eunbil · H90N4DF5B4 · 2021-10-04 00:00:00 — 10.55 %-paketet (lagstiftningsinitiativ för genomförandet av det uppdaterade klimatmålet ): jord- och skogsbrukets bidrag Ansvarigt statsråd: (industripolitik, landsbygdspolitik) Per (klimatpolitik), (energipolitik), (finanspolitik) och (transportpolitik) Vid mötet kommer ministrarna att ha en övergripande diskussion om jord- och skogsbrukets bidrag till Fit for 55-paketets mål. presenterade kommissionen sitt lagstiftningspaket ”Fit for 55” (COM(2021)550 final). Paketet syftar till att nå EU:s skärpta klimatmål till 2030, att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med jämfört nivåer samt att uppnå klimatneutralitet . Fit for 55-paketet innehåller sammanlagt 13 förslag, varav åtta gäller befintliga rättsakter och fem av förslagen är till nya rättsakter och initiativ. Förslagen gäller områdena klimat, energi, bränslen, fordon, transporter, byggnader, fiske, vattenbruk, jordbruk samt markanvändning och skogsbruk. Flera av förslagen kommer att ha påverkan på EU:s jord- och skogsbruk. Som förberedelse för diskussionspunkten har ett bakgrundsunderlag med tillhörande frågeställningar tagits fram. Bakgrundspappret beskriver paketets föreslagna förändringar inom LULUCF, Förnybartdirektivet och ansvarsfördelningsförordningen (ESR) som har särskild betydelse för jord- och skogsbruk och sektorernas bidrag till utsläpp, upptag och förnybara resurser och tar upp olika frågeställningar kopplat till detta. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar den ökade ambitionsnivån för att minska utsläppen av växthusgaser som Fit for 55-paketet innebär. Regeringen analyserar fortfarande paketet som är omfattande. Det är viktigt att få en samlad bedömning av effekterna på jord- och skogsnäringarnas konkurrenskraft, omställning, klimatet och biologisk mångfald. 14 (18) 2030-målet huvudsakligen ska uppnås genom utsläppsminskningar där utfasning av fossil energi är av högsta prioritet. Från ett skogs- och jordbruksperspektiv anser regeringen att det finns flera frågor i Fit for 55-paketet som är viktiga. Centralt är skogens roll i klimatomställningen och energisektorn samt risken för koldioxidläckage. Regeringen anser att varje medlemsstat ska eftersträva det långsiktiga klimatneutralitetsmålet och att samtliga medlemsstater därför bör bidra till en bibehållen eller ökad kolsänka på sitt eget territorium utifrån sin potential att göra så på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen anser vidare att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen ser dock betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat i stället för på EU-nivå. En utvidgad marksektor ska inte innebära att medlemsstater med stora upptag i skogen ska balansera utsläpp från jordbruket i andra länder. Regeringen anser att skogens strategiska roll för klimatomställning måste beaktas. Både dess förmåga till koldioxidupptag såväl som dess avgörande roll för att tillhandahålla råvara för ersättning av fossila material och energi. Översyn av lagstiftningen ska bara kunna leda till att klimatambitionen skärps som regelverket inte får hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen är kritisk till det föreslagna åtagandet inom LULUCF och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Lagstiftningen måste ta hänsyn till att produkter från skogen genom substitution bidrar till att minska utsläppen från fossila källor. Givet de stora osäkerheterna och långa ledtider i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen konstaterar också att beräkningsgrunden i LULUCF- 15 (18) översynen utgår från data som överskattar kolsänka vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen framhåller att ytterligare analys krävs på medlemsstatsnivå för vilka åtaganden som på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt bidrar till klimatneutralitetsmålet . Medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk bör vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Regeringen anser att effekten av de regler som började tillämpas bör utvärderas innan en eventuell revidering av regelverket kring bioenergins hållbarhet. Regeringen är kritisk till att öka den administrativa bördan för företag och myndigheter kopplat till skärpta regler för bioenergi. Biodrivmedel kommer fortsatt behövas för att fasa ut de fossila drivmedlen och biogasens samhällsfördelar att bidra till ökad resurseffektivitet bör beaktas. Datum för tidigare behandling i : Frågan var föremål för information i näringsutskottet och för samråd med inför konkurrenskraftsrådet , samt för överläggning i miljö- och jordbruksutskottet inför miljörådets möte . Fortsatt behandling av ärendet: Samtliga faktapromemorior gällande Fit for 55-paketets rättsakter har skickats till och behandlas i ansvarigt utskott/nämnd. Fit for 55-paketet kommer också att behandlas i ansvariga rådskonstellationer inom EU. Faktapromemoria 2020/21:FPM137 - Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Faktapromemoria 2020/21:FPM138 - Reviderad LULUCF-förordning 16 (18) Faktapromemoria 2020/21:FPM144 - Revidering av EU:s direktiv för förnybar energi 11 a) om livsmedelssystem 2021 - Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet avser informera om toppmötet för livsmedelssystem som ägde rum virtuellt den 23 - . FN:s generalsekreterare tog 2019 initiativ till ett toppmöte om hållbara livsmedelssystem, Summit 2021 (FSS), i syfte att förändra våra livsmedelsystem till att bli ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbara. Summit ägde rum i samband med (UNGA 76). Syftet med FSS var att engagera fler (people’s summit) och vara resultatorienterat (solutions summit) för att nå framsteg inom alla 17 globala mål för hållbar utveckling (SDG). Ungefär 51 000 personer från hela världen deltog virtuellt. Representanter från totalt 150 länder, varav cirka 90 stats- och regeringschefer, höll nationella anföranden. Därtill deltog många aktörer, såsom representanter för kvinnor, urfolk, ungdomar, civilsamhället och den privata sektorn. Cirka 300 initiativ inom fem åtgärdsområden och ett stort antal nationella färdplaner har tagits fram. En struktur för uppföljning håller på att etableras för att fortsatta arbetet efter toppmötet. b)Möte mellan G20-gruppens jordbruksministrar (, 17–) - Information från den italienska delegationen är ordföranden i G20 och avser informera om G20:s jordbruksministermöte som hölls . Fokus för mötet var 17 (18) global livsmedelsförsörjning och hållbar jordbruksproduktion. har tre prioriterade områden för ordförandeskapet: 1. Hållbarhet och motståndskraft hos jordbruks- och livsmedelssystemet, 2. G20:s bidrag till hållbar utveckling av jordbruket i länder som släpar efter för att uppnå målet ”Zero Hunger” och 3. G20:s bidrag till de förberedande debatterna inför om livsmedelssystem. En ministerdeklaration som speglar dessa prioriteringar antogs. G20 har hållit ett antal jordbruksministermöten med början under det franska ordförandeskapet 2011 och därefter 2012, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 och 2020. Fokus för mötena har varit global livsmedelsförsörjning och hållbar jordbruksproduktion med något olika inriktning under respektive ordförandeskap. c) Situationen inom grisköttssektorn -Information från den belgiska delegationen framför, med stöd av flera medlemsländer (ett dokument cirkuleras fortfarande och många länder verkar ställa sig bakom), att lönsamheten i grisbranschen är mycket pressad. Detta beror på höga foderpriser, som priserna på griskött sjunkit. Länderna anför att EU:s grisproduktion har ökat, som konsumtionen påverkats negativt av Covid -19 och exporten till har minskat. Utbrott av afrikansk svinfeber i bl.a. och har medför exportrestriktion för flera marknader i , särskilt . Detta sammantaget ökar pressen på EU:s interna marknad och pressar grisproducenternas vinstmarginaler. Länderna uppmanar därför kommissionen att se över möjligheten att använda exceptionella krisåtgärder inom ramen för den gemensamma marknadsordningen. 18 (18)