rfr · H90WRFR2 · 2021-12-20 00:00:00 — Det handlar exempelvis om äldreforskning. Men vi behöver ta vissa steg i viss ordning. Jag tycker att vi har gjort ganska stora saker med ganska små medel också. Det som efterfrågas av aktörerna är inte alltid stora ekonomiska satsningar, som ju aldrig egentligen kan mäta sig med regionernas budgetar eller forskningsbudgetarna. Det handlar i stället om de här lagstiftningsförändringarna. Där tycker jag att vi har viktiga steg på gång. Det handlar om lagstiftning som bygger på utredning, biobankslagstiftning, och också om att vi tittar vidare på patientdatalagen, som jag nämnde. 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR Men jag tänker att de riktigt stora stegen behöver ske i samverkan mellan forskning, akademi och stat. Där har vi förstås också vägar kvar att gå. Jag tycker att det är intressant att patientorganisationen här exempelvis lyfter ett gemensamt journalsystem. Det är ju en fråga som ligger inom regionernas självstyre men som är fullständigt central om vi ska kunna kommunicera med varandra. Där har vi tagit steg för att möjliggöra informationsdelning mellan regioner med den nya lagstiftningen, men det behöver förstås också finnas tekniska lösningar. Det är också en dialog som vi har med både journalleverantörerna och regionerna. När lagstiftningen är på plats – och det är väldigt snart – behöver vi också ha tekniken på plats. Jag skulle säga att det är en kombo av olika åtgärder. Jag tycker att det finns mycket i pipelinen, men det finns också mycket kvar att göra. Jag är väldigt tacksam för den inspiration vi fått . Ordföranden: Jag ska nämna att utskottet enigt har sagt att regeringen ska se till att vi får till standarderna och de tekniska specifikationerna för digital vårdinformation, just för att möjliggöra det som statssekreteraren berörde. ser fram emot det arbetet. (S): Jag har ett långvarigt förflutet som landstingspolitiker. Det har varit väldigt mycket diskussioner om överbeläggningar och vårdköer och annat, och helt plötsligt diskuterar vi ett område där det sker en fantastiskt positiv utveckling. Man blir faktiskt glad i hela själen. Det mesta som sker på detta område är otroligt bra. Det vill jag ändå ha sagt. Sedan har jag två frågor. Den första frågan riktar jag till statssekreteraren och SKR. Den handlar lite grann om överenskommelserna om läkemedel. Vi vet att när vi fick HPV-medicinerna var alla livrädda för att kostnaderna skulle dra iväg ordentligt. Då hittade man specialöverenskommelser. Vi kan befara risker när det gäller kostnadsutvecklingen för precisionsmedicin. Tänker ni att man behöver se över hur dessa läkemedelsöverenskommelser är utformade? Det är min fråga till er två. Den andra frågan riktar jag specifikt till statssekreteraren. Vi har diskuterat riskerna för geografisk ojämlikhet ganska mycket. Men jag skulle ändå vilja höra någon ytterligare kommentar från statssekreteraren rörande riskerna för socioekonomisk ojämlikhet när det handlar om tillgången till nya precisionsmediciner, som jag betraktar som det kanske största hotet när det handlar om jämlikhetsfrågan. , : Det finns förstås väldigt stora kostnadsdrivande delar i läkemedelssystemet, och det är en stor del av skattebetalarnas pengar. Man ska ha respekt för att läkemedel förstås är livsnödvändiga men också dyra. Därför har vi de hälsoekonomiska bedömningarna från TLV. Jag tror att vi alla som sitter här ser att det finns utmaningar med vårt nuvarande läkemedelsfinansieringssystem, vilket var grunden till att man tillsatte . Det ligger fortfarande på regeringens bord. Det fanns många styrkor i de förslag som lade fram, men det fanns också saker som mötte en hel del remisskritik, inte minst från SKR. Detta är en fråga som vi behöver fortsätta att titta på, tänker jag. Om man tänker på detta är jag inte säker på att vi kommer att sitta med det läkemedelsfinansieringssystem vi har . Det som jag tycker är intressant i utredning är att han föreslår en särskild pott för innovativa läkemedel, alltså just den typ av precisionsmedicin som har en hög initial kostnad men som faktiskt lyfter av kostnader från sjukförsäkringssystemet, exempelvis, som vi också hört här tidigare. Det kan finnas stora kostnader att ta bort – både lidande och ekonomiska kostnader – genom att människor faktiskt blir friska. Och den frågan behöver hanteras inom läkemedelsfinansieringssystemet. Det finns ett förslag i utredning. TLV jobbar förstås med frågan. Men det är en fråga som behöver fortsätta att leva. Jag delar verkligen riksdagsledamotens farhåga kring vilka som kommer att använda sig av precisionsmedicin. Jag hintade lite kring det. Det handlar om hur ojämnt vi genererar data. Vi har pratat mycket om annan ojämlikhet, men vår ojämlikhet i förhållande till våra data kanske kommer att vara den stora frågan framöver. Relationen mellan mig och mina data är också en maktrelation, tänker jag. Om man kommer till en privat vårdgivare i utlandet kan man köpa vård med sina data, så att säga. Det är också komplext. Om man har gått runt med en fånig klocka, som jag gör, har man ju mer data att köpa resurser för. Hur skapar vi en jämlikhet i relation till våra data? Vi behöver bygga in precisionsmediciner i det generella välfärdssystemet. Det behövs både för att det finns otroligt mycket att hämta av hälsa och bot och diagnoser och för att det annars finns en tendens att det blir en vård som erbjuds av privata sjukvårdsförsäkringar, som leder till ojämlikhet och till att vibygger upp databaser som är fullkomligt snedvridna. Det är ju en ganska speciell del av populationen som vänder sig till privata läkemedelsförsäkringar. Det är därför vi vill ha den nationella jämlikheten i vården och den kunskapsstyrning som jag och också har pratat om. Det handlar om att en patient som söker med en specifik tumör faktiskt kan få genomsekvenseringen oavsett var i landet patienten bor. Det finns goda möjligheter till det. Men jag tycker alltid att vi ska vara risk aware i fråga om huruvida vi bygger upp en ny socioekonomisk ojämlikhet, både i relation till våra data och när vi söker precisionsmedicin. , Kommuner och Regioner: När det gäller överenskommelsen som avser läkemedelsförmånen var jag tidigare inne på att vi vill se en 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR solidarisk finansiering av läkemedel, till exempel dyra effektiva läkemedel där vikan få en snedfördelning i landet. Det är en del som vi är inne på. Vi har också skrivit i vårt positionspapper att den lösning som vi har för hepatit C-läkemed- len kan vara motiverad att ha även för andra läkemedel eller läkemedelsgrupper. Det är någonting vi har lyft fram. Vi ser att man kan behöva den typen av åtgärder i överenskommelsen. Det har förvisso kommit en del kritik från SKR när det gäller utredning, men vi ser också att det finns delar att agera på, så den behöver inte ligga i sin helhet i skrivbordslådan. Det finns bitar att agera på i denna utredning. Sedan är väl en av de viktiga sakerna för regionerna att detta inte blir ryckigt. Det är viktigt att vi får en trygghet i finansieringen runt läkemedel, framför allt om man får in dyra läkemedel. Ska man kunna agera och införa dem och nyttiggöra dem för patienterna måste man veta de ekonomiska förutsättningarna för regionen, så att man kan ha en planering. Vi får inte riskera att hamna i att det blir gasa och bromsa i ett sådant här system. Förutsättningarna måste vara klara och tydliga. (M): Fru ordförande! Tack så jättemycket, alla föredragande! Det har varit en jätteintressant förmiddag. Min fråga går till . Jag blev väldigt nyfiken när du nämnde det här med precisionshälsa mot precisionsprevention. Jag tycker att det är jätteintressant. Jag vet att du sa att man skulle kunna ha en heldag om detta – det tror jag säkert. Men skulle du kunna utveckla det lite grann? , : Tack för en bra fråga! Jo, precisionshälsa inbegriper också hälsobefrämjande och preventiva åtgärder. Och det finns precis samma utväxling att göra där som när det gäller precisionsmedicin, som då är mer inriktad mot diagnostik och behandling av sjukdom. Men då pratar vi också mycket om tillgång till den data som statssekreteraren nämner och den data vi genererar i samhället i stort. Det handlar om vad vihandlar, vad vi tittar på på nätet, hur vi beter oss och vår klocka, kanske. Just det är ytterligare en utmaning, skulle jag säga, angående datahantering. Men där påbörjar vi också ett arbete, och det är ett jättearbete. Kanske kan vi se de största hälsoekonomiska effekterna om vi arbetar med det precisionspreventiva och riktar tidiga insatser till dem som mest behöver det, inte lika för alla. Det är precis samma tänk i det. Jag skulle vilja kommentera en sak om jämlik vård också. Den största risken att ha en ojämlik vård är att inte införa precisionsmedicin brett i landet. Det handlar om att göra det och implementera det. Naturligtvis kommer det att vara mycket centrerat kring våra universitetssjukhus, men de finns ju i landet, och man får då arbeta horisontellt på ett annat sätt inom respektive regioner. Detta är alltså den största risken. Den situationen vi har är ojämlik vård, när man får leta sig fram i systemet och när detta inte finns implementerat. (SD): Fru ordförande! Tack för en väldigt intressant förmiddag! Jag har en lite övergripande fråga kanske av mer praktisk karaktär. Vi vet att denna datainfrastruktur är ganska eftersatt på många myndigheter och i våra organisationer överlag. Jag skulle vilja ställa frågan till er samtliga om det också är er uppfattning att detta är en utmaning när det gäller att man ska kunna implementera och jobba vidare med den fråga som vi har pratat om . , Lif: Man kan titta på detta ur ett internationellt perspektiv. Våra medlemmar är verksamma över hela jordklotet. Skulle de titta på utifrån ett dataperspektiv skulle de säga att det finns en enorm potential i våra register. Därför försöker vi nu hyfsa diskussionen och inte bara prata hälsodata, som blir väldigt allmänt. Vi pratar då register. Registren är i världsklass. Men registren har individuella ägare, så möjligheten att samarbeta med registren och få ut data beror på vilket register det är. Vi har samarbeten som är helt fantastiska och världsunika, som man skriver enorma forskningsarbeten om och som är världsledande. Sedan har vi dem där det inte går att göra någonting alls. Lite grann är det också så, tror jag, om jag ska prata för SKR och TLV, att i de arbeten som görs för att hitta piloter för att hitta nya betalningsmodeller är man helt beroende av registren. Det är nämligen där de riktigt kvalificerade data finns. Det finns alltså potential. Det är inte samma sak som att man kan dela dessa data utifrån det som och kanske pratar om, men det finns sådant som är riktigt bra och som vi vill lyfta fram och där vi är internationellt konkurrenskraftiga. Men vi är inte det i fråga om infrastruktur och sådant i övrigt när det gäller att dela data, skulle jag säga. Det är min bild i alla fall. (L): Det lyftes fram att vår datalagstiftning och GDPR är ett hinder i utvecklingen av precisionsmedicin. Då vänder jag mig till . Var ligger frågan nu? Den gäller ju också EU. , : Det stämmer. Det finns ett arbete på EU- nivå som är helt i den riktningen och som är viktigt och intressant. Det handlar både om datadirektivet och om idén om European data space eller datamäklare. De frågorna ligger på EU-nivå. Patientdatalagen ligger förstås hos oss, och där återkommer vi med ett arbete som jag hintade lite om med citatet från datastrategin. Vice ordföranden: ! Det känns fantastiskt bra att vi nu har möjlighet att träffas i denna form igen i efter alla digitala sammanträden Det är ändå väldigt givande när vi får mötas på det här sättet och samtala. Denna typ av utfrågningar är oerhört värdefulla för oss i 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR socialutskottet, och naturligtvis även för andra inbjudna utskott, när det gäller att vi ska få perspektiv från många olika på de frågor som vi diskuterar ofta. För mig är det särskilt viktigt med patientperspektiven. För mig kändes det som lyftes både utmanande och glädjande. Likt vad vi önskar i vården i stort uttryckte dagens patientföreningar önskemål. Jag tänker att det handlar om den personcentrerade vården. Det handlar om att man ska få en individanpassad patientintegrerad diagnos, behandling och rehabilitering, om att patienten ska ses som en resurs och om att det ska vara vård utifrån patientens behov och inte organisationens behov. Jag tycker att vi känner att detta paradigmskifte redan är på gång, men självklart behöver det förstärkas och bli än tydligare. Sedan tänker jag att vi alla i socialutskottet nog brinner för att ska vara en ledande life science-nation. Vi vill såklart att ska vara ett föregångsland när det gäller införande av precisionsmedicin och innovativa diagnos- och behandlingsmetoder. Vi vill naturligtvis inte att svenska patienter ska halka efter i fråga om möjlighet att få tillgång till denna typ av behandlingar, utan vi vill vara i framkant. ser vi att det är en stor utmaning då sjukvårdens resurser naturligtvis inte är obegränsade. Och vi vill att detta, precis som när det gäller all övrig vård, ska ske på ett jämlikt sätt. Jag ser också utmaningar när det i det lokala arbetet ska prioriteras. Just brinner vi för detta, men det är klart att det inte blir alldeles enkelt när man ute i en region ska prioritera: Hur mycket av det här har vi råd med? Hur mycket folkhälsofrämjande åtgärder och förebyggande åtgärder kan vi göra? Jag tycker dock att ni som har varit här har förmedlat oerhört mycket kunskap till oss i den lagstiftande församlingen som gör att vi kanske på ett bättre sätt är förberedda när vi ska diskutera och debattera det som är våra områden. Vi kommer nog att med liv och lust och energi diskutera biobankslagen, patientdatalagen och hur journalsystem kan riggas . Kanske kommer vi också in på detta med det lokala självstyret kontra när den nationella nivån behöver komma in och stötta eller hjälpa till. Med detta vill jag tacka er alla som har varit här och som har bidragit till att höja vår kunskap. Den behöver nog fyllas på , så jag hoppas att vi får möjlighet att ta del av er samlade kunskap . Bilder som visades av , Sällsynt men inte ovanlig •Mer än 100 olika diagnoser •1/2 million människor i lever med sällsynta hälsotillstånd Bilder som visades av , Nätverket mot cancer 21_10_26 2021/22:RFR2 BILAGA: PRESENTATIONER •Samverkansorganisation med 11 nationella cancerprofilerade patientorganisationer och fem regionala patientföreningar •Verkar för alla cancerdrabbade oavsett diagnos, bostadsort, social tillhörighet •Verkar för prevention, jämlik rättvis cancervård och stärkta patienträttigheter 21_10_26 21_10_26 •”nya diagnostiska metoder för individanpassad utredning, prevention och behandling”, och •”nya avancerade terapier som skräddarsys för patienten”. •Det finns dock ingen total enighet inom vården eller i läkemedelsbranschen om hur precisionsmedicin ska definieras (Lif) •Nätverket mot cancer anser att precisionsmedicin är individanpassad utredning, diagnostik, behandling och rehabilitering och att precisionsmedicin utgår från patientens behov. 21_10_26 •Struktur, finansiering och organisering •Nationellt journalsystem, delande av hälsodata över kliniker, regioner, nationellt och internationellt •Regelverket - Nationell samverkan/styrning - lagändringar •Nationell fondering av nya terapier – nationell samverkan för införande av läkemedel i regionerna •Kliniska studier - Nationell samverkan; 1 patient – 1 klinisk studie •Personcentrerad vård– personcentrering i planering av struktur, organisering, finansiering, genomförande och utvärdering/förvaltning •Utgå från patientens behov i stället för vårdorganisationen – då förändras struktur, organisering och finansiering 21_10_26 •Kliniska studier – framtida vård •Precisionsmedicin – en möjlighet till bot och/eller reducerad sjukdom •Tillgång till register över kliniska studier – lokalt, centralt, nationellt •Individanpassad och patientintegrerad diagnostik, behandling och rehabilitering •Patientföreträdare/patient en partner och en resurs - samverkan •Patientmedverkan i planering av och genomförande av kliniska studier 21_10_26 •Nationell styrning – möjlighet till jämlik vård och kvalitetsstyrning •Nya parametrar och mätmetoder för att mäta det som patienten upplever som kvalitet och smärtsamma kostsamma erfarenheter •Hälsoekonomi och samhällsekonomi parametrar för läkemedel •Patient/patientföreträdare inkluderad i arbetet förändrar kvalitetsaspekterna och mätmetoderna – till både patientens och vårdens fördel 21_10_26 2021/22:RFR2 BILAGA: PRESENTATIONER •Kliniska studier – individanpassad behandling – kan rädda liv •Precisionsmedicin – färre biverkningar och komplikationer •Precisionsmedicin – reducerade metastaser, ökad livskvalitet •Kliniska studier – möjlighet till bot - tid för liv •Kliniska studier – individanpassad behandling – precisionsmedicin •Patienten har inte tid att vänta! 21_10_26 •Personcentrerad, patientintegrerad och individanpassad vård •Inkludera patient/patientföreträdare i alla vårdens led; från planering av kliniska studier – till implementering – utvärdering - uppföljning •Kliniska studier erbjuds patienter – patienter förstår erbjudande •Samverkan – tillsammans med patient, akademi, vård, profession, intressenter •Vård efter patientens behov; inte organisationens! •Patientföreningar utvecklas utifrån gen och mutation – inte organ 21_10_26 Bilder som visades av , Offentlig utfrågning i socialutskottet om precisionsmedicin Statssekreterare hos Socialministern, tekn.dr., docent Datadriven hälso- och sjukvård och omsorg Det här fotot av Okänd författare licensieras enligt CC BY 2021/22:RFR2 BILAGA: PRESENTATIONER Regioner som visar information i Journalen Remisser (flöde) Formulär (endast ) Patientens egna noteringar (endast ) Uppdatera närståendeuppgifter (endast ) Grundläggande med en god datatillgång Data sparas i många olika system i olika format. av all data hälso- och sjukvården är ostrukturerad Använder vi datan vi har? •Risken är att det blir ojämlik vård, ex. privat sjukvårdsförsäkring. •Algoritmer blir feltränade, vilket kan leda till en cementering av hälsoklyftorna. (Ex. kvinnors hjärtinfarkt) •Regeringen beslutade 20/10 om en datastrategi En strategi för ökad tillgång av data för bl.a. artificiell intelligens och digital innovation ”ska vara bland de ledande nationerna för sekundäranvändning av data för AI och digital innovation med syftet att stärka välfärden, öka konkurrenskraften samt möjliggöra ett hållbart samhälle. Säkerhets- och integritetsskyddskrav ska integreras i arbetet. En majoritet av förvaltningsmyndigheterna ska använda AI och datadriven analys , all offentligt finansierad forskningsdata ska vara öppet tillgänglig till 2026 och svenska företag ska vara ledande aktörer på den inre marknaden för data 2030.” ”Det finns anledning att utreda om regelverk och policy för datadelning kan göras mer ändamålsenlig utifrån ett växande behov av att utveckla individcentrerad service och vård samt för att kunna möta allt mer komplexa samhällsutmaningar. Varken enskildas behov av vård och service eller samhällsutmaningar definieras av organisationsgränser” 2021/22:RFR2 BILAGA: PRESENTATIONER Nationell strategi för life science 4.4Sverige ska vara ett föregångsland för införande av precisionsmedicin i vården Regeringen vill att ska vara ett föregångsland när det gäller att implementera precisionsmedicin i vården. För detta krävs långsiktiga, stödjande strukturer kring diagnostik, bioinformatik och intelligenta digitala beslutsstöd för prevention och behandling, samt ersättningssystem som uppmuntrar innovation och implementering av ny teknik. Vad gör regeringen? Insatserna som regeringen har gjort är viktiga steg i arbetet med att nyttja hälsodata för utveckling och införande av precisionsmedicin - så att ska ha en modern hälso- och sjukvård även . Strukturer och processer för införande •Regeringen har genom kontinuerligt finansierat Genomic Medicine (GMS) och införandet av precisionsmedicin inom sjukvården i hela landet. fick GMS ytterligare medel via för bl.a. pilotprojekt inom barncancer och cancer som drabbar kvinnor. •Nyligen fattades beslut om finansiering om ytterligare de kommande tre åren. Det matchas med i medfinansiering från regioner och universitet. Regeringen har också finansierat GMS via med 16,5 mnkr . •Genomföra en förstudie för utveckling av ett statligt, nationellt datautrymme för hälsodata inom bilddiagnostik (EHM). •Förstudie om digital nationell infrastruktur för (EHM) BILAGA: PRESENTATIONER2021/22:RFR2 •Utveckla metoder för hälsoekonomiska utvärderingar av precisionsmedicin och betalningsmodeller för avancerade terapiläkemedel ATMP (TLV). •Kartlägga data inom hälso- och sjukvården som kan vara av nationellt intresse men som inte finns samlat på nationell nivå (SoS). Myndigheten har även fått två uppdrag om att lämna förslag på författningsändring som krävs för att utöka datainsamlingen till myndighetens hälsodataregister. •Enligt canceröverenskommelsen ska RCC i samverkan analysera och beskriva vilka utmaningar och konsekvenser framstegen inom precisionsmedicin har inneburit och kommer att innebära för hälso- och sjukvården. Även Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har lämnat en delrapport om detta . •Socialstyrelsen har fått i uppdrag att utveckla ett mer samordnat arbete om cancerscreening, i uppdraget ingår bl.a. tidig detektion av cancer med hjälp av flytande biopsier. •Regeringen har finansierat projekt vid Regionalt cancercentrum (RCC) norr om biomarkörer och tidig upptäckt av cancer. Området är under kraftig utveckling och kan bli ett viktigt komplement till dagens screeningmetoder och för utvecklingen av precisionsmedicin. Statssekreterare hos Socialministern, tekn.dr., docent 2021/22:RFR2 BILAGA: PRESENTATIONER Bilder som visades av , Life science-kontoret En nationell strategi för life science , PhD, Nationell samordnare för life science ”ska vara en ledande life science-nation. Life science bidrar till att förbättra hälsa och livskvalitet hos befolkningen, säkerställa ekonomiskt välstånd, utveckla landet vidare som en ledande kunskapsnation och förverkliga Agenda 2030.” Implementering: löpande insatser Forsknings- och innovations-propositionen: En halv miljard till hälsa, välfärd och life science, en miljard till forskningsinfrastruktur – SciLifeLab, ESS, Samverkanstrukturer: Partnerskap regionalt – nationellt Samverkansgruppens arbetsgrupper Myndighetsuppdrag, utredningar och Länk för att följa arbetet: Nationell strategi för life science - Samverkansgruppen Hälsa och life science Vad har hänt? Forskning för utveckling av precisionsmedicin (VR) Forskningskompetens i primärvården (VR) Explorativ samverkan () Biologiska läkemedel () Prevention och folkhälsa, psykisk hälsa (Forte) Infrastruktur diagnostik och införande Genomic Medicine - GMS 1.Finansiering 220 MSEK2021-2024 (, regionerna) 2.Pilotprojekt barncancer och cancer som drabbar kvinnor (via ) Tidig upptäckt av cancer RCC Norr biomarkörer för tidig upptäckt Nollvision cancer, Testbädd precisionshälsa () Myndighetsuppdrag: TLV, Vårdanalys, VR Nationell strategi för life science - 2021/22:RFR2 BILAGA: PRESENTATIONER Utredningar: personuppgiftshantering, forskningsdatabaser Strategi: Data – en underutnyttjad resurs för Integritetsskyddsmyndigheten: Offentlig förvaltnings förmåga att använda AI  : Rådgivande funktion  : Kartläggning av hälsodata inom sjukvården av nationellt intresse  eHälsomyndigheten: Förstudie om ett nationellt datautrymme för bildiagnostik  eHälsomyndigheten: Utreda nationell digital infrastruktur för kvalitetsregister Nationell strategi för life science - Samverkan regionalt - nationellt Västra plan avseende nationell strategi för life science Region agenda för life science och hälsa Region och : pågående arbete med life science och East Medtech Export- och investeringsstrategi med precisionsmedicin i fokus