prot · H90924 · 2021-10-29 00:00:00 — Jag vill därför fråga hur staten, genom det departement som är chef över, säkerställer att ägarstyrningen är tillräckligt aktiv för att ska lyckas med dessa fantastiska utmaningar. Hur säkerställer näringsministern att statens ägarpolicy understöder denna utveckling? 36 Näringsminister (S): Jag måste säga – det kanske man kan kosta på sig när man är på väg att lämna regeringen, som jag har aviserat – att det inte är ofta som man under en interpellationsdebatt lyssnar på den som ställt interpellationen och tycker att allt som sägs är ljuv musik i öronen. Det har ju hänt att det sägs något som man inte håller med om, men jag måste säga att det som nu tar upp och beskriver väldigt bra är ljuv musik därför att det är precis så. Till det som säger om att detta är viktigt för och Malmfälten skulle man möjligtvis kunna addera något. Ja, onekligen är det viktigt för – absolut – men jag skulle säga att det är viktigt till och med ur ett europeiskt perspektiv. Det som gör , förutom att vara största producent av fin järnmalm, är att lägga upp planer för att bli av med koldioxididsläppen i den direkta produktionen men också att börja titta över sina slagghögar. De tittar på de innovationskritiska och metaller som vi vet kommer att behövas, oavsett om vi ska ha elbilar, vindkraftverk eller solceller – allt som krävs för en storskalig elektrifiering av vårt samhälle. Detta i sin tur är fullständigt nödvändigt om vi ska kunna hantera den klimatkris som vi har skapat på ett sätt som ser till att jobben växer fram, att tillväxten tilltar och därmed att vi kan garantera välfärden för våra medborgare. Jag är väldigt stolt över det arbete som gör, och jag kan försäkra att vi har en tät dialog via departementet men också via ministrar och statssekreterare, i likhet med alla andra statliga bolag. Jag träffade faktiskt ledning så sent som både för att efterhöra hur det går och för att höra om en del av de förutsättningar och utmaningar som finns. Jag behöver inte tala om för , som har jobbat på departement och är en erfaren politiker med stor kunskap, att jag som minister inte kan gå in i ett enskilt fall eller en domstolsprocess, men jag måste säga att jag känner en stor optimism inför det som händer, både när det gäller den direkta verksamheten och när det gäller det arbete som är involverade i för att ställa om också andra branscher, vilket i sin tur är en förutsättning för att till exempel fordonsindustrin, som är en annan industri som är viktig för , ska bli av med sina utsläpp. Svaret på frågan, , är alltså ja, vi för en kontinuerlig dialog. är ett fint bolag som bidrar till väldigt mycket av det moderna samhälle och den välfärd som vi har i form av jobb och goda resultat men också de planer som finns när det handlar om att kunna ta det svåra men nödvändiga steget att bedriva en framgångsrik verksamhet på ett sätt som inte adderar till de enorma klimatproblem som vi redan har skapat. Jag tycker att det är väldigt spännande att följa detta arbete, och jag ser fram emot att fortsätta att göra det. Det blir kanske från sidlinjen och på ett annat sätt, men det är ändå oerhört spännande. 37 (C): Det är stora språng som bolaget står inför, med ny teknik, automation och digitalisering och med den nya vätgasteknik som ska framställa koldioxidfri järnsvamp i industriell skala, som kritiska ska utvinnas ur gruvavfall, som näringsministern påpekade. ska LK bryta malm på större djup än någonsin, uppemot under jord. En tredjedel av den el som produceras i kommer att krävas för att klara uppskalningen till en lönsam industriell produktion av koldioxidfri järnsvamp med vätgasteknik. Produktionen och distributionen av el utgör därför en betydande utmaning. tar ledartröjan i den globala omställningen av järn‑ och stålindustrin till fossilfria processer där man nyttjar vätgas i stället för kol för en fossilfri stålproduktion, med satsningarna på och Hybrit-initiativet, där , och samverkar. För att bemästra den teknikutveckling som krävs, för att säkerställa brytning ner till befintliga huvudnivåer och för att utvecklas som bolag är tillgången till kvalificerad arbetskraft helt central. Bolaget lever i symbios med sina samhällen och verksamhetsorter i , och . Om bolaget ska kunna konkurrera globalt om arbetskraften i ett läge där hela växer och kompetensförsörjningen är utmanad och ansträngd krävs att bolaget också tar sitt samhällsansvar och fortsätter att bidra till attraktiva och levande samhällen i samspel med invånarna, kommunerna och de lokala näringarna. Det är utmanande för såväl bolaget som kommunerna med deras demokratiskt valda företrädare att på bästa sätt tillvarata sina respektive intressen och samverka och samspela. Detta kräver ett stort mått av ömsesidig respekt, förståelse och ödmjukhet inför varandras roller, behov och förutsättningar. Den avgörande framgångsfaktorn för att all innovation och alla tekniksprång ska lyckas är dock effektiva och rättssäkra tillståndsprocesser. Bolagets vd skriver i koncernchefens kommentar i förra årets års- och hållbarhetsredovisning att står inför en rad svåra utmaningar där utdragna och oförutsägbara tillståndsprocesser har en speciell plats och att det man efterlyser inte är mildare miljö- och klimatregler utan förutsägbarhet, genom effektiva och rättssäkra processer som sätter miljön i centrum. Som näringsministern är plågsamt medveten om är det inte bara , , jag, , gruv- och mineralbranschen och en stor del av riksdag som efterlyser och begär just tillståndsprocesser som är effektiva, rättssäkra och förutsägbara. Min fråga till näringsministern är därför hur regeringen möjliggör för och , hela gruv- och mineralbranschen, att ta en ledande roll i en nödvändig global omställning. 38 Näringsminister (S): Jag tackar för den viktiga frågan. Hon kan addera också mitt namn på detta. Som svar på frågan är det mot denna bakgrund som vi nu ser över minerallag, miljöbalk och annat för att just skapa denna förutsägbarhet och robusthet i systemet. Det är precis min bild också att inte bara utan även andra svenska företag som efterlyser denna typ av förändringar inte gör det för att de vill smutsa ned miljön eller tror att det vore en hållbar väg att förorena vatten eller luft. Tvärtom ser de nog detta som en viktig del av sin konkurrensfördel gentemot internationella företag att de är just hållbara. Jag tror att det utöver reglerna är lika viktigt att följa upp implementeringen av regler och lagar i senare skeden, vilket jag tror att håller med om. Det är lätt att vi som politiker i regering och riksdag gör en förändring i en lag eller en förordning och tänker att vi nu har gjort det. Min bild är att med samma regler verkar hanteringen ske väldigt olika beroende på i vilket län man är. Jag brukar ta exemplet med Northvolts etablering i som med samma miljöbalk, minerallagar och andra lagar och förordningar gick väldigt mycket snabbare än andra etableringar norr om länsgränsen. För mig är det viktigt att nu göra en översyn av regelverket i akt och mening att skapa den förutsägbarhet och effektivitet som vi pratar om men att också följa upp detta i arbetet med länsstyrelser, statliga myndigheter och kommuner. Detta arbete pågår också. Därutöver har vi också tillsatt en särskild samordnare eftersom detta är väldigt komplicerade sammanhang. När jag lyssnar på beskrivning av problemen med kompetensförsörjningen minns jag den tid när vi var studenter vid universitet och hur läget då var i och . Då var det var precis tvärtom, och antalet arbetstillfällen minskade. Därmed blev ofta lösningen för många människor att antingen flytta till tillväxtorten , som var en av få orter i norra som växte, eller att flytta söderut. är vi i ett helt annat läge. Det är klart att det är en stor utmaning, men det är också ljuv musik att det är så att antalet arbetstillfällen överstiger antalet människor som finns där. Och det är klart att lösningen är att vi hjälps åt för att se till att hitta arbetskraft både inom landet men också internationellt genom migration. Vi kommer att behöva arbetskraft som kommer till alla de fina industrier som växer fram och som alla egentligen har samma riktning, nämligen att ställa om och vara först där – first mover-fördelen – och se till att på det sättet stärka konkurrenskraften. Detta kommer att vara en stor utmaning. Om det hade varit fråga om bara ett företag, , eller Northvolt, hade man kanske kunnat hantera det. Men är det tack och lov så många investeringar som sker , och inget företag kommer att kunna klara av detta helt självt. Det är därför som vi jobbar tillsammans via våra myndigheter och vår samordnare och ibland genom direkta satsningar. Och jag ser mycket fram emot att följa detta arbete. Om jag jämför med och hur det var när jag verkade och jobbade i och är det nämligen en helt annan anda , och det välkomnar jag. 39 (C): Låt mig återkomma till det faktum att inte är något dussinbolag bland statens 46 bolag. Därmed inte sagt att jag betraktar de andra hel- och delägda statliga bolagen som dussinbolag. Men intar en särställning när det kommer till Malmfältens, och hela framtid, nutid och hela utveckling. Även om näringsministern har tillkännagett sin avsikt att lämna över stafettpinnen för näringspolitiken och vill jag ändå ta tillfället i akt och uppmärksamma näringsministern, hans efterträdare och medarbetare på departementet på ett antal förhållanden som ändå inger mig och allt fler oro. Det första har vi redan diskuterat, nämligen tillståndsprocesserna. Det andra är bolagets styrning och ledning. Man kan fråga sig om bolaget har det fokus som krävs på kärnaffären, produktionen av järnmalm och specialprodukter i Malmfälten. Har bolaget det fokus, den förmåga, det förnuft och den känsla som krävs för att vara en konstruktiv samarbetspartner till kommun och kommun? Tonläget i brev från bolaget till kommunledningen i inger oro. Vad händer med jämställdheten i bolaget? Den ökar bland alla medarbetare, men i koncernledningen går den tyvärr i rakt motsatt riktning. har den sista kvinnan i den åtta personer starka koncernledningen aviserat att hon slutar på och går vidare. Hur följer regeringen upp arbete med att vara ett föredöme och en föregångare när det kommer till den särskilda betydelse som de statligt ägda bolagen har när det gäller miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption samt jämställdhet och mångfald? Ska bolaget vara trovärdigt som ett föredöme när det kommer till jämställdhet och mångfald kanske det är rimligt att det också syns i bolagets koncernledning. Har bolaget fokus på sin roll som aktör i , och utgår bolaget och koncernledningen från huvudkontoret på i ? Varför växer i så fall kvadratmeterytan på i ? Anser verkligen näringsministern att den ägarstyrning som regeringen bedriver är tillräckligt aktiv och ändamålsenlig? 40 Näringsminister (S): Jag skulle inte heller vilja benämna något av de bolag som staten är hel- eller delägare i som något dussinbolag. Men det är klart att skogen, malmen och vattnet har en särställning både i storlek och i betydelse. , och är just sådana bolag som har en särställning både i storlek och i kraft av vad det är som de ägnar sig åt. Vi har en kontinuerlig dialog med alla bolag. Vi har ägardialoger . Jag brukar dessutom själv vilja delta i dialogen med de största bolagen åtminstone en eller . Det gör jag därför att en rad frågor är väldigt viktiga. Och det är klart att frågan om jämställdhet har legat högt på agendan och ska fortsätta göra det. Det handlar också om frågor om miljö och hur de följs upp. Frågor om villkoren för dessa företag, inte minst när det gäller den närmiljö där de verkar, är naturligtvis också centrala frågor. som själv har jobbat på vet mycket väl att detta inte är någon statisk verksamhet. Ägarstyrningen har utvecklats väldigt mycket och kommer att fortsätta göra det. Även om man tycker att man nu har en modell som hanterar potentiella problem vet vi att verkligheten förändras, och våra värderingar och mål förändras. Därför behöver också ägarstyrningen ständigt utvecklas. Jag tycker att vi har utvecklat den väldigt väl, men den kommer att fortsätta behöva utvecklas i ett samhälle som är satt i ständig förändring. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:53 om provtagningen av dioxin i fisk 41 Näringsminister (S): har frågat mig dels om jag vill att en större andel av yrkesfiskets fångster ska användas till humankonsumtion, och om svaret är ja, om jag avser att vidta några åtgärder för att uppnå det, dels om jag är beredd att ge i uppdrag att utöka dagens provtagning och övervakning av dioxin i fisk. Jag tycker att det vore positivt om en större andel av yrkesfiskets fångster av fisk som omfattas av undantag från EU:s gränsvärden för dioxin i fisk kunde användas som mat, men det gäller under förutsättning att skyddet av folkhälsan inte riskeras och att uppfyller de förpliktelser som följer av vårt undantag från EU:s gränsvärden. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, genomförde 2018 en riskvärdering av dioxin och dioxinlika polyklorerade bifenyler, alltså PCB:er. Efsa rekommenderade då att den mängd dioxin och dioxinlika PCB:er som en person kan få i sig utan att riskera hälsan borde sänkas sjufaldigt jämfört med den tidigare rekommendationen . pågår också ett arbete inom med att revidera vissa toxikologiska beräkningsgrunder för dioxiner. Det arbetet väntas vara färdigt . Därefter planerar Europeiska kommissionen att genomföra en översyn av EU-gränsvärdena för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel. En möjlig konsekvens av riskvärderingen och den kommande översynen i EU är att befolkningens exponering för dioxin och dioxinlika PCB:er via livsmedel bör minska ytterligare för att skydda folkhälsan. Det kan bland annat innebära sänkta EU-gränsvärden för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel och införande av kostråd i hela EU, liknande dem som finns i för fisk som omfattas av dioxinundantaget. 42 (M): Tack för svaret, ministern! Man kan tycka att frågan om dioxin i fisk är en ganska smal fråga, fru talman, men det handlar om en viktig ambition att försöka få mer av fisken i framför allt att gå till humankonsumtion. Det är viktigt inte bara ur ett resursperspektiv – att det är mer effektivt att använda fisken direkt till humankonsumtion än att till exempel använda den som råvara för fiskmjöl som blir insatsvara i fodertillverkning – utan det är också en viktig åtgärd för att försöka stärka lönsamheten i det svenska yrkesfisket. Det betalar sig naturligtvis bättre att sälja fisk för humankonsumtion än som råvara till fiskmjölsindustrin eller fiskoljeindustrin. En utmaning när det gäller just fisken i är dock problemet med dioxin. Det är en allvarlig och viktig fråga, för som ministern var inne på handlar det om livsmedelssäkerhet. De här kraven och gränsvärdena finns ju av en anledning. Det är dock bra att har ett undantag från grundreglerna inom EU, vilket gör att vi har möjlighet att sälja fisk till humankonsumtion och att vi kan ta vara på den resurs vi ändå har i . Det som också är glädjande, fru talman, är att vi har sett att halterna av dioxin i fisk från har sjunkit. Vi ser alltså en positiv utveckling. Det ska också sägas att en del av förklaringen till det måhända är just yrkesfisket. När yrkesfiskarna landar fångst från som går till industrin tar de upp en liten mängd av det dioxin som finns i , och på det sättet kan det renas bort inom industrin. Det jag lyfter i den här interpellationen är dock följande: Om man ska uppnå den ambition som jag och ministern uppenbarligen delar – i sitt svar var ministern tydlig med att han tycker att det hade varit positivt om en större andel av yrkesfiskets fångster kunde gå till humankonsumtion – menar jag att det är viktigt att vi utvecklar provtagningen i , fru talman. Vi behöver provta i större utsträckning för att få underlag gällande i vilka områden fiskarna har högre eller lägre halter av dioxin, om det finns variationer över året, om det finns variationer mellan mindre och större fisk och mycket annat. Det är helt enkelt detta som behövs för att möjliggöra den ambition som både ministern och jag har. Tyvärr fick jag väl inte riktigt svar på frågan om ministern och regeringen är beredda att ta initiativ för att öka provtagningen. Det är alltså ett konkret verktyg för att uppnå den ambition som ministern uppenbarligen delar med mig. Jag upprepar därför gärna den frågan, fru talman. Den är nämligen central. 43 Näringsminister (S): Ja, det är förstås centralt att vi fortsätter att mäta, och nej, jag utesluter inte att vi kan öka mätningarna. Men det är kanske minst lika viktigt hur arbetet som handlar om gränsvärden utvecklas. Som säger har vi nämligen ett undantag, fru talman, . Den socialdemokratiska regeringen lyckades utverka ett undantag, och har vi haft det. Men som säkert vet – han följer ju den här frågan och är väl påläst – pågår det nu ett arbete, vilket jag också redogjorde för. De mätningar vi ändå gör visar ju på det säger, nämligen att man vid en djupare analys av de haltdata vi har från kan se att halttrenden är nedåtgående. Tyvärr går det egentligen alldeles för långsamt; vi hade önskat att det kunde gå mycket snabbare. varierar det tyvärr väldigt lite. Detta blir såklart beroende av resultatet av det arbete som pågår, och där ska vi vara väldigt aktiva inte bara när det gäller att hävda det här fisket – inte minst för humankonsumtion, för jag delar den uppfattningen – utan också för att det ska vara så säkert som möjligt. Om det tillkommer ny kunskap måste vi naturligtvis vara beredda att ta till oss den, och som svar på fråga: Om detta förutsätter en ökning av mätningarna är det klart att jag är positiv till det. 44 (M): Jag välkomnar det sista som ministern säger, nämligen att det finns en öppning hos regeringen att utöka provtagningen. Jag vill verkligen understryka att det vore viktigt. Det vore en konkret åtgärd som inte skulle kosta särskilt mycket pengar men som hade kunnat stärka yrkesfiskets konkurrenskraft. Det hade också varit positivt som omväxling till de många andra åtgärder som den här regeringen tyvärr har vidtagit och som snarare har försvagat yrkesfiskets konkurrenskraft, fru talman. Man har till exempel gått fram med långt dragna förslag om kameraövervakning av yrkesfisket och en begränsning av räkfisket genom att till exempel stoppa bottentrålningen i . Detta vore alltså en konkret åtgärd där regeringen skulle kunna stärka yrkesfiskets konkurrenskraft. är det tyvärr så att provtagningen är väldigt begränsad. Det är ett bekymmer. Med en ökad provtagning skulle vi ha en bättre miljöövervakning och bättre underlag för våra myndigheter i deras rådgivning. blir rådgivningen från ganska schablonmässig givet att man inte har särskilt bra underlag gällande hur det ser ut mer på detaljnivå i – till exempel, som sagt, hur dioxinhalterna varierar mellan olika delar av , hur de varierar mellan olika arter av och storlekar på fiskar samt hur de varierar över året. sker viss provtagning genom , och har viss övervakning av som en del av sitt livsmedelssäkerhetsarbete. Det vore alltså positivt om man kunde skala upp detta. Jag tror också att det är viktigt i just det sammanhang som ministern lyfter fram, nämligen i diskussionen om förändring av gränsvärdena. Det vore bra om vi hade bättre underlag för hur vi ska förhålla oss till de olika gränsvärdena. Jag ser alltså fram emot att de ord som uttrycks här i kammaren omsätts i handling så att vi får se ökade anslag till den här provtagningen – och kanske nya uppdrag till ansvariga myndigheter att se hur man kan utveckla och förstärka provtagningen för att på det sättet stärka yrkesfiskets konkurrenskraft och bidra till att konsumtionen av fisk kan öka på ett livsmedelssäkert och miljömässigt bra sätt. 45 Näringsminister (S): Jag inser naturligtvis att det hör till sakens natur att försöka kritisera motståndaren och ta politiska poänger, i det här fallet genom att misstänkliggöra regeringen för att yrkesfisket har haft en tuff period. Men sanningen är – och det vet om – att den stora utmaningen inte minst i är att bestånden är ganska pressade. Det är en av huvudanledningarna till de kvoter som kommissionen föreslog och som det även gjordes upp om i förhandlingar. Där har jobbat för undantag just för att kunna se till att vårt yrkesfiske, inte minst det kustnära fisket, överlever. Vi går över till frågan om halterna och provtagning. Precis som säger är det som ansvarar för detta, och man följer det löpande. Även om vi som sagt ser att halterna är nedåtgående sett över går det tyvärr alldeles för långsamt, och har det inte varit så stora variationer. Likväl kan det, om vi får nya gränsvärden, finnas en poäng med att öka den här verksamheten. Först och främst tror jag dock att vi ska delta väldigt aktivt i den diskussionen, för det är klart att den typen av rekommendationer kommer att spela väldigt stor roll – särskilt som som sagt har ett undantag , tror jag att det är. Det var allt annat än självklart när det tillkom. 46 (M): Det är riktigt att vi har en särskilt stor utmaning i när det gäller bestånden. Vi har ju allvarliga miljöproblem i som är kopplade till ett historiskt överfiske och till industrins påverkan med till exempel tillförsel av dioxin, som vi har i våra hav. Vi har också en väldigt allvarlig problematik med övergödning. är ju ett innanhav som vi delar med väldigt många länder. Det är därför driver på för ökat internationellt samarbete för att adressera de många och väldigt stora utmaningar som vi har när det gäller . har också varit pådrivande för att lägga om EU:s fiskeripolitik. Den är ju mycket mer ekosystembaserad och hållbar. Vi i vill stärka detta arbete ytterligare med inte minst mer av långsiktiga förvaltningsplaner som ligger fast och som skapar en förutsägbarhet för branschen. Det som är viktigt, inte minst i ljuset av att kvoterna minskas, är att vi också funderar på hur vi kan göra mer och få ut större värden av den resurs som vi ändå fiskar. Då är det viktigt att titta på hur en större andel av den fisk som fiskas i kan landas för humankonsumtion och komma högre upp i förädlingsledet. Här är frågan om ökad provtagning viktig. Jag hoppas att det inte var så ministern menade, men jag uppfattade ministerns senaste inlägg lite som att han ställde ökad provtagning emot arbetet med gränsvärdena. Detta är ju två saker som borde gå hand i hand. Jag tycker att det är viktigt att vi ökar och bygger ut provtagningen och att detta arbete går hand i hand med arbetet med att se över och förändra gränsvärdena. Vi behöver bättre underlag för att kunna utforma våra rekommendationer till konsumenter. Vi behöver också bättre underlag för att kunna föra en bra och nyanserad diskussion om var gränsvärdena ska ligga. 47 Näringsminister (S): Det som säger är korrekt – dessa saker står inte emot varandra, utan de är varandras förutsättning. Jag menar bara att när arbetet med gränsvärdena nu kommer kan det till och med vara så att detta i sig motiverar ökad provtagning. Jag uppfattar att och jag i grund och botten är ganska överens. Sedan är ju själva grundfrågan väldigt pressad och problematisk. Vi har de problem som vi har i , vilket också pratar om. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:56 om återinrättande av landsbygdsminister 48 Näringsminister (S): har frågat statsministern om det finns en plan på att återinföra en landsbygdsminister i regeringen. Interpellationen har överlämnats till mig. ansvarar jag för de frågor som landsbygdsministern tidigare ansvarade för. I ska alla, oavsett var man bor, kunna leva, utvecklas och förverkliga sina drömmar. Insatser inom många olika politikområden bidrar till detta. I regeringens budgetproposition (prop.