prot · H80988 · 2021-03-04 00:00:00 — Därför undrar jag om regeringen är beredd att göra en bred lagöversyn för att stärka befogenheter att ingripa mot brott och använda tvångsmedel för att stoppa smugglingen. 53 Finansminister (S): Jag tackar för frågan. På planerar vi en större översyn av tullagstiftningen. Generaldirektören på har pekat på behovet av det. Regeringen har varit väldigt aktiv på området för att förstärka möjligheterna för tullen att utföra sitt viktiga arbete med att stoppa införsel och att i samarbete med polisen förhindra alla former av organiserad brottslighet. De har varit väldigt framgångsrika. Vi har adderat många förslag ovanpå varandra. Därför har pekat på behovet av en mer övergripande genomlysning. En sådan förbereder vi just nu på . 54 GULAN AVCI (L): Ja, en del har skett . Det är bra. har rätt att besluta om så kallad postspärr vid misstänkt vapensmuggling, inte bara vid narkotikasmuggling som det var tidigare. Jag hoppas att vi mycket snart får en lagstiftning på plats för att också ska kunna ingripa till exempel när stöldgods är på väg att föras ut ur landet. Det behövs också ett helhetsgrepp. Det kan handla om att får ytterligare möjligheter att besluta om postspärr för att förhindra införsel av fler kategorier. Är regeringen beredd att göra detta? 55 Finansminister (S): Precis som Gulan Avci påpekar har regeringen varit oerhört aktiv på området. Vi har på en lång rad olika sätt förstärkt lagstiftningen och utökat möjligheter att stoppa vapen, sprängmedel och narkotika från att komma in i landet. Men man har också ett närmare samarbete med polisen och andra myndigheter för att hindra införsel av olika former av varor. Man kan även hjälpa till vid utförsel. Men att jaga stöldligor är i huvudsak polisens arbetsuppgift. Polisens förmåga att ingripa vid terrordåd 56 (S): Händelsen i påverkar oss alla. Självklart är våra tankar hos de anhöriga och offren. Just nu vet vi alldeles för lite om det som har hänt. Både händelsen i sig och polisens ingripande kommer framöver att utvärderas och följas upp. Men pekar allting på att polisen har ingripit snabbt och bra. Min fråga till statsrådet är hur regeringen säkerställer att har nog med resurser och förmågor för att vid sådana här tillfällen ingripa på ett bra och snabbt sätt. 57 Statsrådet (S): Vi har haft två blocköverskridande överenskommelser om terrorfrågor i den här kammaren. En av de viktigaste utgångspunkterna har varit att ge Säkerhetspolisen och polisen bättre både befogenheter och möjligheter att agera mot pågående dödligt våld. Polisen har gjort stora insatser på materielsidan och på utbildningssidan. Jag tycker att den här insatsen så här långt visar att polisen var väldigt snabba att ingripa. Det tog från att man var på plats i till att gärningspersonen var gripen. Man gick in direkt och agerade. Det kommer naturligtvis att utvärderas. Men det visar att polisens utbildning och ambitionshöjning på området ger resultat. Vi är starkare än tidigare när det gäller att hantera terrorhot mot . Men vi kan tyvärr inte garantera att terror- eller våldsdåd inte inträffar i vårt land. Men polisen ska ha befogenheter, utbildning och resurser för att kunna ingripa på ett adekvat sätt. 58 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det här påverkar hela samhället. Det påverkar definitivt hela kommunen men också hela vårt land. Går det att säga något mer om det stöd som en kommun kan få i ett sådant här läge? Det är ju något som kommer att behöva hanteras . 59 Statsrådet (S): Jag har talat med kommunalrådet. De är i chock. Men de gör nu mycket på egen hand med krishantering och med att ge stöd till människor som är oroade och som kan behöva någon att prata med. Jag frågade också om polisen har tillräckligt med resurser på plats och om de känner sig trygga med det. Han svarade ja på det. Jag har också kollat med och Säkerhetspolisen att de nu sätter in nödvändiga utredningsresurser. Det krävs naturligtvis också ett långsiktigt arbete med att öka tryggheten i hela landet. Där fortsätter utbyggnaden av till exempel . Den inhemska produktionen av frukt och grönsaker 60 (MP): Miljö- och jordbruksutskottet har tagit fram en rapport om sårbarheten i lantbruket. Det står klart att vi måste arbeta konsekvent och systematiskt för att öka självförsörjningsförmågan och möta klimatförändringarna. En viktig fråga är hur beroende är av import för vår matförsörjning. Vi importerar konstgödsel, drivmedel, foder, utsäde, arbetskraft med mera till jordbruket. Vi importerar också ganska mycket livsmedel till middagsborden, även sådana livsmedel som vi skulle kunna odla i . Rapporten uppmärksammar att i odlas av tomaterna som konsumeras i , men självförsörjningen av tomater i är . Överlag är det stor skillnad mellan och när det gäller grönsaker. Vad tänker regeringen göra för att öka den svenska produktionen av bär, frukt och grönsaker? 61 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Svensk livsmedelsproduktion är en prioriterad fråga. Den här kammaren fattade förra mandatperioden beslut om en livsmedelsstrategi. Det var första gången någonsin som fick en sådan på plats. Jag tror att det är oerhört viktigt. Jag tror också att det är viktigt att man jobbar långsiktigt, strategiskt och uthålligt med att säkerställa goda villkor för att utveckla sektorn och att vidta åtgärder för att underlätta här och , till exempel genom regelförenkling och annat. Det finns tre handlingsplaner på plats. Vi satsar ganska mycket pengar . Men jag tror att det är i huvudsak fyra områden som måste vara i fokus. Det handlar om kompetensförsörjning, regelförenkling, forskning och innovation samt export. När vi nu tittar på utvecklingen ser vi små positiva tecken på att det faktiskt vänder. 62 (MP): Landsbygdsministern tog emot ett upprop från svenska konsument- och miljöorganisationer. De vill se satsningar på att vegomat ska tillverkas av svenska ekologiska råvaror. Det är egentligen paradoxalt att konsumenter som vill äta klimatsmart i så stor utsträckning går över till importerade produkter, där till exempel användningen av bekämpningsmedel är större. Hur får vi mer svensk ekologisk växtbaserad mat som klarar miljömålen? 63 Statsrådet (S): Jag tror att ett av de absolut mest kraftfulla sätten att förändra utvecklingen av det man producerar och att skapa förutsättningar för både lönsamhet och volymökningar är att det finns medvetna konsumenter som efterfrågar premiumprodukter. Svenska konsumenter är väldigt medvetna. Man väljer svenskt när man kan göra enkla val, till exempel med hjälp av Från Sverige-märkningen. Vi har sett en enormt stark utveckling där, inte minst på köttsidan. Jag tror att man kan göra mer av det. I strategin finns det också målsättningar för exempelvis ekologiskt. Effekterna av trålfiske i 64 (M): Jag har en fråga till om trålfisket i . Det här är bekymmersamt. Trålningen går till så att de i princip dammsuger allt från botten och upp. Fisken i skärgården minskar väldigt mycket. Exempelvis har strömmingen minskat . Därtill pågår trollingfiske från ribbåtar som kommer ut från och går in i skyddade vikar nu när fisken leker. Vad har regeringen för plan för att först och främst återställa balansen i fiskbeståndet i skärgården? Jag förstår att trålningen i mycket handlar om EU-kvoter, men tänker regeringen agera för att få stopp på detta? Det blir annars ingen fisk kvar till nästa generation. Vi vill gärna att våra barnbarn också ska få fiska. 65 Statsrådet (S): Jag delar ambition att barn och barnbarn ska kunna ha tillgång till fisk från våra hav. Det är ett av regeringens viktiga ingångsvärden i dessa frågor. Det är också viktigt att vi bygger vår fiskeripolitik på vetenskaplig grund. Vi driver frågan hårt gentemot EU och alla länder om att den samlade gemensamma fiskeripolitiken ska utgå från det, och vi har varit ganska framgångsrika. Den specifika fråga som tas upp angående hur det ser ut i har regeringen tagit på stort allvar. Vi har gett ett antal uppdrag till SLU och HaV som ska titta på orsakssamband. Precis som frågeställaren säger är detta något som ska förhandlas tillsammans med EU, och vi har dessutom avtal med andra länder om gemensamma fiskevatten. Om vi ska ta upp dessa frågor är det viktigt att vi har vetenskapliga belägg för orsakssambanden. Bonus–malus-systemet och husbilar 66 (SD): Regeringen har valt att införa och förstärka bonus–malus-systemet, vilket både och har framfört kritik emot. Även vi sverigedemokrater här i har framfört kritik mot det. Dessutom säger branschen att reformen slår hårt mot svenska husbilstillverkare och mot campingsektorn. Det är en smärre kris för branschen med närmast en halverad försäljning av nya husbilar. ser vi att efterfrågan på begagnade husbilar har börjat öka, då dessa inte träffas av straffbeskattningen. Vissa återförsäljare ser här en affärsmöjlighet i att importera utländska begagnade husbilar i stället för att sälja nya svenska husbilar. rapporterar till råga på allt att bonus–malus testades 2008 i . Det ledde till offentlig-finansiella förluster och ökade utsläpp. Min fråga går till finansministern. Ser regeringen någon anledning att förändra bonus–malus-systemet i åtminstone detta avseende? 67 Finansminister (S): Det är intressant att sverigedemokraten tar upp när det handlar just om utsläpp. förespråkar ju att man kraftigt ska höja koldioxidskatten och anser att det är det mest effektiva sättet att få ned utsläppen. Det ska bli intressant att se hur följer upp sin entusiasm över syn på frågan. Regeringen har utvecklat bonus–malus. Vi har både skärpt malusdelen och förstärkt bonusdelen. Detta arbete kommer vi att fortsätta med. Även vi ser problemet för husbilar, som ju används på ett annat sätt än vanliga bilar. Därför har vi nu möjliggjort att man mycket lättare ska kunna ställa av husbilen när man inte använder dem. Om man använder husbilen under till exempel himmelsfärdshelgen och midsommarhelgen ska man däremellan inte behöva betala malus för den tid då den står i garaget och väntar på nästa ledighet. 68 (C): Jag riktar min fråga till landsbygdsminister . Livsmedelsstrategin har redan nämnts under dagens frågestund. Men ett annat område som är kopplat till livsmedelsfrågorna gäller det fusk som bedrivs på olika sätt. Det handlar om smuggelkött som märks felaktigt, stulna kostpreparat, gammalt godis som märks om, olja som färgsätts för att likna olivolja och så vidare. Det har gjorts projekt i både och där man har pekat på detta. Man ser att det är svårt att beivra dessa bedrägerier på lokal nivå. har gjort en försiktig beräkning som visar att det kan handla om . Min fråga till ministern är: Skulle man kunna tänka sig till exempel en nationell kontrollstyrka på som kunde ta tag i det här så att bedrägerierna och fusket beivras på nationell nivå? 69 Statsrådet (S): Jag delar lätt upprördhet över att det fuskas i dessa system. Det är ett stort problem för mig och dig som konsumenter då vi inte kan vara säkra på att vi får det vi köper. Det är också ett stort problem för alla seriösa aktörer som vill verka på en marknad, sköta sig och leverera produkter som de vill kunna få betalt för. Här finns alltså många dimensioner. Frågan är dock komplex eftersom kontrollen i normalfallet ligger på kommunerna och ibland också på länsstyrelserna. Det vi så här långt har gjort är att vi har inrättat en funktion där man kan slå larm så att det finns ett system för det här. Men jag är inte främmande för att titta vidare på hur man kan hitta ännu bättre verktyg som fungerar, för detta är ett problem på riktigt. 70 (V): Min fråga går till . var det den första måndagen i en tremånadersperiod, det vill säga den dag då utomhusvarningssystemet Viktigt meddelande till allmänheten testas. hörs signalen från en mängd olika små tyfoner, små trattar, som man kan se uppe på hustaken på vissa byggnader. Sociala medier brukar fyllas av ordet ”tut” när alla ska berätta att de har hört ljudet. Men vi är en del personer som inte hör Hesa , som signalen också kallas. Tittar man på en karta över var tyfonerna finns i ser man att det för det mesta är i städerna. Systemet är viktigt då de varnar för allvarliga händelser. Jag undrar därför hur inrikesministern ser på det faktum att utomhusvarningssystemet inte hörs lika väl på landsbygd och mindre orter. 71 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det här hördes dessutom inte särskilt väl i , eftersom man glömde att trycka på knappen, vilket inte var bra. Det finns således en del förbättringar att göra även i städerna. Det är viktigt att utveckla tjänster som dessa. Utomhusvarningssystemet är mer effektivt i städer, annars skulle man behöva högtalare lite överallt och på väldigt många platser runt om i . Däremot ska vi se på hur vi kan utveckla olika varningssystem och Viktigt meddelande till allmänheten i andra sammanhang. Mobiltelefoner blir allt viktigare. Kanske kan det vara ett medel man kan använda i olika sammanhang. Systemet måste även fungera i händelse av höjd beredskap och krig. Vi har ett utvecklingsarbete att göra, men jag tror inte att det är realistiskt att vi ska sätta upp högtalare över hela . Ett sådant system passar bäst i städer. 72 (KD): Jag tror att min fråga måste gå till . kom det en rapport om höghastighetståg och kostnaderna för dem. Alla följer kanske inte frågan dagligdags, men det här har gått från den ursprungliga prislappen på 140 miljarder till 230 miljarder . Regeringen sa 205 miljarder, och är budet 295 miljarder plus minus 50 miljarder. I en tidigare rapport sa att detta egentligen borde hanteras utanför budget. har pekat på en omstart, och det för mig till min fråga. Är regeringen beredd att göra en omstart av hela projektet? Vi behöver en fungerande järnväg för gods, persontrafik och arbetsmarknadsregioner. Det är helt uppenbart att kostnaderna skenar redan innan vi har lagt ned en skena. 73 Statsrådet (S): Vi behöver verkligen ett omtag för infrastrukturen i . Vi behöver större investeringar inom detta område, för vi har fullt på rälsen. Vi har kapacitetsbrister. Vi har för lite av det gods som skulle behöva rulla på räls men som rullar på vägar runt om i . har alltså ett behov av större investeringar. Det är de fyra partierna bakom januariavtalet överens om. Det måste dock vara kostnadseffektivt. Det är därför vi följer upp detta, lägger ut uppdrag och kräver att få riktigt bra beräkningsunderlag så att investeringarna kan göras på ett bra sätt. Jag kan notera att många partier i kammaren har ändrat uppfattning i de här frågorna både en och två och . Men vi kommer inte runt frågan att vi kommer att behöva göra större investeringar i infrastrukturen och inte minst järnvägsnätet för att bygga bort de kapacitetsbrister som finns, öka pendlingsförmågan och se till att mer gods går på järnväg, så att vi klarar våra klimatmål. Skydd av fiskbeståndet i 74 (L): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Fisket har nämnts tidigare här. Det är klart att det är väldigt många som är bekymrade över läget i . Det handlar också om hur man ska värna de bestånd som finns. Det maximala uttaget behöver vägas mot en försiktighetsprincip. Det är också viktigt att notera att strömmingsbestånden i debatteras väldigt mycket. Är det lokala bestånd eller är det ett generellt bestånd? Det råder en osäkerhet. Vi noterar i Liberalerna att Havs- och vattenmyndigheten beslutat om ett långsiktigt åtgärdspaket för att skydda sill och strömming i . Därför vill jag fråga landsbygdsministern vilka åtgärder hon anser vara möjliga att vidta. Skulle det exempelvis vara möjligt att flytta trålgränsen? 75 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. När vi diskuterar fiske är det jätteviktigt att vi har en försiktighetsprincip i botten för att säkerställa att vi har fiske kvar till kommande generationer. Inte minst fisket i är väldigt sårbart. Att alla beslut som fattas på området kring kvoter och annat grundar sig på vetenskaplig rådgivning är väldigt viktigt. Men det innebär också att alla frågor man driver måste ha samma ansats. Därför har vi fattat ett antal beslut. Vi har till exempel gett uppdrag att titta på forskning och annat för att klargöra orsakssambanden kring vad det är som händer med exempelvis strömmingen, som jag tror att man refererar till här. En fråga som finns i diskussionen är att flytta trålgränsen, men för att göra det behöver man komma överens med länder som har tillträde till svenskt vatten, och det är egentligen EU som fattar beslutet. Vi måste ha ett vetenskapligt grundat beslutsunderlag att komma med när vi för den diskussionen. 76 (S): genomför polisen trygghetsmätningar. Trenden i är att färre oroar sig över att utsättas för brott. Minskningen är liten när vi jämför med föregående år, men tittar vi är den mer påtaglig. Faktum är att de tre senaste undersökningarna visar att andelen Malmöbor som utsätts för våld, stöld och skadegörelse ligger på de lägsta nivåerna sedan mätningarna startade. Skjutningarna har minskat, liksom sprängningarna. För den utvecklingen har många anledning att vara stolta, dock inte nöjda. Det finns såklart en mängd förklaringar till att utvecklingen i går åt rätt håll, som till exempel kommunens arbete genom Tryggare , arbete genom till exempel Operation Rimfrost, straffskärpningar som den för olaga vapeninnehav och civilsamhällets arbete i till exempel BID Sofielund. Det mest omtalade arbetet är kanske dock projektet skjut. Min fråga efter att utvärderingen är klar är: Hur ämnar statsrådet verka för att det arbetssättet kan spridas till övriga landet? 77 Justitie- och migrationsminister (S): Sluta skjut, eller Group Violence Intervention, som det heter i den amerikanska tappningen, var någonting som vi tog hit till efter ett studiebesök som jag gjorde i . Det bygger på den egentligen ganska enkla tanken att man identifierar de mest brottsaktiva individerna, kallar ihop dem och ställer dem inför två alternativ: Antingen hoppar ni av från era gäng eller så kommer vi att jaga er med alla de möjligheter vi har i samhället för att se till att göra tillvaron ganska besvärlig för er. Det arbetssättet jobbar man mycket konsekvent med i . Vi tog som sagt och körde det i . Resultatet är ett kraftigt ökat antal avhopp från gängen, ett kraftigt ökat antal lagförda och en minskning av skjutningarna med . Vi ser gärna att det här sprids. Vi kommer att göra det vi kan för att det ska spridas till andra kommuner. Vi har ett arbete i för att se till att fler kommuner kommer att kunna ansluta sig till denna framgångsrika modell. Säsongsarbetare och villkoren för coronatest 78 (M): stängdes gränsen då coronapandemin blivit ett faktum. 4 500 säsongsarbetare från bland annat stoppades från att komma in och därmed från att bidra genom arbete i jord- och skogsbruk. Det här blev ett stort avbräck för företagen, men det påverkade också skogens tillväxt och livsmedelsförsörjningen. Försök gjordes för att hitta inhemsk arbetskraft, men det gick inte så bra. Regeringen har beslutat att man ska inrätta en 48-timmarsregel. Man ställer krav på att utländska medborgare ska ha ett negativt coronatest att visa upp. Det här tycker vi är bra, men det gör det svårt för dem som är väldigt långväga att komma som säsongsarbetare. I har man gjort ett undantag för den här gruppen. Man kallar dem personer nödvändiga för försörjningsberedskapen. Det tycker jag är bra. Min fråga är: Hur kan vi rädda årets växtsäsong, och kan vi få i stället? 79 Statsrådet (S): Eftersom jag har ansvar för gränsfrågor passar jag på att svara. Vi har en ganska exceptionell ordning just nu under pandemin. har inkommit med en hemställan till regeringen där de vill att vi ska ha krav på negativa covidtest för alla som kommer till . Detta är ingen ordning vi ser framför oss ska gälla i all oändlighet. Vi ser gärna att vi kan ha mer öppna gränser än vad vi har just . Men det är ganska viktigt att förstå att vi är i ett exceptionellt läge där de muterade virusvarianterna uppträder på ett mer aggressivt sätt än den första varianten av covid-19. Därför vill vi ha bra koll på vilka som reser in i . Vi kommer kontinuerligt att göra uppföljningar av detta. Vi kommer också att ha en fortsatt dialog med om lämpligheten. Vi har även haft en diskussion om vilka grupper som ska ha rätt att resa in i . Men gäller fortfarande tills någonting annat meddelas. Utvärdering av stöd till kommersiell service på landsbygden 80 (SD): Utanför storstadsregionerna utgör ofta lanthandeln navet i en by eller en hel bygd. Det är platser där bussen stannar och där man handlar mat, lämnar in tipskupongen och hämtar ut postpaket och mediciner. Butiken, som inte sällan även är en mack, fyller en lång rad viktiga funktioner. Av denna anledning finns det också ekonomiskt stöd till kommersiell service på landsbygden, vilket är bra. Vi anser att stödet är så viktigt att det nu är på sin plats att låta utvärdera om det är ändamålsenligt utformat och ligger på rätt nivå och om pengarna hamnar där de gör mest nytta. En sådan utvärdering borde vara helt okontroversiell. Ändå röstade regerings- och januaripartierna emot detta under gårdagens votering. Min fråga till landsbygdsminister är därför: Varför motsätter sig regeringen att stödet till kommersiell service på landsbygden utvärderas? 81 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. I grunden är vi helt överens; om vi ska ha en politik i som innebär att man sluter klyftor mellan stad och land och skapar goda förutsättningar för utveckling överallt behövs det en väldigt bred palett av åtgärder. Staten behöver vara närvarande, infrastrukturen behöver fungera och byggas ut och det krävs att det finns kommersiell service. I det sammanhanget är det min absoluta uppfattning att det kommersiella stöd som finns till exempelvis lanthandlar har haft väldigt stor betydelse. Det har stoppat den extremt negativa utveckling som vi såg , där lanthandlare lade ned. Det är viktigt inte bara för att det bör finnas en gräns för hur långt man ska behöva åka för att köpa en liter mjölk – lanthandlarna är även ofta ombud för annan typ av service. Min bedömning är att det här är ett stöd som fungerar väl. I någon mening ser man över det när man lägger fram en ny budget. Än så länge har vi fortsatt att prioritera det. Polisens närvaro på sociala medier 82 (C): Min fråga riktar sig till statsrådet och rör polisens närvaro på sociala medier. Det är säkert ingen av oss som har någonting emot att såväl enskilda poliser som lokalpolisområdena finns närvarande i sociala medier och berättar och informerar om sitt arbete. Men jag och många med mig har nog till och från höjt på ögonbrynen över vilket innehåll som finns i de sociala mediekanalerna. har i en i mitt tycke mycket bra granskning lyft fram exempel där polisen i sociala medier publicerar bilder på misstänkta med bristande avidentifiering och på gråtande barn samt kränkande beskrivningar. Det är rent osmakliga och kanske också lagstridiga publiceringar. Till det finns det också enskilda poliser som lägger ut bilder med taktisk utrustning och sedan gör reklam för andra sidor som säljer den typen av varor. Delar statsrådet min bild av att detta är ett problem och riskerar att urholka förtroendet för polisen och de rättsvårdande myndigheterna? Vad avser regeringen i så fall att göra för att följa upp detta? 83 Statsrådet (S): är största myndighet med väldigt många medarbetare. Det är en myndighet som har gjort stora investeringar för att uppdatera den digitala infrastrukturen efter att ha legat efter i den digitala utvecklingen. Den har också försökt att uppdatera sin relation till medborgarna. En del av detta är deras arbete i sociala medier. Vi ska veta att det finns ett stort intresse från andra europeiska länder som följer hur svensk polis jobbar i sociala medier för att visa en öppenhet om sitt arbete och kunna ge tips och råd för det brottsförebyggande arbetet men också öka tillgängligheten till polisen. Därmed inte sagt att det inte finns övertramp eller att man inte gör fel. Det är en fråga som polisen jobbar med. Man har riktlinjer och regler.