rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — ), The Palgrave Handbook of National Parliaments and Union, s. 60–93, Palgrave . Azadi, m.fl. (2018). ”Agricultural land conversion: Reviewing drought impacts and coping strategies”, , vol. Campana, m.fl. (2018). ”Managing agricultural drought in us- ing a novel spatially-explicit model from the perspective of water-food-energy nexus”, , vol. Campos, Estefânia V.R. m.fl. (2019). ”Use of botanical insecticides for sus- tainable agriculture: Future perspectives”, Ecological Indicators, vol. Candel, J.J., Breeman, G.E. och Termeer, C.J.A. (2016). ”Com- mission’s ability to deal with wicked problems: an in-depth case study of the governance of food security”, , vol. (2020). ”Value creation for sustainable rural development – perspectives of entrepreneurship in agriculture”. Clapp, (2017). ”Food self-sufficiency: Making sense of it, and when it makes sense”, Food Policy, vol. De Toro, m.fl. (2015). Effects of extreme weather on yield of major arable crops in . SLU, och teknik. m.fl. (2018). Agricultural Economics and Farm Surveys Depart- ment, Rural Economy Development Programme. Farm Sur- vey – 2018 Results. Eckersten, och , (2012). Klimatförändringars effekter på jordbrukets växtproduktion i – scenarier och beräkningssystem. Rap- port nr 14, , SLU . , m.fl. (2020). ”Technovisions for as Restores Its Civil Defence”, Science, Technology and Society, vol. Europeiska miljöbyrån (2019). Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe. Europeiska unionens publikationsbyrå. Fogelfors m.fl. (2009). Strategic analysis of Swedish agriculture pro- duction systems and agricultural landscapes in a time of change. SLU Upp- sala, . , (2010). ”Resilience Thinking: Integrating Resilience, Adaptability and Transformability”, Ecology and Society, vol. 15, nr 4. FAO (2012). Statistical Pocketbook 2012. FAO (2015). of Agricultural Commodity Markets. FAO (2018). The future of food and agriculture – Alternative pathways to 2050. Flygare, . och Isacson, . (2003). Jordbruket i välfärdssamhället: 1945–2000. Natur & Kultur. FOI (2019). Beredskapslagring – En kunskapsöversikt om beredskapslagring som ett verktyg för ökad försörjningsberedskap i . Formas (2020). Formas Fokuserar – Jordbruk som håller i längden. Försörjningsberedskapscentralen (2017). Måltidstjänster som en del av dag- ligvaruförsäljningen – för kommunerna, 9/2017. Godar, m.fl. (2015). ”Towards more accurate and policy relevant foot- print analyses: Tracing fine-scale socio-environmental impacts of production to consumption”, Ecological Economics, vol. 112, s. 25–35. , m.fl. (2015). ”The approach of Swedish municipalities to the preservation of agricultural land in a planning context”, International Jour- nal of , Governance and Ecology, vol. 11, nr 2. In- derscience Publishers. , m.fl. (2020). ”Soil N2O emissions, N leaching and eutrophication in life cycle assessment – A comparison of modelling ap- proaches”, Science of the Total Environment. Holzkämper, (2020). ”Varietal adaptations matter for agricultural wa- ter use – a simulation study on grain maize in Western ”, Agricul- tural , vol. (2019). Vattenbesparande åtgärder i djurhållning – Litteraturgenomgång och praktiska exempel. (2017). Can We Measure Resilience? Reducing Agriculture’s Vulnerability to Climate Change. IPCC (2019). Climate Change and Land – an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems. Juhola, m.fl. (2017). ”Climate change transformations in Nordic agri- culture?”, , vol. (2013). Jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering, rapport 2013:35. (1998). och (2011). Jordbruksstatistisk årsbok 2011. (2013). Jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering. (2014). Produktivitet – grunden för konkurrenskraft. En ge- nomgång av grundläggande begrepp. (2017). Jordbrukets produktivitet och struktur – Produktivi- tetstillväxt och strukturutveckling inom produktionen av griskött, nötkött och mjölk samt inom växtodlingen (2002–2014). (2017). för jordbrukets vattenhushåll- ning, inriktningsbeslut , dnr 3.7.17-11113/1. (2018). Jordbrukets behov av vattenförsörjning. (2018). Avvattning av jordbruksmark i ett förändrat klimat. (2018). På tal om jordbruk – fördjupning om aktuella frågor. (2019). (2019). Jordbruksstatistisk sammanställning 2019. (2019). Jordbruksmarkens användning 2019. Statistiskt med- delande JO 10 . (2019). Jordbruksekonomiska undersökningen 2017. Statist- iskt meddelande JO 40 . (2019). Livsmedelskonsumtion och näringsinnehåll – Uppgif- ter . Statistiskt meddelande JO 44 . (2019). Marknadsrapport – utvecklingen . (2019). Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport . (2019). Långsiktiga effekter av torkan 2018 och hur jordbru- ket kan bli mer motståndskraftigt mot extremväder. (2019). På tal om jordbruk – fördjupning om aktuella frågor. Hur stor andel av livsmedlen som säljs på marknaden är producerade i Sve- rige? (2019). Behovsanalys – en del i arbetet med att ta fram för- slag till åtgärder i ny handlingsplan för Livsmedelsstrategin 2020–2022. (2019). , och (2020). Livskraft – mätt och frisk. Öppen sammanfattning av , och Sta- tens veterinärmedicinska anstalts redovisning gällande underlag för den fort- satta inriktningen av det civila försvaret (Ju2019/02477/SSK), dnr 2019/02459, dnr 6.9.17-11624, dnr SVA 2019/748:5, . och (2019). Uppdrag att föreslå åtgärder till en handlingsplan för arbetet med livsmedelsstrategin 2020–2022 (N2018/03649/JM), dnr Ä 2018-1060, . (2020). Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport . (2020). Marknadsrapport – utvecklingen . (2020). Marknadsrapport mjölk och mejeriprodukter – ut- vecklingen . (2020). strategi för hållbar hantering av vatten i jordbruket. Kantanen, m.fl. (2015). ”Utilization of farm animal genetic resources in a changing agro-ecological environment in the Nordic countries”, Frontiers in Genetics, vol. Frontiers Media S.A. , (2020). Milk production from grass and byproducts: for improved sustainability of dairy production. SLU, och vård. och Juhola, (2014). ”A framework for Nordic actor- oriented climate adaptation research”, Environmental Science and Policy, vol. Knuuttila, m.fl. (2014). Import Dependency of . Ideas Working Paper Series from RePEc, . Kommittédirektiv 2011:91 Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) Strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning – med syfte att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Kommittédirektiv 2012:95 Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) - strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik Kommittédirektiv 2018:64 Näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörj- ningstrygghet i fråga om försvarsmateriel. Kommittédirektiv 2018:77 Hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga in- för och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap. Kommittédirektiv 2018:79 Ansvar, ledning och samordning inom civilt för- svar. Kommittédirektiv 2020:16 Ett fossiloberoende jordbruk. (2018). Konkurrensen i den svenska livsmedelskedjan. Rap- port 2018:4. KSLA (2019). ”Svenskt jordbruk 2030 – Vägen dit”, KSLA:s tidskrift num- mer 6, . Käyhkö, (2019). ”Climate risk perceptions and adaptation decision- making at Nordic farm scale – a typology of risk responses”, , vol. 17, nr 6. Lalic, m.fl. (2014). ”Can Agrometeorological of Adverse Weather Conditions Help to Improve Yield Prediction by Crop Models?”, At- mosphere, vol. 5, nr 4. Lamichhane, (2017). ”Pesticide use and risk reduction in European farming systems with IPM: An introduction to the special issue”, Crop Pro- tection, vol. (2019). Banks Lantbrukspanel 3/2019, Den missförstådda miljöhjälten. (2020). Banks Lantbrukspanel 1/2020, Bryr sig omgivningen om svensk matproduktion? Lantmännen (2019). Framtidens jordbruk – Vägen mot ett klimatneutralt jord- bruk 2050. LRF (2018). Livsmedelsstrategier i olika EU-länder – Jämförelse och analys av åtgärder. LRF (2019). Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygghet avseende primärproduktion av livsmedel. LRF:s artikelserie Problemet med fosfor i jordbruket – övergödning av Öster- sjön, ”Win-win, det är ledordet för de åtgärder som gjorts runt ”, artikel 4, . , (2018). självförsörjningsgrad – energi till män- niskor och motorer från svenskt jordbruk 2017–2018. i (2015). Regional vattenförsörjningsplan för . i län (2013). Regional vattenförsörjningsplan för Kal- mar län. i (2012). Regional vattenförsörjningsplan för län. i (2018). Andelsjordbruk – säkrad avsätt- ning för lokalproducerade livsmedel. Moragues-Faus, A., Sonnino, R. och Marsden, T. (2017). ”Exploring Euro- pean food system vulnerabilities: Towards integrated food security govern- ance”, Environmental Science and Policy, vol. (2020). Nationell förvaltningsplan för vildsvin: gäller 2020– 2025. Nazari, Saeedeh m.fl. (2015). ”Vulnerability of wheat farmers: Toward a con- ceptual framework”, Ecological Indicators, vol. 2020/21:RFR7 REFERENSER Neset, m.fl. (2020). ”Supporting Dialogue and Analysis on Trade-Offs in With the Maladaptation Game”, Simulation & Gaming, vol. Neset, m.fl. (2019). ”Evaluation of indicators for agricultural vulnerability to climate change: The case of Swedish agriculture”, Ecological Indicators, vol. (2017). En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringens handlingsplan del 1. (2019). En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringens handlingsplan del 2. (2018). Innovation, Agricultural Productivity and Sustainability in . Food and Agricultural Reviews. och (2019). –FAO Agricultural Outlook –2028. (2018). ”food systems as vehicles for sus- tainability transitions”, Bulletin of Geography: Socio-Economic Series, vol. 40, nr 40. m.fl. (2016). ”Relation to ”, Sustainability, vol. 8, nr 12. (2020). Uppdrag att stärka förutsättningarna för en ro- bust livsmedelsförsörjning vid kriser och höjd beredskap. Dnr N2020/02294, . Paloviita, m.fl. (2016). ”Vulnerability matrix of the food system: Opera- tionalizing vulnerability and addressing food security”, , vol. 135 (C). Rapport från 2017/18:RFR16 Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur. (2018). Livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner. (2018). Landsbygdsprogrammet 2014–2020 – utformning och genomförande. Röös, m.fl. (2016). ”Limiting livestock production to pasture and by- products in a search for sustainable diets”, Food Policy, vol. 58 (C). , och Baer-Nawrocka, (2016). ”Food self-suf- ficiency of Union countries – energetic approach”, Development, vol. 2, nr 40. Sellberg, M.M., Wilkinson, C. och , G.D. (2015). ”Resilience assess- ment a useful approach to navigate urban sustainability challenges”, Ecology and Society, vol. 20, nr 1. Suvanto, H., , J.K. och Lähdesmäki, M. (2020). ”Entrepreneurial iden- tity and farmers’ protein crop cultivation choices”, , vol. 75, s. 174–184. SLU, Framtidens lantbruk (2015). Framtida risker och hot mot svensk spannmåls- respektive mjölkproduktion – En analys av forsk- ningsbehov för att bedöma risker. SLU (2016). , m.fl. Översvämningar på jordbruksmark – ut- redning av konsekvenser på mark och produktion. SLU (2016). Hur skulle lantbruk drabbas vid en avspärrning? Inter- vjuundersökning med tjugo lantbrukare i . , , Sollén Norrlin, och , . SLU (2017). Det svenska lantbrukets omvandling 1990‒2014. Exemplet Upp- sala län. , och , . SLU och MSB (2018). Livsmedelsproduktion ur ett bered- skapsperspektiv. Sårbarheter och lösningar för ökad resiliens. Slutrapport från forskningsprojektet vi producera mat i händelse av kris? 2015-08- 01–. SLU (2018). Kyllmar, och , i samverkan med kust- kommunerna i län, Vattenfördröjande åtgärder i landskapet – Förstu- die och förslag på pilotområden i län. SLU (2019). Artikel om forskningsprojektet , kriminalitet och hot mot svensk djurproduktion, . Reports (2019). Reports (2020). förändrade lantbruk – Lantbru- karnas egna röster om förändringar och strategier . (2015). Klimatologi nr 24, 2015. ”Framtidsklimat i − enligt RCP-scenarier.” (2015). Klimatologi nr 26, 2015. ”Framtidsklimat i län − enligt RCP-scenarier.” (2015). Klimatologi nr 29, 2015. ”Framtidsklimat i län − enligt RCP-scenarier.” (2015). Klimatologi nr 34, 2015. ”Framtidsklimat i − en- ligt RCP-scenarier.” ”Nya analyser visar hur klimatet kan förändras i län.” (2019). Hydrologi nr 122, 2019. ”Hydrologiska aspekter på åtgärder mot vattenbrist och torka inom avrinningsområden”. ”Startade upp ett vilande dikesföretag” (2020). (2018). Energihushåll i jordbruk. Statskontoret (2016). ökade kostnader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar. geologiska undersökning (2019). Grundvatten av god kvalitet – un- derlagsrapport till den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019. SGU- rapport 2019:01. , ”LRF vill se bättre samarbete vid skogsbränder”, 2018-08- 21. SVA (2019). Handlingsplan för klimatanpassning 2019 – En rapport om kli- matets påverkan på djuren. Teagasc and (2018). Support for farmers. Trnka, m.fl. (2019). ”Mitigation efforts will not fully alleviate the increase in water scarcity occurrence probability in wheat-producing areas”, Science advances, vol. 5, nr 9. Tälle, m.fl. (2019). ”Synergies and Trade-Offs for in : An Integrated Approach”, Sustainability, vol. Vetenskapsradion Klotet, ”Mat trots stängda gränser”, . Växa och SLU (2019). Gårdsbeskrivning Kullingsjö Lantbruk, . Westerbergh, m.fl. (2018). ”Towards the Development of Perennial Bar- ley for Cold Temperate Climates – Evaluation of Wild as ”, Sustainability, vol. 10, nr 6. Winzen, (2012). ”National Parliamentary Control of European Union Affairs: A Cross-national and Longitudinal Comparison”, West European Pol- itics, vol. 35, nr 3, s. 657–672. Wiréhn, m.fl. (2020). ”Analysing trade-offs in adaptation decision- making – agricultural management under climate change in and Swe- den”, Regional Environmental Change, vol. 20, nr 1. Springer Na- ture B.V. Wiréhn, (2018). Climate vulnerability assessment methodology: Agri- culture under climate change in the Nordic region. Doktorsavhandling, Lin- universitet. Wiréhn, (2018). ”Nordic agriculture under climate change: A system- atic review of challenges, opportunities and adaptation strategies for crop pro- duction”, Land Use Policy, vol. Wiréhn, , , och , . (2017). ”Assessing agricultural vulnerability to climate change in the Nordic countries – an inter- geovisualization approach”, , vol. 60 (1). Zhai, Zhaoyu m.fl. (2020). ”Decision support systems for agriculture 4.0: Sur- vey and challenges”, Computers and Electronics in Agriculture, vol. Zu Ermgassen, E.K.H. m.fl. (2016). ”Reducing the land use of EU pork pro- duction: where there’s swill, there’s a way”, Food Policy, vol. , E., Zurek, K. och , M. (2015). ”Towards Sustainable Agri- culture? The EU framework and local adaptation in and ”, En- vironmental Policy and Governance, vol. 25, nr 4. Sons, Ltd och ERP Environment. , , , M. och Fauré, E. (2020). ”The significance of different realms of value for agricultural land in ”, Land Use Policy, vol. vatten och miljö (2005). I vattnets och tidens strömmar. Adholm , växtodlingsrådgivare vid , Skypeintervju, . Albihn , veterinär och laborator vid SVA, Skypeintervju och e-post, 2020- 04-27. , forskare vid SLU, Skypeintervju, . , forskare vid SLU, Skypeintervju, . Drottja , beredskapsansvarig LRF, Skypeintervju, . Eckersten , professor emeritus SLU, intervju, . , , forskare vid FOI, intervju, . , beredskapshandläggare vid , Skypeintervju, . , , Hjellström och , tjänstemän vid , telefonintervju, . Lassheikki , utvecklingsdirektör vid , Teamsintervju, 2020-05- 05. , tidigare ordförande för , Skypeintervju, . och von der Esch , näringslivspolitisk expert och för- bundsjurist vid LRF, intervju, . Luoto , representant för (), telefonsamtal, . , företrädare för , Skypeintervju, . , , , Loberg , och , tjänstemän vid , intervju, 2019- 12-17. Myrelid , strategichef , intervju, . , ordförande för , Skypeintervju, . , ledamot av KSLA, e-post, . Röös , forskare vid SLU, intervju, . , näringspolitisk chef , telefonsamtal, . Schoch ., företrädare för Deutscher Bauernverband, Skypeintervju, . , Thunholm Bo, SGU, intervju, . Wiréhn , forskare vid , Skypeintervju, 2019-11- 15, samt e-post, . Yrjölä , tjänsteman vid ekonomiska forskningsinstitut (PTT), den finländska motsvarigheten till , Teamsintervju, 2020- 06-01. Gården Skoghem, växtodlingsproducent, intervju, . Gård i Hjälmaröd, mjölkproducent med betesmark, intervju, . Gård i Ljusekullen, gris- och växtodlingsproducent, intervju, . Gård i Remmarlöv , växtodlingsproducent, intervju, . Gård i Remmarlöv , hönsproducent, intervju, . Gård i , nöt-, får- och växtodlingsproducent, intervju, . Nitare , och , tjänstemän vid Länsstyrel- sen i , Skypeintervju, . , representant för LRF , intervju, . Skarhults gods, ägg- och växtodlingsproducent, intervju, . Sonarps gård, nöt- och växtodlingsproducent, intervju, . Brännebergs gård, slaktsvin- och växtodlingsproducenter, intervju, 2020-02- 12. , verksamhetsutvecklare för LRF , intervju, 2020- 02-10. och , tjänstemän vid i , Skypeintervju, . Gård i Jöstebacken, potatis- och spannmålsproducent, intervju, . Gård i , kyckling- och spannmålsproducent, telefonintervju, . Gård i , svin- och smågrisproducent, intervju, . Ingagården, mjölk- och växtodlingsproducent, intervju, . Raggården, ägg- och slaktkycklings- och växtodlingsproducent, telefoninter- vju, . Stallberg lantbruk AB, mjölk- och växtodlingsproducent, intervju, 2020-02- 10. , växtodlingsproducent, intervju, . i , diko- och växtodlingsproducent, intervju, , och e-post, . lantbruk, ungnöts- och växtodlingsproduktion, telefonintervju, . Ulfstorps gård, äggproducent, intervju, . AB CA , äggproducent, intervju, . Bankebergs gård, kyckling- och fårproducent, intervju, . , , och , tjänstemän vid i län, intervju, . , mjölk-, kött och växtodlingsproducent, intervju, . och , representanter för LRF Sydost, intervju, . Torps gård, nöt-, kyckling- och växtodlingsproducent, intervju, . Vitemåla gård, mjölk-, kött- och växtodlingsproducent, intervju, . , gris- och växtodlingsproducent och representant för kommun, intervju, . , , , och , tjänstemän vid i , Skypeinter- vju, . Eriksgårdens lantbruk, grisproducent, , . Gård i Backen, mjölkproducent, telefonintervju, . Gård i Nordannälden, nötproducent, telefonintervju, . , nötproducent, , . Lögdbergs gård, mjölkproducent, , . , mjölkproducent och tidigare ordförande för , Skypeintervju, , och e-post, . , äggproducent, telefonintervju, . , representant för LRF Mittnorrland, Skypeintervju, . Slåtte Naturbeteskött, nötproducent, , . Houses of the Oireachtas, e-post, . , jordbruksstatistik m.m., e-post, , , , , , , och 2020-09- 30. , Lantbruksbarometern 2020, e-post, och 2020-03- 30. SCB, ekonomisk statistik, e-post, . SCB, arbetsmarknadsstatistik, e-post, . Statistikunderlag för val av kommuner i fallstudierna I denna bilaga presenteras det statistikunderlag som legat till grund för valet av kommuner i fallstudierna. Ett av kriterierna var att någon av kommunerna skulle vara en skogs- eller mellanbygd. I figur 7 visas vilka områden som upp- fyller detta kriterium. Därefter redovisas tabeller med statistik över kommuner i samt kommuner med en hög andel i mellersta och samt kommuner i östra . Figur 7 Karta över indelning i åtta produktionsområden Källa: Jordbruksstatistisk sammanställning 2019. STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA BILAGA 1 2020/21:RFR7 Tabell 6 Kommuner i , mellanbygden Källa: SCB, Markanvändningen i efter kommun. Tabell 7a Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 1, 2016, del 1 Källa: statistikdatabas. Tabell 7b Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 1, 2016, del 2 Källa: statistikdatabas. 2020/21:RFR7 BILAGA 1 STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA Tabell 8 Tio kommuner med störst andel åkerareal i 2015 Källa: SCB, Markanvändningen i efter kommun. Tabell 9a Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 3, 2016, del 1 Källa: statistikdatabas. STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA BILAGA 1 2020/21:RFR7 Tabell 9 b Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 3, 2016, del 2 Källa: statistikdatabas. Tabell 10 Tio kommuner med störst andel åkerareal i 2015 Källa: SCB, Markanvändningen i efter kommun. 2020/21:RFR7 BILAGA 1 STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA Tabell 11a Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 5, 2016, del 1 Källa: statistikdatabas. Tabell 11b Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 5, 2016, del 2 Källa: statistikdatabas. STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA BILAGA 1 2020/21:RFR7 – län eller Tabell 12 Kommuner i län och 2015 Källa: SCB, Markanvändningen i efter kommun. Tabell 13a Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 7, 2016, del 1 stutar under 1 år Källa: statistikdatabas. 2020/21:RFR7 BILAGA 1 STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA Tabell 13b Lantbruksdjur efter kommunerna i tabell 7, 2016, del 2 Källa: statistikdatabas. Temperaturen i beräknas öka med ca enligt RCP4.5794 och ca enligt RCP8.5 till slutet av seklet. Störst uppvärmning sker med dryga enligt RCP8.5. Vegetationsperiodens längd ökar med ca 30–och antalet varma dagar blir större. RCP8.5 visar ett års- medelvärde i följd med dygnsmedeltemperaturer på över 20 gra- der i slutet av seklet.795 Uppvärmningen för beräknas bli ca enligt RCP4.5 och ca enligt RCP8.5 jämfört med referensperioden –1990. Den största uppvärmningen sker med upp mot under båda årstiderna enligt RCP8.5. Vegetations- perioden ökar med 60–och antalet varma dagar blir större. RCP8.5 visar ett årsmedelvärde i följd med dygnsmedeltemperaturer på i slutet av seklet.796 Uppvärmningen för län beräknas bli knappt enligt RCP4.5 och ca enligt RCP8.5. Störst uppvärmning sker med uppemot enligt RCP8.5. Vegetationsperioden ökar med 60–och antalet varma dagar blir större. RCP8.5 visar ett årsme- delvärde i följd med dygnsmedeltemperaturer på i 794Representativ koncentrationsutvecklingsbana (RCP) är scenarier över hur växthuseffekten kommer att förstärkas . 795SMHI, Klimatologi nr 34 (2015). ”Framtidsklimat i − enligt RCP- scenarier.” 796SMHI, Klimatologi nr 29 (2015). ”Framtidsklimat i län − enligt RCP-scenarier.” STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA BILAGA 1 slutet av seklet. Behovet av uppvärmning minskar till 2 400–3 000 graddagar.797 Temperaturen i beräknas öka med nära till slutet av seklet enligt RCP4.5 och nära enligt RCP8.5. Vegetations- perioden ökar med 40–och antalet varma dagar blir större. RCP8.5 visar ett årsmedelvärde i följd med dygnsmedeltemperaturer på i slutet av seklet.798 797SMHI, Klimatologi nr 26 (2015). ”Framtidsklimat i län − enligt RCP-scenarier.” 798SMHI, Klimatologi nr 24 (2015). ”Framtidsklimat i − enligt RCP- 2020/21:RFR7 BILAGA 1 STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA Figur 8 Grundvattennivåns avvikelse från det normala i små grundvattenmagasin i fallstudiekommunerna Mycket över de normala Källa: SGU. STATISTIKUNDERLAG FÖR I FALLSTUDIERNA BILAGA 1 2020/21:RFR7 Figur 9 Grundvattennivåns avvikelse från det normala i stora grundvattenmagasin i fallstudiekommunerna Mycket över de normala Källa: SGU. EU-stöd och nationella stöd Jordbruks- och landsbygdspolitiken delas in i två områden som kallas pelare. Direktstöd och marknadsåtgärder ligger i pelare 1 och landsbygdsutveckling ligger i pelare 2. Direktstöden i pelare 1 är olika stöd som jordbrukare beviljas direkt om de ser efter sin jordbruksmark och uppfyller kraven för livsmedelssäkerhet och miljö- och djurskydd. –gårdsstöd (ett arealbaserat inkomststöd) –stöd till unga jordbrukare Landsbygdsutveckling i pelare 2 ska hjälpa landsbygdsområden att växa, öka sysselsättningen och höja levnadsstandarden.