rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — våren.555 Förutom att behöva anpassa sig till ett förändrat klimat betonar fors- kare vid SLU i en rapport att lantbrukare har en rad andra faktorer att förhålla sig till såsom marknadsförhållanden, tillgänglig teknik, förändring av regel- verk och ekonomiska styrmedel genom politiska beslut.556 Några aktörer upp- ger att den ekonomiska situationen med låg lönsamhet är en bidragande orsak till att kunskapen om vilka åtgärder som bör vidtas inte tas till vara.557 Även Europeiska miljöbyrån skriver i en rapport att anpassning på gårdsnivå i i många fall generellt sett inte har ägt rum på grund av bl.a. bristande resurser för investeringar och kunskap om klimatanpassning.558 Forskare framhåller att den vetenskapliga kunskapsbasen om klimatanpass- ning har haft en liten inverkan på anpassningsåtgärder, dvs. planering, policy- utveckling och genomförande. För att klimatanpassningsåtgärder ska vara till- lämpbara behöver forskningen inriktas mer på lantbrukaren på gårdsnivå.559 Lantbrukare är generellt duktiga på och vana vid att anpassa sig efter föränd- ringar, och svenska lantbrukare räknas till de mest utbildade och insatta i värl- den.560 är lantbrukarkåren inte en homogen grupp och därmed skiljer sig kunskapsnivån åt hos lantbrukarna. Det finns en spännvidd från de som gick lantbruksskola och som fört över sin kunskap till nästa gene- ration till de som letar upp och läser amerikanska forskningsartiklar.561 En växtodlingsrådgivare noterar att speciellt de yngre lantbrukarna läser mycket rapporter och lär sig om den senaste tekniken på digitala medier som Youtube, t.ex. precisionsodling och hur man kan variera insatsen i fält.562 När det gäller kunskapen om klimatförändringarnas effekter på lantbruket är den generellt god hos lantbrukarna, enligt tjänstemän vid LRF och Länssty- relsen i , eftersom lantbrukarna själva ”står mitt i prakti- ken”, dvs. arbetar i ett klimat som har förändrats. De har stor förståelse för variationer i vädret i förhållande till sitt lantbruk. De flesta lantbrukare har vuxit upp i regionen och märkt exempelvis att vårbruket börjar tidigare.563 En- ligt en lantbrukare i finns det många tillgängliga utbildningar inom bran- schen.564 (2018), Climate vulnerability assessment methodology: Agriculture under cli- mate change in the Nordic region. 556SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning, del 9. 557Exempelvis intervjuer med veterinär och laborator vid SVA, forskare vid SLU och Lant- männen, , och . 558Europeiska miljöbyrån (2019), Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe. 559Käyhkö, (2019) och , . och Juhola, (2014). 560Intervjuer med forskare vid SLU, , och Skypeintervju med veterinär och labo- rator vid SVA, . 561Skypeintervjuer med tidigare ordförande för , . 562Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 563Intervjuer med representanter för LRF och tjänstemän vid , och . 564Intervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET I och med att förutsättningarna ständigt ändras måste lantbrukarna hela ti- den hänga med och förnya sina kunskaper, enligt forskare vid SLU.565 En lant- brukare i menar att han följer väderleksrapporterna för sin planering och använder kunskaper som bygger på tidigare erfarenheter. Exempelvis har han observerat att han har på sig att höstså, framför allt höstraps.566 En forskare vid SLU framhåller att kunskapsnivån skiljer sig beroende på vilken kunskap som är i fokus. De äldre lantbrukarna, dvs. över pensionsål- dern, är generellt de mest biologiskt kunniga. De yngre lantbrukarna är i större utsträckning entreprenörer och har mer fokus på ekonomi.567 Kunskapsutbyte i olika nätverk och kluster En avhandling från visar att dagens lantbrukare i Sve- rige är både välutbildade och välinformerade, och de har stora nätverk både nationellt och internationellt.568 Även i fallstudierna framkommer att många lantbrukare håller sig uppdaterade och utvecklar sin kompetens genom att dela erfarenheter med grannar, inom föreningar och branschorganisationer och på sociala medier.569 Flera lantbrukare i och menar att det är viktigt att samarbeta och dela med sig av kunskap till andra lantbrukare i och i andra länder. De har t.ex. god kontakt med tidigare kurskamrater från SLU som kan hjälpa varandra att hitta lösningar på olika utmaningar.570 En lantbru- kare i menar att deltagande i nätverk som lantbruksklubbar ger energi och minskar sårbarheten vid en kris.571 Även erfarenhetsutbyten sker genom exempelvis resor till mässor i andra länder, som en lantbrukare i an- ordnat. Resorna har gett insikt om hur lantbrukare gör i andra länder.572 En lantbrukare i hämtar inspiration från , från de regioner som har haft samma klimat som och diskuterar även med irländska lantbrukare bl.a. hur olika EU-länder tolkar jordbruksstöden.573 En lantbrukare i har även bra kunskapsutbyte med avelsföretag för småkyckling och nederländska företag.574 Utöver sociala nätverk utbyter lantbrukare också kunskap med olika ut- vecklingscentrum för de gröna näringarna. Exempelvis är en lantbrukare i medlem i Krinova, som är en mötesplats för människor, företag och 565Intervju med forskare vid SLU, . 566Intervju med lantbrukare i , . 567Intervju med forskare vid SLU, . (2020), Value creation for sustainable rural development – perspectives of entrepreneurship in agriculture. 569Intervjuer med lantbrukare i , , och , , 2020-02- 06, , , –26 och –25. 570Intervjuer med lantbrukare i och och . 571Telefonintervju med lantbrukare i , . 572Skypeintervju med lantbrukare i , . 573Intervju med lantbrukare i , . 574Intervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET idéer i Kristianstad.575 Vreta Kluster i är ett annat exempel som sprider kunskap och samlar företag i de gröna näringarna.576 Utbildningar inom Greppa Näringen577 har enligt LRF Riks och Jordbruks- verket ökat lantbrukarnas kunskap om bl.a. hur man optimerar hanteringen av växtnäring, dvs. hur man använder gödsel för att få bäst re- sultat.578 Lantbrukarnas kunskapsnivå är som tidigare nämnts generellt god, men många lantbrukare vill och tycker att det är bra att lära sig mer.579 Exempelvis menar en lantbrukare i att det kan behövas mer kunskap om hur vädret kommer att ställa nya krav på byggnader.580 Mer än hälften av lantbrukarna i Lantbruks- barometerns januarimätning 2020 () svarar att de skulle vilja lära sig mer om hur framtida klimatförändringar kommer att påverka deras lantbruk. Diagram 17 Lantbrukares vilja att lära sig mer om hur framtida klimatför- ändringar påverkar deras lantbruk Svaret på frågan: Skulle du vilja lära dig mer om hur framtida klimatförändringar påver- kar ditt lantbruk? Källa: Lantbruksbarometerns januarimätning 2020. 575Intervju med lantbrukare i , . 576Intervju med en forskare vid , . 577Greppa Näringen är ett projekt inom lantbruket för miljö och klimat som drivs i samarbete mellan , , länsstyrelserna samt ett stort antal företag i lantbruks- branschen. 578Intervjuer med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, , och med tjänstemän vid , . 579Intervjuer med lantbrukare i , och , , , 2020-02- 580Intervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Vilken kunskap som ska läras ut och av vem har diskuterats i fallstudierna. Lantbrukare i efterfrågar kompetenta personer som kan sprida in- formation och undervisa. Någon trovärdig instans skulle behöva utveckla stra- tegier för vad som är lämpligt i län.581 Exempelvis framhåller några lantbrukare att det finns en risk att utbildning- arna läggs på för låg nivå, vilket minskar intresset bland lantbrukarna, om de hålls av myndigheter som t.ex. länsstyrelsen.582 En lantbrukare i me- nar att man i stället borde se till lantbrukarnas uppfinningsrikedom och förlita sig mer på att lantbrukarna själva kommer att hitta lösningar om de får möj- ligheten, bl.a. genom att man ger lantbruksbranschen resurser att sköta utbild- ningen.583 finns det andra lantbrukare som menar att fortbildningar som hålls av , och är relativt bra och att det är positivt med myndighetsinitiativ som t.ex. att i län ordnar för att lyfta framtidens lantbruk i länet.584 SLU Grogrund kan öka kunskapen hos lantbrukarna.585 Enligt en lantbrukare i som varit ordförande i land skulle det behövas utbildning för lantbrukare om hur man kan bli mer robust i sin verksamhet för att klara förändrade väderförhållanden. Vidare be- tonar lantbrukaren att webbaserade utbildningar skulle kunna underlätta för lantbrukaren att ta till sig information när det finns tid till det. Som lantbrukare måste man också orka ta in ny kunskap. Många lantbrukare har svårt att ta sig till utbildningar och studiecirklar.586 Mer kunskap om sambanden bakom väderförändringarna och mer prognoser om vart vi är på väg vore intressant, enligt en lantbrukare i Eslöv.587 En lantbrukare i framhåller att det t.ex. skulle vara bra att lära sig mer om hur man ska tackla det växande problemet med invasiva arter.588 För att ny kunskap ska kunna nå ut så snabbt som möjligt till lantbrukare menar en forskare vid SLU att det skulle kunna anordnas fortbildningskurser för lantbruksföretag tillsammans med näringslivs- och branschorganisatio- ner.589 Behov av kompetens inom dikning och dränering Det finns enligt LRF ett behov av att stärka kompetensen inom dikning och dränering.590 i bedömer också att kunskapen om hur man förbättrar dräneringen på åkermarken behöver öka bland 581Skypeintervju med tidigare ordförande för , . 582Skypeintervju med lantbrukare i , . 583Skypeintervju med lantbrukare i , . 584Intervjuer med lantbrukare i och , och . 585Intervju med forskare vid SLU, . 586Skypeintervju med tidigare ordförande för , . 587Intervju med lantbrukare i , . 588Intervju med lantbrukare i , . 589Intervju med forskare vid SLU, . 590Intervju med representant för LRF , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET lantbrukarna, när det gäller juridiken kring markavvattning, men också prak- tisk kunskap om underhåll av täckdikning och diken, samt nytäckdikning.591 På SLU finns ingen ingenjörsutbildning i vattenhushållning. Ett utbild- ningsblock (eventuellt som fortbildning) i vattenhantering för jordbruket med både bevattnings- och dräneringsteknik skulle behövas för att möta kunskaps- behoven hos handläggare, rådgivare etc., enligt en forskare vid SLU.592 Det finns dock nya rådgivningsmoduler inom Greppa Näringen593 som handlar om dränering och underhåll av diken. Enligt i finns det ett växande intresse för dessa moduler.594 Vidare menar att lantbru- karna även behöver se till sin gård ur ett större perspektiv med de avrinnings- områden den ingår i för att hantera sitt vattenbehov. Se även avsnitt 2.2.3. En forskare vid SLU lyfter fram att kunskapen om behovet av långsiktiga klimatanpassade investeringar behöver spridas. Det är knappt någon som gör långsiktiga investeringar på mer än 15–sikt.595 Tillgång till rätt kunskap Rätt kunskap och kunskap om krisberedskap borde vara tillgänglig och spri- das, enligt flera lantbrukare i fallstudierna. En lantbrukare i betonar vik- ten av att ha tillgång till rätt underlag för att inte kunskap som ger en förenklad bild ska spridas.596 En lantbrukare i är osäker på vilken klimatan- passningsforskning hon ska arbeta efter. Vidare menar hon att det behöver spridas kunskap om krisberedskap och om produktionsgrenarnas olika behov. Skulle det t.ex. bli brist på bränsle måste slaktbilar till kycklingproduktionen prioriteras om kycklingarna inte ska fara illa. Detta kräver kunskap om lant- brukets förutsättningar hos myndigheterna.597 Mer undervisning om lantbruksföretagande I fallstudierna framkommer behovet av mer kunskap om företagande hos lant- brukare. LRF har bl.a. arbetat för att stärka synsättet om lantbrukare som fö- retagare inom näringslivet. är lantbrukaren tvungen att förhandla och prissäkra sina varor och anpassa sig till EU:s kontrollsystem och prissväng- ningar på den internationella marknaden, förklarar en representant för LRF . arbetade lantbrukare mer som leverantörer.598 Några lantbru- kare i och i menar att detta kräver kunskap och förmåga att bl.a. förhandla upp priserna och minska kostnaderna. Om fler lantbrukare agerade mer som företagare skulle lantbrukarna få mer betalt för sina produkter, enligt lantbrukaren i Eslöv.599 På en gård i har man arbetat för att få ett gott 591Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 592Intervju med forskare vid SLU, . 593Se förklaring i not 577 ovan. 594Skypeintervju med tjänstemän vid län, . 595Intervju med forskare vid SLU, 596Intervju med lantbrukare i , . 597Intervju med lantbrukare i , . 598Intervju med representant för LRF , . 599Intervjuer med lantbrukare i och , och . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET företagande och menar att lantbruksgymnasierna borde undervisa i hur man driver ett lantbruksföretag och hur man blir en bra företagare.600 Det efterfrågas även mer utbildning i ledarskap.601 Gårdar med fler an- ställda, däribland nyanlända, ställer extra krav på lantbrukaren när det gäller arbetsledning osv.602 Mer forskning om klimatförändringars påverkan behövs En forskare vid framhåller att det inte finns tillräckligt med forskning om jordbrukets klimatanpassning och klimatanpass- ningskapacitet. Det finns ett behov av att koppla jordbruksproduktionsforsk- ning till klimatanpassning och klimatanpassningsstrategier.603 Den forskning om klimatanpassning som finns behöver även tillämpas bättre i praktiken.604 har nya forskningsprojekt startat. Formas finansierar bl.a. ett treårigt pro- jekt om stärkt resiliens i svensk matproduktion vid ökad risk för extremt vä- der.605 En växtodlingsrådgivare lyfter att det än så länge finns begränsat med forskning om torktåliga grödor.606 Några lantbrukare efterfrågar forskning om vilken potential det finns för nya grödor i ett förändrat klimat men också mer forskning om förädling och innovation som minskar sårbarheten i större ut- sträckning.607 En växtodlare i menar att man eventuellt skulle man kunna gå över till andra grödor, såsom majs eller spannmålsgrödor som durra, som odlas i varmare länder.608 Expertkunskap kan hyras in I fallstudierna lyfter några lantbrukare vikten av att i företaget satsa på det som man själv tycker är roligt och är duktig på. På så vis kan man bygga upp en lönsamhet som i sin tur möjliggör att hyra in den expertis och kunskap som man själv inte besitter.609 En lantbrukare menar att det kräver mycket kunskap för att kunna leva av jorden och naturen och att en förutsättning är att kunna ligga i framkant. Men man kan inte vara bäst på allt. En lantbrukare i hyr t.ex. in expertis när den behövs.610 Livsmedelsberedskap som politisk målsättning har fått större betydelse i och med uppbyggnaden av ett nytt civilt försvar på central, regional och lokal 600Intervju med lantbrukare i , . 601Intervjuer med lantbrukare i , och , , och 2020- 602Intervjuer med lantbrukare i . 603Intervju med forskare vid , . 604SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning. 605Intervju med forskare vid SLU, . 606Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 607Intervjuer med lantbrukare i och , och . 608Intervju med lantbrukare i , . 609Intervju med lantbrukare i , . 610Intervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET nivå.611 Försvarsberedningens rapport – inriktningen av total- försvaret och utformningen av det civila försvaret612 lyfter också fram en ökad beredskap inom livsmedelsförsörjningen som en del av svensk försvarsbered- skap. Enligt tjänstemän vid handlar beredskap mycket om vilka verksamheter och vilken import som ska prioriteras i händelse av kris.613 Enligt en om jordbrukets klimatanpassning614 krävs såväl kortsiktig beredskap för akuta situationer kopplade till ett förändrat klimat som långsiktiga satsningar på nya strategier och ny kunskap för att säkra livsme- delsförsörjningen. Att öka beredskapen på gårdsnivå innebär ofta dyra investeringar i lagrings- kapacitet, bevattningsanläggningar m.m. Enligt en ledamot av KSLA är fram- tidstro hos lantbrukarna och ekonomisk bärkraft avgörande faktorer för lång- siktiga investeringar och för att därigenom kunna ha beredskap.615 Enligt är det oftast de duktiga lantbruksföretagarna som har god beredskap i och med att de vågar investera löpande i nödvändiga åtgärder på , trots att det är svårt att klara sig ekonomiskt i en kortare tidshorisont.616 Extremväder som orsakar t.ex. torka och översvämningar ställer ökade krav på beredskap inom djurhållningen. Vid bränder eller torka kan djur snabbt be- höva förflyttas och nya marker för bete behöva tas i bruk. Beredskapsplaner vid extremväder kan därmed vara ett sätt att öka beredskapen.617 En tjänsteman vid LRF Riks menar att lantbrukarna skulle behöva använda mer mark till att odla foder för att säkra tillgången vid sämre väderhållanden.618 Beredskapen mot smittorisker betraktar tjänstemän vid Lantmännen som god inom animalieproduktionen.619 En kyckling- och en äggproducent i Möns- terås nämner att de har egna beredskapsplaner i händelse av kris och då fram- för allt för hantering av en eventuell smitta.620 Erfarenhet ger beredskap – men den är kortsiktig om det händer för sällan Som beskrivits i avsnitt 2.3 och 2.5 är lantbrukare ofta mer reaktiva än proak- tiva. Ur ett beredskapsperspektiv innebär det att kunskapen om krisberedskap ökar i fråga om den händelse man själv blivit drabbad av. Exempelvis i syd- östra var det utöver torra somrar även 2016 och 2017. 2018:79 Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar. 613Intervju med tjänstemän vid , . 614SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning. 615E-post från ledamot av KSLA, . 616Telefonintervju med tjänstemän vid , . 617SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning. 618Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 619Intervju med Lantmännen, . 620Intervjuer med lantbrukare i , –25. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Detta har lett till att lantbrukare i regionen skaffat sig kunskap om vad de kan göra , främst kopplat till att förse djuren med vatten.621 Lantbrukarna är vana vid väderväxlingar och att lösa problem, som tidigare nämnts. Däremot är det få lantbrukare som skaffar förbereder sig för händelser som inträffar sällan eller nästan aldrig, och kunskapen faller lätt i glömska om en kris inte upprepas under flera år.622 Det kan även vara svårt att motivera kostsamma åtgärder mot t.ex. torka när det kan gå långt mellan svåra torkår.623 En forskare vid SLU menar att detta hindrar den långsiktiga beredskapen.624 Torkan 2018 har satt djupa spår hos lantbrukarna I samtliga fallstudier framkommer att lantbrukarna påverkades svårt av torkan 2018. Medvetenheten och kunskapen om vad torra somrar för med sig har ökat och sitter nu djupt hos lantbrukarna.625 Tjänstemän vid i beskriver torkan 2018 bl.a. som en väckarklocka för många, från högsta läns- ledningsnivå till den enskilda lantbrukaren.626 En lantbrukare i och i län nämner att få lantbrukare skulle klara två svåra torkår i rad.627 Blir det ett lika torrt år i närtid riskerar flera lantbruk att behöva läggas ned och det hotar inte bara livsmedelsproduktionen utan också betes- marken, enligt tjänstemän vid i län.628 En tjänsteman vid Lantmännen menar att torkan 2018 har lett till generellt bättre beredskap och att det finns ett kollektivt medvetande hos lantbrukarna.629 Vattenåtgärder som dränering, dammar och bevattningsanläggningar, som blivit vanligare efter torkan, har enligt LRF Riks ökat beredskapen.630 Exempelvis är det fler lant- bruksföretag i östra och som har investerat i bevattningsutrust- ning.631 Många lantbrukare har också ökat sin beredskap genom att inte säkra upp för mycket av försäljningen av skörden i försäljningsavtal.632 En lantbru- kare i sparar mer rundbalar och avvaktar med att sälja tills han vet hur det kommer att bli med vädret och skörden.633 Fler lantbrukare har enligt förberett sig för situationer med både för mycket och för lite vatten.634 621Intervju med beredskapsansvarig på LRF, . 622Intervjuer med beredskapsansvarig på LRF och tjänsteman vid , 2020- 623Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 624Intervju med forskare vid SLU, . 625Intervju med tjänstemän vid i län, . 626Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 627Intervjuer med lantbrukare i och tjänstemän vid i län, 2020- 628Intervju med tjänstemän vid i län, . 629Intervju med Lantmännen, . 630Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 631Intervju med forskare vid SLU, . 632Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 633Skypeintervju med lantbrukare i , . 634Telefonintervju med tjänstemän vid , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Samverkan mellan lantbrukare och myndigheter ökar beredskapen Extrema väderhändelser som översvämningar, torka och bränder inträffar på olika ställen , vilket gör att de är svåra att förutse. Riskerna skiljer sig åt mellan olika delar av , vilket betyder att beredskapen hos lantbrukarna behöver se olika ut, menar forskare vid FOI.635 De olika förut- sättningarna i landet bygger upp olika erfarenheter som är värdefulla att sprida och det finns behov av att dela kunskap mellan regionerna. Detta framhåller en tidigare ordförande för som menar att många av de problem som kommer att drabba har lantbrukare i andra delar av re- dan haft.636 En kycklingproducent i fallstudierna i tar bränderna i som ett exempel och menar att erfarenheten från dessa bränder har byggt upp ny kunskap som är viktig för andra lantbrukare och regioner att ta del av. Skulle det uppstå en krissituation där t.ex. gården börjar brinna be- höver man ha vetskap innan om när man kan avliva djuren.637 Samarbeten mellan olika lantbrukare är viktiga för att öka beredskapen hos lantbrukare enligt LRF Riks.638 För att öka beredskapen skriver LRF i sin rapport om ökad försörjnings- trygghet639 att man behöver kartlägga och säkerställa lantbrukets behov av in- satsvaror och lättnader i lagstiftning som kan tillämpas vid kris. Det skulle kunna göras med beredskapsplaner framtagna av länsstyrelserna enligt en lant- brukare i . Kommunikationen mellan och producen- terna har varit bra, men den kan bli ännu tydligare. Specifikt skulle lantbru- karna behöva veta om de blir prioriterade och hur vid en kris som en kraftig översvämning för att säkerställa livsmedelsförsörjningen.640 Tjänstemän vid i län framhåller att samverkan mellan länsstyrelserna, LRF och andra intressenter som verkar inom lantbrukets näringar har blivit bättre.641 En iakttagelse från en lantbrukare i är att kompetensen om lant- brukarnas förutsättningar varierar bland anställda på , i kommu- nerna och på . Hon menar att staten aktivt borde arbeta för att bevara kunskapen och kompetensen hos myndigheter för att öka förståelsen för lantbrukarnas behov.642 För att stärka beredskapen anser LRF att Jord- bruksverket bör tilldelas helhetsansvaret för den samordnade planeringen av primärproduktionens beredskap i Sverige.643 635Intervju med forskare vid FOI, . 636Skypeintervju med tidigare ordförande för , . 637Intervju med lantbrukare i , . 638Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 639LRF (2019), Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygghet avseende primärproduktion av livsmedel. 640Intervju med lantbrukare i , . 641Intervju med tjänstemän vid i län, . 642Intervju med lantbrukare i , . 643LRF (2019), Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygghet avseende primärproduktion av livsmedel. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Andra initiativ som ökar beredskapen I utvärderingen har det framkommit några exempel på initiativ som ökar kun- skapen om beredskap hos lantbrukarna, bl.a. LRF:s regionala samarbeten med andra aktörer.