska skolan. tar vi del av granskning där man konstaterar att varken regeringen eller följt upp misstankarna om de felaktigheter i genomförandet som både medierna och utbildningsutskott fört fram – ett genomförande där elever som bedömts ha för dåliga kunskaper i svenska inte ens fick göra provet. Detta ger såklart ett missvisande resultat av hur det står till med elevers kunskaper. Jag tror inte på att skönmåla problem, utan vi måste lyfta upp dem till ytan för att ha en chans att göra något åt dem. Min allmänpolitiska fråga med anledning av detta är: Kommer regeringen att ta till sig av kritik och låta samtliga elever göra provet så att vi får ett resultat och kan tag i problemen på riktigt? 94 Näringsminister (S): Jag delar helt uppfattningen att man inte bör skönmåla, särskilt inte något så viktigt som vår skola och våra skolresultat. Det är otvetydigt, oavsett enskilda mätningar, att de svenska kunskapsresultaten har vänt uppåt . Det har synts i ett stort antal både nationella och internationella undersökningar. Det är bra men inte tillräckligt bra, för vi har fortfarande brister. Sedan Pisaundersökningen 2018 presenterades har det varit känt att den hade en hög exkluderingsgrad. Undersökningen visar ändå tydligt att det är en resultatuppgång för elever som gått hela sin skolgång i svenska skolan. Det är inte korrekt som ledamoten säger att regeringen inte har vidtagit åtgärder. Vi har till exempel bett att titta igenom detta. konstaterar att det inte var tillräckligt och kritiserar . Vi ska givetvis läsa viktiga rapport ordentligt och dra lärdomar av den. 95 (SD): Regeringen har i linje med ett tillkännagivande presenterat förslaget att ge tullen utökade möjligheter att ingripa mot brott. Tullen ska nu kunna agera på egen hand i stället för att behöva vara beroende av om polisen har tid att komma. menar i sitt yttrande att förslaget inte innebär några högre kostnader eftersom det inte anges att de ska kontrollera fler. använder tullen av sin kontrollkapacitet till utgående trafik. De utländska stöldligorna beräknas stå för av alla stölder, och framför allt landsbygden drabbas. Det rör sig om bostadsinbrott, stöld av jordbruks- och entreprenadmaskiner, båtmotorer och bildelar. Det kan också handla om vilda djur, fågelägg som plundrats från bon och fornminnen. Min fråga till finansministern blir därför: Avser regeringen att ge ett utökat uppdrag och medel så att man också kan öka kontrollerna av utgående trafik? 96 Finansminister (S): Regeringen är fast besluten att utöka kontrollerna av de utländska stöldligorna. De ska stoppas innan de stjäl. Stjäl de ska de stoppas i . Därför har regeringen gjort en kraftig utbyggnad av den myndighet som är ansvarig för att förhindra och beivra brott och ta fast tjuvar: . 5 000 fler anställda inom polisen ska bli 10 000 fler anställda inom polisen. Därutöver ser vi över om polisen ska få ytterligare befogenheter i gränsnära områden för att bättre kunna stoppa de internationella stöldligorna. Det är alltså polisens ansvar. Givetvis ska tullen också kunna hjälpa till, men det är polisen som är proffs på att stoppa tjuvar. Att myndigheter byter arbetsuppgifter med varandra löser inte problem. Vi får inte högre pensioner om betalar ut pensionen i stället för . Men självklart ska tullen kunna hjälpa till. 97 (M): Inte långt härifrån, i utanför , finns 230 soldater som denna församling har beslutat ska åka på uppdrag i . De lämnar sina familjer och vänner och ska åka fullt rustade till . Men de är inte fullt rustade, för de har inte fått vaccin mot covid-19. Trots att FN rekommenderar alla medlemmar i insatsen att de ska vaccinera sina soldater skickar iväg 230 personer utan vaccin. Min fråga till är: Hur kommer det sig att regeringen inte har tagit initiativ till att dessa soldater ska få vaccin innan de åker? Är de inte samhällsviktig personal? 98 Näringsminister (S): Det var en väldigt specifik fråga. För att ledamoten ska få ett adekvat och korrekt svar rekommenderar jag henne att ställa en skriftlig fråga. Eller så kan vi återkomma via mejl. Frågestunden var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då beslut skulle fattas om begäran om hänvisning av motioner och votering skulle äga rum. § 12 Beslut om begäran om hänvisning av motioner Motion 2020/21:3979 av m.fl. (V) och motion 2020/21:3995 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2020/21:165 Utvidgade möjligheter att utreda förlisningen av passagerarfartyget Under överläggningen hade (V) och (KD) yrkat att kammaren skulle begära proposition på hänvisning av motionerna till utskott. Ett bifall till och yrkanden skulle innebära att frågan skulle hänvisas till . Kammaren avslog yrkandena om begäran om proposition på hänvisning av motionerna till utskott. Motionerna lades till handlingarna. Partivis fördelning av rösterna: För avslag:16 S, 11 M, 10 SD, 5 C, 3 L, 3 MP För bifall:4 V, 3 KD Avstod: 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats CU13 Planering och byggande Punkt 2 (Allmänna och enskilda intressen enligt plan‑ och bygglagen) 2. res. 7 (L) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:15 S, 11 M, 1 C, 4 V, 3 KD, 3 MP Avstod:1 S, 10 SD, 4 C, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Plansystemet i allmänhet) 2. res. 10 (KD) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 4 V, 3 MP Avstod:10 SD, 5 C, 3 L, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 7 (Reglering med detaljplan) 2. res. 19 (M) 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 3 MP Avstod:5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 8 (Regionplanering) 2. res. 24 (C) 3. res. 25 (V) 8 för res. 4 för res. Kammaren biträdde res. , och (alla KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 3 KD, 3 L, 3 MP Avstod:10 SD, 4 V, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 26 (Tillgänglighet till idrottsanläggningar) 2. res. 59 (SD) 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 5 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. CU14 Hushållningen med mark- och vattenområden Punkt 1 (Riksintressen) 2. res. 1 (M, SD, KD) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP 1:11 M, 10 SD, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 6 (Markavvattning, dammar och våtmarker) 2. res. 10 (L) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 2 KD, 3 MP Avstod:11 M, 10 SD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 20 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 8 (Vattenförsörjning och vattenförvaltning) 2. res. 13 (C) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 4 V, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 11 (Anslutning till kommunalt vatten och avlopp) 2. res. 16 (S, V, MP) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:11 M, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L 16:16 S, 4 V, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 12 (Lokalt anpassade va-lösningar) 2. res. 17 (SD, C, KD) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 4 V, 3 L, 3 MP, 1 - 17:10 SD, 5 C, 3 KD Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 13 (Övriga förslag om allmänna vattentjänster) 2. res. 20 (KD) 3 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 4 V, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 10 SD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Kammaren biföll utskottets förslag. FiU45 Värdlandsavtal mellan och Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Statens övergripande ansvar vid större olyckor och kriser) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 10 för res. 3 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 12 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. 11 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 5 C, 3 L, 3 MP Avstod:10 SD, 4 V, 3 KD, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 3 (Ansvarsprincipen) 2. res. 5 (C) 5 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 11 M, 10 SD, 4 V, 3 KD, 3 L, 3 MP, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Punkt 4 (Produktion av strategiska produkter) 2. res. 7 (V) 4 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:16 S, 10 SD, 5 C, 3 KD, 3 L, 3 MP Avstod:11 M, 1 - Frånvarande:84 S, 59 M, 52 SD, 26 C, 23 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 10) Jordbrukspolitik (forts. MJU17) 99 (M): Det är synd att ledamöterna lämnar kammaren efter voteringen – det borde vara tvärtom, att alla stannar kvar och lyssnar på den här viktiga debatten om jordbrukspolitik! Det är kanske det viktigaste vi har. Vi debatterar alltså MJU17 Jordbrukspolitik. Först och främst yrkar jag bifall till reservation nummer 6. Vår eminenta ordförande hade sitt anförande innan alla ajourneringar, och det sas mycket klokt. Jag kommer nog att upprepa många av de sakerna, och för det ber jag om ursäkt. Jag hoppas dock att det även kommer fram en del nya saker. går vi som sagt in i slutförhandlingar av EU:s nya jordbrukspolitik – förhoppningsvis. Det sköts på plats av vår landsbygdsminister. Det finns en sak som vi ska landa där nere för att på bästa möjliga sätt få en ny jordbrukspolitik till , men när vi sedan ska införliva den svenska modellen av den nya gemensamma jordbrukspolitiken är det otroligt viktigt att den på många sätt blir klok och bra för svenskt jordbruk. Vi talar såklart om regelförenklingar och om konkurrenskraft, och vi talar om vikten av att bevara våra naturbetesmarker för den biologiska mångfalden. Alla dessa saker är bekymmer som har lyfts fram i svenskt jordbruk , såväl förenkling och konkurrenskraft som betesmarker och att mängden betesdjur minskar i . Detta är problempunkter, och därför är det viktigt att den nya politiken på ett bra och klokt sätt faktiskt förbättrar förutsättningarna för detta. En av de absolut viktigaste sakerna i detta nya är såklart att vi inte får komma in i en ny jordbrukspolitikperiod där EU-stöden inte kommer ut till lantbrukarna . Det är otroligt viktigt. lyfte vi äntligen fram jordbruk som en samhällsviktig sektor i , vilket gör det desto viktigare att pengar som ska vara jordbruket till gagn kommer i rätt tid. tror jag att man börjar komma ikapp med de flesta av de debacle som skedde 2015 och 2016 på grund av att stöden inte kom ut och att alla jordbrukare har fått sina pengar. Det är väl hög tid, som sagt. Det var CAP:en. Några saker på EU-nivå som bekymrar och som jag är fundersam över – de bekymrar, men de kan också vara stora möjligheter för framtiden – är EU:s nya strategier, bland annat Farm to Fork och biodiversitetsstrategierna. Där lyfter man fram alltifrån hur vi ska använda växtnäring och växtskydd till hur vi ska ägna oss åt markavsättningar för olika produktionssystem – konventionellt eller ekologiskt – och att vi ska avsätta marker för enbart biologisk mångfald med mera. Jag tycker att detta är lite intressant. Jag läste en rapport från USDA, , där man pratar om att dessa strategier, om de genomförs på EU-nivå och det blir som det är sagt, kommer att leda till 22 miljoner människors svält – det är ju ganska allvarliga siffror – eftersom produktionen på EU-nivå kommer att minska så mycket. Detta är väldigt bekymmersamt. När vi åker ned från och ska förhandla dessa frågor till EU:s nya strategier är det otroligt viktigt att vi även här lyfter in de punkter som vi pratade om tidigare gällande förenkling och konkurrenskraft. Det är också viktigt att vi inte går på sådana tokigheter som de lyfter fram med växtnäring och växtskydd, där man ska bestämma markanvändningen med produktionsinriktningar. Detta är ju ett ingrepp i äganderätten och brukanderätten, men det kan också vara ett hot mot självförsörjningen i hela EU. Jag ser en del andra hot mot ökad produktion i . Det handlar om de frågor som vi i brukar lyfta fram. Det handlar om skatterna – om de ökade särskatter vi har i . Vi har ett stort bekymmer med djurrättsaktivister som slår mot svenskt jordbruk. Jordbrukarna själva lyfter i Jordbruksbarometern fram att de tycker att det är besvärligt med myndighetskontakter och myndighetsarbetet kontra jordbruket. Regelkrånglet lyfts fram, som vanligt – så är det varje gång i de här barometrarna. Vi skulle kanske behöva kika på någon form av one-stop-shop för jordbrukarna för att kunna minska antalet myndighetskontakter; det borde inte vara omöjligt med digitalisering i dagens samhälle. Här kommer nästa fråga in, nämligen fiberutbyggnaden. Detta förutsätter ju att vi har fiber ut till alla jordbruksföretag på landsbygden. Just detta med regelkrångel är intressant. Vi har pratat om det så otroligt i riksdag när det gäller jordbruk. Det ena uppdraget efter det andra ges, och även inom livsmedelsstrategin tillsätts paket för att utreda regelkrånglet. fick vi siffror för perioden –2016. Antalet lagkrav inom jordbruket har ökat . Antalet krav på journalföring har ökat . Antalet krav på tillstånd och anmälningar till myndigheter har ökat med på . Siffrorna rör inte riktigt , men närapå. Vi står här och säger i varenda debatt vi har att vi ska göra det enklare att vara lantbrukare och att vi ska minska regelkrånglet och den administrativa bördan, men det blir precis tvärtom. Det är tydligt att detta har ökat kraftfullt egentligen oavsett färg på regeringen, men ansvaret ligger ju på företrädarna för den här regeringen. Vi lyckas inte med det här. Det är en stor belastning för svenskt jordbruk. från brukar ibland lyfta fram denna fråga: När ska bonden hinna vara bonde? Det ligger någonting i detta. är det så att många av våra jordbruksföretagare är enmansföretag eller fåmansföretag. Ändå lägger vi en sådan administrativ börda på dem – det är ju helt orimligt. Nästa fråga vi ska ställa oss om vi nu ökat alla dessa krav så kraftfullt som vi har gjort är: Vilka problem är det vi ska lösa genom att lägga på dessa ökade krav? Vilka problem ska vi lösa med det? Har vi verkligen sådana problem i att vi behöver belasta näringen med så här mycket regler och krångel? Detta tycker jag att vi ska ta en ordentlig funderare på. Vi ska också se till att livsmedelsstrategins intentioner blir verklighet . Det är kvar; vår ordförande tog upp det. ska vi ha uppnått livsmedelsstrategins intentioner. Då ska vi ha vänt alla dessa kurvor och ökat vår produktion. halveras mängden mjölkbönder . Det finns ju en risk att vi i stället för dagens ungefär 3 000 mjölkbönder har 1 500 mjölkbönder, som ska leverera mer än vad dagens 3 000 mjölkbönder gör. Mjölken är, som vi brukar säga här, motorn i svenskt jordbruk. Det är en bra faktor för att avläsa hur det går för svenskt jordbruk. Det finns en del andra farhågor som jag tycker är viktiga att lyfta upp. Bristen på veterinärer är en jätteviktig fråga. Det handlar om veterinärer i hela landet. Ingen lantbrukare ska, när han står med en svår kalvning , behöva ringa till en veterinär och få höra att veterinären kommer . Det får inte vara så i en samhällsviktig sektor som jordbruket och livsmedelsproduktionen. Det finns såklart möjligheter, och livsmedelsstrategin är viktig. Den ska genomföras, och vi ska nå våra mål i livsmedelsstrategin. För detta kommer det att krävas bättre lönsamhet, vilket är den ständigt återkommande frågan. Utan lönsamhet kommer vi inte att leverera ökad produktion. Vi kommer inte att leverera det som krävs för en stärkt beredskap. Vi kommer heller inte att leverera de miljö- och klimatnyttor som vi kräver av svenskt jordbruk och som vi vet att svenskt jordbruk kan leverera. Frågan kommer tillbaka till regeringen. Ni har suttit i – . Livsmedelsstrategin har kommit , och det har tagits fram handlingsplaner. Men när blir det verklighet av detta? När kommer lantbrukarna att se att det faktiskt är en skillnad? När kommer vi att vända kurvorna och öka vår produktion? Det är upp till regeringen att svara på detta. 100 (SD): Vi sverigedemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 7 om konkurrenskraft och regelförenkling. Livsmedelsstrategin är bra men inte tillräcklig. Det behövs fler initiativ för att förenkla regler. Vi sverigedemokrater levererar dem. Det behövs fler initiativ för innovation, teknikutveckling och teknikspridning. Vi levererar dem. Det behövs en större förståelse för näringarna vid både tillsyn och regelutveckling. Vi levererar det. Men framför allt behövs högre lönsamhet. Genom skattesänkningar och ersättningar för merkrav gör vi svenskt lantbruk mer lönsamt direkt. Man kan inte vänta på att livsmedelsstrategins åtgärder ska ge ökad lönsamhet, och man kan inte ställa krav på omställning utan ökad lönsamhet. Direkt ökad lönsamhet ger i stället en styrkeposition för näringen att utgå ifrån och att tackla alla de frågor som både näringen och medborgarna vill lösa, såsom ökad livsmedelsproduktion, ökad miljövänlighet och minskade klimatgasutsläpp. Det ger kapital, framtidstro och möjligheter. Jag tror att ni känner igen denna den sverigedemokratiska analysen vid det här laget och vad vi vill med det svenska lantbruket. Därför tänker jag fokusera på EU-dimensionen i resten av anförandet. Min kollega från lyfte förtjänstfullt fram EU-dimensionen, som smyger sig in och tränger sig på alltmer. Allt ska tydligen lösas på EU-nivå . är ett skogsland med inslag av jordbruk snarare än tvärtom, som är det vanliga i de tongivande EU-länderna. Det innebär att våra förutsättningar är annorlunda, och så är det i snart sagt varje fråga. ligger nästan aldrig på EU:s genomsnitt. För är det alltså viktigt att alltför mycket inte centralstyrs från .