prot · H809132 · 2021-06-02 00:00:00 — Nybilspriset kommer även med de nya reglerna att sättas ned för miljöanpassade bilar till närmaste jämförbara konventionella bil. Antalet nyregistrerade personbilar uppgick till drygt 300 000. Andelen klimatbonusbilar uppgick motsvarade tid till nästan en tredjedel av de nyregistrerade personbilarna. har bland annat föreslagit en årlig översyn av detta med nedsättning för miljöbilar. Det tycker vi är en klok idé. Vi väljer att fokusera på det och följa upp det . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 10 (V): Justerad beräkning av bilförmån ställer sig bakom regeringens förslag om en justering av den schablonberäkning som används för att fastställa värdet av bilförmån. Förslaget innebär att två delkomponenter vid beräkningen ändras: det ränterelaterade beloppet och det prisrelaterade beloppet. Utgångspunkten är att förmånsvärdet i princip ska motsvara kostnaden för att äga och köra en motsvarande privatägd bil. Det finns såklart ett syfte med det. Sedan är det också rimligt att inkomst i form av bilförmån och kontantlön ska beskattas lika. Utifrån den befintliga lagstiftningen kan man också uppnå en mer rättvis beskattning mellan bilförmån och andra inkomster. I den här debatten ska man också känna till att den nuvarande schablonen för värdering av bilförmån har varit i stort sett oförändrad sedan den infördes , med undantag för vissa justeringar i samband med att bonus–malus-systemet för nya lätta fordon infördes. Schablonen resulterar därmed i en värdering av förmånen som generellt sett klart understiger marknadsvärdet. Det innebär att skattesystemet premierar fossildrivna bilar i förhållande till andra varor och tjänster. Det innebär likaså ett skattemässigt gynnande av bilförmån i förhållande till kontant lön. Sedan är det inte så att förslaget drabbar alla, högt och lågt, som man vill få det att verka i debatten, utan en höjning påverkar i genomsnitt personer högre upp i inkomstfördelningen mer, både i kronor och procentuellt sett eftersom bilförmån är vanligare bland personer med högre inkomster. Ju högre upp i inkomstfördelningen, desto större blir alltså effekten. Det kan jag tycka är rättvist med det här förslaget. Jag yrkar bifall till propositionen. 11 (L): Vi debatterar skatteutskottets betänkande Justerad beräkning av bilförmån. Regeringens proposition har tagits fram inom ramen för januariavtalet, och Liberalerna står bakom den föreslagna ändringen av bilförmånen. Syftet är att hitta en större neutralitet mellan bilförmån och andra inkomster. Lagändringen kommer att träda i kraft den l . Jag kommer här inte att gå in på detaljerna i förslaget utan uppehålla mig vid de potentiella miljökonsekvenserna. Liberalerna bedömer alla styrmedel inom transportområdet utifrån de högt ställda klimatmål som har beslutat om. har som mål att 2045 nå nettonollutsläpp, och just transporterna har fått ett branschspecifikt mål. ska koldioxidutsläppen ha minskat inom transportområdet jämfört med . Det är ett väldigt tufft mål. Ska vi lyckas på så krävs en rad olika åtgärder. Den viktigaste åtgärden är elektrifiering av vägtransporterna som kompletteras med fossilfria drivmedel för att minska utsläppen från befintlig bilflotta. Liberalerna har grundprincipen att de som genererar utsläpp ska betala, och vi vill undvika subventioner. Vi anser dock att det vid tekniksprång och med vår tuffa tidsplan till 2030 under en kort övergångsperiod kan vara försvarbart att ge vissa subventioner för att öka takten i omställningen. Justerad beräkning av bilförmån Detta är en viktig ingång när Liberalerna bedömer styrmedel. Hur ska vi få snabbast möjliga övergång till elektrifiering som vi möter människors behov av vägtransporter i vardagen och fördelar kostnaden på ett acceptabelt sätt? Vi tror på bonus–malus-systemets effekt att få bilköpare att välja laddbara bilar och att skynda på teknikskiftet. Det är av vikt att laddhybrider ingår i bonusdelen, då de är ett viktigt mellansteg till elbilen för många bilköpare och utgör majoriteten av sålda laddbara bilar . Systemet är självfinansierande, och bonusen bör upphöra när laddbara och fossildrivna bilar är jämförbara i pris. Då sköter marknadskrafterna övergången. Vi vill också se en miljöreduktion av förmånsvärdet för tjänstebilar av den enkla anledningen att den stora majoriteten av alla laddbara bilar som säljs är företagsbilar. Genom att hålla den försäljningen uppe skapar vi en begagnatmarknad av bilar på prisnivåer där många fler konsumenter har råd att köpa en laddbar bil. Genom systemet tar företagen även en stor del av värdeminskningen som sker . Bilköpare med vanliga inkomster har inte råd att köpa en elbil då den är för dyr. Vi är inne i ett teknikskifte där personbilar och även bussar, lastbilar och arbetsmaskiner elektrifieras. I alla teknikskiften kommer de första exemplaren att vara betydligt dyrare innan den nya tekniken slagit igenom och massproduktion har startat. Det gör att personbilar i detta fall blir alldeles för dyra i början för att människor med vanliga inkomster ska ha råd att köpa dem. Vad som sker nu är att framför allt företag står för nybilsinköpen av laddbara bilar och betalar för den största värdeminskningen. När dessa bilar sedan kommer ut på begagnatmarknaden har priset på bilarna sjunkit så att fler har råd att köpa dem. Det innebär att företagen betalar en betydligt större del än staten för att den nya tekniken snabbt ska bli tillgänglig för vanligt folk. såldes drygt 300 000 nya personbilar i . Uppskattningsvis såldes drygt hälften av de nyregistrerade bilarna till företag, och av dem var förmånsbilar. Andelen laddbara bilar av den totala försäljningen var , och vi ser att majoriteten av dessa såldes till företag. Den nuvarande miljöstyrningen gör att förmånsvärdet på en miljöbil sätts ned till motsvarande det för fossildrivna fordon. Detta sammantaget gör att förändringar i förmånsvärdessystemet kan få stor påverkan på försäljningen av laddbara fordon. Förmånstagare kan välja bilar med lägre pris och därmed utesluta ett val av en laddbar bil eller avstå förmånsbil helt. Detta i kombination med att den tillfälliga extra nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar togs bort kan minska antalet nya laddbara bilar på våra vägar och därmed våra möjligheter att nå våra klimatmål. Liberalerna kommer att noga följa utvecklingen av försäljningen av laddbara bilar för att möjliggöra förändringar av våra styrmedel vid en nedgång. Vi vill inte tappa tempo i klimatomställningen. 12 (MP): Det vi debatterar handlar om en justerad beräkning av bilförmån. Det är en liten delseger där vi i försöker göra om och göra rätt så att det inte fortsätter som då det lönar sig mer att få en bil än att få lön. Justerad beräkning av bilförmån Schablonen, som är mycket gammal och används för att räkna ut skatten när man får en bilförmån, gör att bilen värderas lägre än dess egentliga marknadsvärde. Det här styr i en miljöovänlig riktning som det bryter mot principen om neutral beskattning. Av de som är bilförmånstagare, vilket har nämnts tidigare, är män. av dem tjänar mer än . av dessa finns i tre storstadsregioner. Det kan man jämföra med att av befolkningen bor där. De är alltså väldigt överrepresenterade. Det är också i de här storstadsregionerna som kollektivtrafiken bör fungera bäst. Det här är en klimatskadlig subvention av bilar till i stor del välbärgade män i storstadsregionerna. Förändringen av bilförmånen som föreslås ger goda fördelningsmässiga effekter. Medianlönen för förmånsbilsinnehavarna är . Det körs sannolikt mer bil än vad som är nödvändigt på grund av det här dåliga systemet och reseavdraget. Vi vill göra om förmånssystemet för att snabba på omställningen, och då är en justerad schablon en enkel och självklar åtgärd. Det är dock bara en liten pusselbit av flera. Som har nämnts tidigare i talarstolen måste vi minska bilens och den totala transportsektorns utsläpp för att nå våra klimat- och miljömål. i debatten har vi också hört, från dem som motsätter sig förslaget, att det är en skatt på arbete. Men det är faktiskt en princip som vi nu justerar. Det är alltså inte en skatt på arbete, vilket hävdas. Det är inte heller någonting som kommer att missgynna landsbygden, med tanke på var personerna som får höjd förmånsbeskattning bor. Vi har också hört att en person inte kan frakta rör på tunnelbanan. Det är något som jag särskilt kan relatera till, eftersom jag har jobbat med att ta med mig båt ut till mina olika uppdrag. Jag kan försäkra er om att jag inte gjorde det på tunnelbanan. Men jag hade inte heller egen bil för att göra det. Det var tjänstebilen som gjorde det möjligt. Det finns en tydlig skillnad där. Det här gäller alltså inte en skatt på tjänstebilar. Ofta är företagen måna om att bistå med de verktyg, det arbetsmaterial och de arbetsredskap som behövs för att man ska kunna utföra sina uppdrag på ett bra och säkert sätt. Men därmed inte sagt att man måste ha en förmånsbil för att utföra uppdraget. Jag yrkar bifall till propositionen. 13 BORIANA (M) replik: betraktar förslaget som en delseger. Men flera remissinstanser befarar att förslaget kommer att leda till att människor väljer att ha egna bilar i stället för att betala mer för att bruka en förmånsbil. brukar tala sig varma för delningsekonomin, men motarbetar man den genom att hindra att arbetstagare och arbetsgivare delar bil. Att arbetstagaren tar med sig bilen hem minskar dessutom arbetsgivarens behov av parkeringsytor för alla sina fordon. Det underlättar både för stadsplaneringen och för miljön. Misshushållning med parkeringsplatser är för övrigt något som ledande miljöpartister i bland annat har ondgjort sig över under flera mandatperioder. Onödigt stora hårdgjorda ytor är misshushållning med mark och hindrar dessutom absorberingen av regnvatten. Men i regeringsställning fattar nu beslut som leder till just detta. Justerad beräkning av bilförmån Därmed är dessa beslut och direkt skadliga för miljön som man försöker upprätthålla en bild av rena motsatsen. 14 (MP) replik: Jag uppskattar Boriana Åbergs kreativitet i det här replikskiftet. Det här är något som har kämpat för . Det går helt i linje med det vi ser är nödvändigt för att minska transportsektorns miljö- och klimatutsläpp. Vi är helt för den delningsekonomi som har drivit på för . Jag tycker inte att man på något sätt kan göra den kopplingen utan att ha ett stort uns av just fantasi och kreativitet. De bilar som används i jobbet kan till stor del vara just tjänstebilar, som inte ingår i det här förslaget. Att gå över till bilpooler och andra delningsekonomiska sammanhang står inte heller i kontrast till förslaget. Den förmån som gäller nu har varit oförändrad . Den gynnar rika män i storstäder. Förslaget står inte på något sätt i kontrast till det miljöarbete som har jobbat med . Det här är ett litet steg, men i rätt riktning, på väg mot att det inte ska subventioneras att äga en egen bil, dessutom inte för de personer som är mest välbärgade och som bor på ställen där det bör finnas bra kollektivtrafik. 15 BORIANA (M) replik: Jag vill tacka . Jag uppfattade inte att jag fick något svar. Men ska få nya frågor och nya chanser att stilla min nyfikenhet. Människor i serviceyrken kan inte använda sig av tjänstebilar när de behöver åka ut på uppdrag . Då går det inte att med hjälp av kollektivtrafik ta sig till den bilparkering där alla tjänstebilarna står för att sedan ta sig till stället där man ska utföra sitt uppdrag. Remissinstanserna är väldigt tydliga med att förslaget kommer att slå mot svenska jobb och leda till att människor väljer att köpa privat bil med sämre miljöprestanda och troligtvis mer utsläpp. Jag undrar vilka bilar som släpper ut mest koldioxid. Är det gamla bilar eller nya bilar? Är det önskvärt med en förnyelse av bilflottan mot laddhybrider eller renodlade elbilar? Om det är önskvärt, varför hindrar denna omställning? Behöver en tillväxt för att klara miljöproblemen eller inte? Om ja, varför driver den politik som slår hårt mot jobb, företagande och mobilitet? har haft inskrivet i sitt program att man ska sträva efter nolltillväxt. Är nolltillväxt fortfarande vision för framtiden? 16 (MP) replik: Justerad beräkning av bilförmån Tack, Boriana , för frågorna! Jag uppskattar dem. Även i den här kammardebatten kommer vi in på tillväxtkritik. Det tycker jag alltid är roligt. Först och främst stämmer inte påståendet att man inte kan ge sig i väg om man inte har en egen bil. Jag har också erfarenhet av att jobba på obekväm arbetstid. Man kan planera med sin arbetsgivare och låna hem tjänstebilen , kanske efter jobbet, för att kunna utföra uppdragen tidigt eller på obekväm arbetstid. Det finns många exempel på att det kan fungera utan just den egna bilen. Jag blir lite nyfiken på påståendet att vi med det här förslaget kommer att få mycket mer hårdgjorda ytor och parkeringsytor. Jag skulle gärna vilja att Boriana återkommer med någon typ av forskning eller stöd för det påståendet. (BORIANA (M): Jag har inte fler repliker, fru talman.) När det gäller om är tillväxtkritiska svarar jag: Absolut! Det är en debatt som mer och mer förknippas med klimatfrågan och klimatkrisen, som vi står mitt i, och dessutom naturkrisen. Så mycket forskning pekar på sambandet mellan exponentiell, ohämmad tillväxt och de miljökonsekvenser och miljökatastrofer som är priset vi betalar för det. Min och övertygelse är självklart att vi inte kan ha en exponentiell, ohämmad ekonomisk tillväxt på en begränsad planet när vi vet mer och tydligare än någonsin att vi måste hushålla med den planeten. Det är i själva verket det som är ekonomi. Det betyder hushållning med resurser. Vi måste hushålla med våra resurser. Vi kan inte ha en exponentiell tillväxt i all evighet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 7 Ändrade regler för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot betänkande 2020/21:SkU30 Ändrade regler för mervärdesskatt vid handel med avfall och skrot (prop. 2020/21:128) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 8 om särskild löneskatt för äldre betänkande 2020/21:SkU31 om särskild löneskatt för äldre (skr. 2020/21:162) om särskild löneskatt för äldre 17 (C): har granskat regeringens hantering av den särskilda löneskatten för äldre och huruvida reformen har uppnått sitt syfte. har kommit fram till att så inte är fallet och att erforderliga utvärderingar bör göras. har med anledning av regeringens skrivelse i ärendet skrivit en följdmotion där vi framför att regeringen ytterligare bör följa upp och utvärdera löneskatten. Utan att initiera en debatt i ärendet vill jag härmed enbart yrka bifall till vår reservation i ärendet. 18 (S): På samma tema tänker inte heller jag initiera någon debatt i ärendet, utan jag har fått i uppdrag att å utskottets vägnar endast yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) Uppsägning av skatte-avtalet mellan och § 9 Uppsägning av skatteavtalet mellan och betänkande 2020/21:SkU34 Uppsägning av skatteavtalet mellan och (prop. 2020/21:137) 19 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Uppsägning av skatteavtal med innebär att avtalet ska upphöra att gälla . Avtalet kommer därmed inte längre att tillämpas från och med . För tidigare beskattningsår är avtalet fortsatt tillämpligt. Skälet till att avtalet sägs upp är det riktade regelverk som införts i och som beskattningsmässigt särbehandlar inkomster som inflyttade personer uppbär från andra länder. Det innebär att personer som flyttar från till dessa länder kan erhålla en särskilt förmånlig beskattning i fråga om inkomster som de uppbär från . Det rör sig om 7 procents skatt på pensioner och kapitalinkomster. När det gäller beskattning av alla former av pensioner är den svenska skatteavtalspolicyn att källstaten, det vill säga den stat från vilken en pension i en gränsöverskridande situation betalas ut, ska ha den primära beskattningsrätten. Till följd av att skatteavtalen förhindrar från att beskatta de berörda inkomsterna blir den sammanlagda beskattningen mycket låg, och det skapar incitament för personer att flytta från till dessa länder, i detta fall , av främst skatteskäl. Detta var inte avsikten när avtalen ingicks. I ett alltmer gemensamt ska givetvis medborgarna, när de så vill, kunna flytta och skriva sig i vilket medlemsland som helst. Vi socialdemokrater har uppfattningen att det är nationalstaterna som äger sin skattepolitik, och den ska inte utsättas för någon europeisk likriktning i devalverande syfte. Ett relativt högt skatteuttag på breda skattebaser är och förblir grunden för att kunna bygga och utveckla välfärden oavsett vilket land det gäller. Uppsägning av skatte-avtalet mellan och I umgänget mellan medlemsländerna är det därför viktigt att till exempel genom skatteavtal täppa igen hål i skattesystemet. Med sker detta nu på ett tidigt stadium. Starka skäl talar för att säga upp avtalet innan ett nytt skatteavtal är på plats. Att avvakta en förhandling innebär enligt regeringen att en för principiellt viktig fråga underkastas en bilateral process som inte ensidigt råder över och där motparten saknar incitament för en snabb överenskommelse. Det riskerar således att skapa en utdragen process under vilken skatteplanering kan fortgå. Avtalet med är och ålderdomligt utformat, och det saknar dessutom sådana bestämmelser som utgör minimistandarder för skatteavtal, vilka utarbetats inom ramen för projektet för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster. Avtalets regler för utbyte av upplysningar uppfyller inte heller nu gällande internationella standarder. är dessutom ålderdomligt utformat, vilket försvårar tillämpningen. är nettobidragstagare för pengar från , som kom till i samband med coronautbrottet, medan betalar mer pengar till fonden än vi får tillbaka. Det här gör att det är extra anmärkningsvärt att länder som och vill locka andra EU-medborgare med låga skatter. Det är glädjande att samtliga partier står bakom regeringens proposition. 20 (M): anser att det i grunden är beklagligt att skatteavtalet med står inför en uppsägning. Uppsagda skatteavtal är något som bör undvikas. Det skapar osäkerhet och försämrad förutsägbarhet. Det är dock orimligt, fru talman, att tar emot omfattande ekonomiska bidrag från andra länder i EU som landet erbjuder skattedrivna upplägg som eroderar givarländernas skattebaser. skatteavtal med är, som sagts, ett väldigt gammalt skatteavtal som det finns goda skäl att omförhandla. saknar bland annat centrala standardbestämmelser för skatteavtal, sådana som härrör från , base erosion and profit shifting. förutsätter att regeringen agerar skyndsamt och säkerställer att nödvändiga förändringar kan göras för att få ett bättre och mer rättvist skatteavtal länder emellan på plats. Finansministerns uttalande undergräver position och motverkar svenska intressen när hon med överdriven retorik försöker att skuldbelägga de svenskar som av olika skäl väljer att utnyttja den fria rörligheten inom EU och bosätta sig i länder som och . Vi anser att en svensk finansminister bör stå på svenska medborgares sida och inte kritisera de medborgare som följer rådande lagar och regler. Jag noterade, fru talman, att även i sitt inlägg förstärkte detta när hon sa att svenskar flyttar till enbart av ekonomiska skäl. Det finns många olika skäl till att människor flyttar till . Exempelvis utgör november, december, fyra anledningar. Det är dock inte rimligt att länder som tar ett stort ekonomiskt ansvar för sydeuropeiska länders ekonomi genom omfattande lån och bidrag som länder som har försökt att säkra skattebefrielser för vissa grupper från andra länder. Det är en ordning som inte bör acceptera. Det ska i sammanhanget även framhållas att det finns goda skäl att sänka den så kallade SINK-skatten framgent för att få på plats en mer välavvägd beskattning av svenskar bosatta utomlands. Regeringens höjning av SINK-skatten från under föregående mandatperiod var obefogad. Uppsägning av skatte-avtalet mellan och Trots dessa synpunkter stöder utskottets ställningstagande om regeringens proposition i och med att det är orimligt att länder kräver stöd från svenska skattebetalare i form av bidrag och lån som de erbjuder skattedrivna upplägg i syfte att erodera svenska skattebaser. Det är också därför som , fru talman, har lämnat in ett särskilt yttrande i ärendet. 21 (SD): har regeringar varit relativt passiva i frågan om förnyelse av de svenska skatteavtalen. Vi i har i våra budgetmotioner påpekat vikten av att kontinuerligt förnya de bilaterala skatteavtalen så att de bättre avspeglar den internationella verkligheten. Man kan med viss ironi konstatera att skatteutskottet och först behandlade och upphävde en förordning om dubbelbeskattningsavtal som vi hade med – något som kan tas till intäkt för hur inaktuella och stundom obsoleta bilaterala skatteavtal kan vara. Detta borde med all önskvärd tydlighet illustrera behovet av ett förnyelsearbete med dessa. Som sagts tidigare är skatteavtalet som har med väldigt gammalt; det undertecknades 1961. Det är ett av de äldsta fortfarande gällande skatteavtal vi har. Det är till och med äldre än det skatteavtal vi hade med , som undertecknades 1982. Regeringen väljer nu att säga upp skatteavtalet med redan innan man har ett nytt avtal på plats. Detta tycker vi är beklagligt och visar om något på regeringens oaktsamhet i fråga om att hantera skatteavtalen. När det gäller det nuvarande skatteavtalet med har avhänt sig rätten till källstatens beskattning av vissa inkomster såsom pensioner, utdelning och kapitalvinster. Intentionen är att de ska beskattas upp till en rimlig gräns i det land där man bor. har infört en så kallad FP-regim. Om man är utlänning och pensionär och har inkomster som härstammar utanför kan man ansöka om FP-status och kan då ta emot inkomster från utlandet med endast 7 procents beskattning. får den vanlige grekiske medborgaren betala i skatt på sina inkomster. Vi vet också att är ett av de länder som har svårast att få in sina beslutade skatter. är det ett av de länder som uppbär mest bidrag från EU. Med tanke på att nu också beslutat att bidra med cirka 150 miljarder till den coronafond som EU instiftat, som endast och röstade emot och som nu med stor sannolikhet kommer att få stora delar av, är det knappast rimligt att man dessutom ska sponsra en skattedriven inflyttning från andra EU-länder. Även om vi inte motsätter oss propositionen i sak ser vi att det saknas en helhetssyn när det gäller skatteavtalen. Vad vi däremot vänder oss emot är den uppskruvade retorik som regeringens representanter använt för att förespråka uppsägning av skatteavtalen med och , där man har använt fördomsfulla och nedsättande epitet på dem som valt att flytta till dessa länder. Skatteavtalen är redan så pass föråldrade och gammalmodiga att en omförhandling av dessa avtal är legitim utan att sådana epitet ska behöva kastas i den mediala debatten. Uppsägning av skatte-avtalet mellan och De som bor utomlands och ska skatta för sin inkomst i har möjlighet att ansöka om det vi kallar för SINK-skatt, en särskild inkomstskatt för utomlands boende. Den höjdes 2018 av nuvarande regering från . I denna fråga anser vi sverigedemokrater att skattesatsen för SINK borde återställas till då de som bor utomlands ofta får betala för service och tjänster som i finansieras via skattsedeln. Slutligen kan vi bara hoppas på att regeringen får till ett nytt skatteavtal med . finns det all anledning för regeringen att ta ett större helhetsgrepp om förnyelsearbetet även när det gäller våra övriga internationella skatteavtal för att få dem mer moderna, rättvisa och i linje med den internationaliserade värld vi lever i. 22 (C): Som vi har hört undertecknades skatteavtalet med och är därmed ett av äldsta skatteavtal med andra länder.