rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — rfr 2020/21 RFR7 Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en fördjupad uppföljning om lantbrukets sårbarhet. Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets uppfölj- nings- och utvärderingsgrupp. Gruppen består av följande ledamöter: (M), ordförande, (MP), vice ordförande, (S), (SD), (C), (V), (KD) och (L), t.o.m. , och därefter (L) fr.o.m. . Detta underlag har tagits fram av utvärderare vid riks- dagens utvärderings- och forskningssekretariat (RUFS) i samarbete med före- draganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. , som var praktikant på sekretariatet och timanställd , har deltagit aktivt i framtagandet av underlaget. Även sekretariatschef och kanslichef har deltagit i arbetet. (M), ordförande (MP), vice ordförande Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och Utveckling av den svenska marknadsandelen ............................. Inriktning och frågeställningar ........................................................... Del A – Sammanställning ........................................................... Del B – Uppföljning.................................................................... Del C – Omvärldsanalys ............................................................. Metod och genomförande .................................................................. Del A – Sammanställning ........................................................... Del B – Uppföljning.................................................................... Del C – Omvärldsanalys ............................................................. Riksdagsbundet mål för livsmedelsstrategin............................... Lagar och regler på EU-nivå och i ................................. Självförsörjningsgrad och andra centrala begrepp ............................. Andra centrala begrepp ............................................................... 2 Uppföljning av lantbrukets sårbarhet..................................................... Bakgrund om fallstudiekommunerna ................................................. Förutsättningar för att bedriva lantbruk.............................................. Kostnader och intäkter ................................................................ Tillgång till andra insatsvaror ..................................................... Tillgång till arbetsmaskiner......................................................... Personal, kompetens och generationsskiften............................... Transporter och distribution........................................................ Regler och villkor ....................................................................... Infrastruktur och livsmedelsanläggningar ................................... Djurrättsaktivister och viltskador................................................ Resiliensen – långsiktig förmåga att klara sig efter förändringar hos olika typer av lantbrukare................................................ Storlek, ekonomiska förutsättningar m.m. .................................. Mjölk- och mejeriproducenter..................................................... Faktorer och åtgärder som är betydelsefulla för att minska 2.4.1 Öka lönsamheten och konkurrenskraften .................................... 2.4.3 Säkra tillgången till insatsmedel ................................................. 2.4.4 Rekrytering av personal (återväxt och rätt kompetens)............... 2.4.5 Samarbeten och övriga åtgärder.................................................. 2.4.6 Vad lantbrukare anser att staten bör göra.................................... Kunskapen och beredskapen hos lantbrukare..................................... 3 Omvärldsanalys i tre länder ................................................................. 3.2.1 Historiska och särskilda förutsättningar.................................... Socialt skydd för lantbrukare .................................................... 3.2.6Jord- och skogsbruksutskottets arbete med 3.3.1 Historiska och särskilda förutsättningar.................................... 3.3.3 Origin – nationella hållbarhetsprogram.............. 3.3.5 Sociala skydd och inhemska lantbruksstöd............................... 3.3.6 Utmärkande för arbete med sårbarhetsfrågor................ 3.4.1 Historiska och särskilda förutsättningar.................................... 3.4.2 Den federala regeringens jordbruksrapport............................... 3.4.4 Socialt skydd och inhemska lantbruksstöd................................ 3.4.5 Utmärkande för arbete med sårbarhetsfrågor........... 3.4.6Målkonflikten mellan att skydda miljön och självförsörjningen av livsmedel ............................................................. 3.4.7 Förslag om nytt jordbrukspaket ................................................ 4 Sammanställning av resultaten i olika forskningsprojekt .................... Forskningsartiklar och forskningsprojekt......................................... 4.1.2 Avslutade forskningsprojekt och avhandlingar......................... 4.1.3 Pågående forskningsprojekt – några exempel ........................... Andra avslutade undersökningar och utredningar............................ 4.2.1 Avslutade undersökningar och utredningar............................... 4.2.2 Pågående undersökning och utredningar................................... Statistikunderlag för val av kommuner i fallstudierna ................................ EU-stöd och nationella stöd........................................................................ Fler goda exempel....................................................................................... Frågor i Lantbruksbarometern ........................................................... livsmedelsproduktion och dess sårbarhet har blivit en alltmer aktuell fråga efter bränderna och torkan och den pågående co- ronapandemin. Mot bakgrund av osäkerheten kring hur sårbart det svenska lantbruket är beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra en uppföljning om lantbrukets sårbarhet. Syftet med uppföljningen är att ta fram ett kunskapsunderlag inför beslut i frågor som rör lantbrukets sårbarhet och landets försörjningsgrad i miljö- och jordbruksutskottet. Un- derlaget består av en uppföljning med fokus på primärproduktionen, en om- världsanalys i , och samt en sammanställning av rele- vanta resultat från forskning och andra undersökningar och utredningar. Förutsättningarna för att driva lantbruk ser väldigt olika ut i olika delar av . Förutsättningarna skiljer sig också åt beroende på vilken typ av lant- bruk som bedrivs. Riskerna för sårbarhet är därför många. Dock är bristen på drivmedel den risk för sårbarhet som blivit mest framträdande i uppföljningen. Andra exempel på sårbarheter som framkommit är att många lantbrukare är beroende av EU-stöd och andra stöd, att det är svårt att hitta personal med rätt kompetens samt att det finns få stora livsmedelsanläggningar. Lantbrukare har i allmänhet god förmåga att klara sig efter förändringar. Mindre och större gårdar kan ha lättare att klara sig på lång sikt än medelstora företag. Lantbruk med en diversifierad produktion lyfts också fram som mer resilienta än lantbruk med ensidig produktion. Animalieproducenter har större möjligheter att vara flexibla än växtodlare, men de är känsligare i andra avseenden. Animalieproducenter med fjäderfähållning är t.ex. mycket känsliga för elbortfall. Överlag minskar dock åkerarealen och jordbruksföre- tagen, vilket kan påverka resiliensen negativt. I uppföljningen har många faktorer lyfts fram som betydelsefulla för att minska sårbarheten. Exempel på övergripande faktorer som framkommit är ökad lönsamhet och konkurrenskraft, klimatanpassningsåtgärder, säkrad till- gång till insatsmedel, ökad tillgång till personal samt samarbete. Lantbrukarna har själva många idéer på vad staten bör göra, t.ex. att ge lantbrukarna lång- siktigare spelregler och satsa på inhemska produkter och alternativa biobräns- len. Lantbrukarna anser överlag att de har en hög medvetenhet om klimatför- ändringar, men många vill ändå lära sig mer om hur deras lantbruk påverkas av klimatförändringar. Många lantbrukare utbyter kunskap i olika nätverk och med sina grannar. Det finns ett behov av ökad kompetens inom bl.a. dikning och dränering. Det finns gott om goda exempel, bl.a. lantbrukare som driver olika verk- samheter, som samarbetar och som satsar på ny teknik. Omvärldsanalysen i de tre olika länderna visar att samtliga länder har arbe- tat olika aktivt med sårbarhetsfrågor. lager och man är mån om det finländska lantbruket. Självförsörjningsgraden är hög av många varor, och de största livsmedelskedjorna i säljer till största delen inhemska varor. har högre andel yngre lantbrukare än , vilket bl.a. beror på en tidigare avträdelseslag vid generationsväx- lingar. Det finns strukturer för samverkan i frågor som rör livsmedelssektorn, t.ex. primärproduktionspoolen. Vid en jämförelse med andra nationella parla- ment har den finländska i relation till sin regering ett ovanligt stort inflytande över EU-politiken. Lantbruket på har stor betydelse för landets ekonomi. Många ir- ländska lantbrukare har låga inkomster och är beroende av EU-stöden. har livsmedelsstrategier och en samlad handlingsplan och strategi för hela lantbruks-, livsmedels- och fiskesektorn. har också ett nationellt hållbarhetsprogram, Origin , som riktar sig till hela livsmedelsindustrin från gård till konsument. Utmärkande för Ir- lands arbete med sårbarhetsfrågor är kontakten mellan representanter för lant- bruksorganisationen och politikerna. , som är en förbundsstat, är en stor både exportör och importör av livsmedel i världen. Självförsörjningsgraden är hög för många varor, t.ex. po- tatis och mjölkprodukter. Det största målet för tysk politik är att det ska finnas en livsmedelsförsörjning i . EU:s direktstöd är viktiga bidrag och en förutsättning för att säkra livsmedelsproduktionen. finns en na- tionell jordbruksstrategi och en strategi för att hantera klimatförändringarna. Ett förslag till ett federalt jordbrukspaket, ”Agrarpaket”, diskuteras. Forskningsartiklarna i sammanställningen redogör främst för sårbarhets- faktorer för ett hållbart lantbruk och stabil livsmedelsproduktion, följt av åt- gärdsförslag. Faktorerna berör framför allt konsekvenser av klimatföränd- ringar och anpassning av lantbruk till osäkra framtidsscenarier till följd av kli- matförändringar. Anpassning av lantbruk innebär bl.a. en hållbar omställning för att stabilisera livsmedelsproduktion i syfte att bemöta ett ökat behov av livsmedel , exempelvis genom användning av fleråriga spannmåls- grödor, en varierad produktion med geografisk spridning och förebyggande åtgärder mot torka. Tydliga ramverk och gemensamt framtagna policyer lyfts fram som en framgångsrik åtgärd för de svåra avvägningar som omställning av lantbruk innebär. Andra vanligt förekommande sårbarhetsfaktorer i forsk- ningssammanställningen är utmaningar med en stabil livsmedelsproduktion, teknikutveckling, torka och vattenförsörjning, skydd av och överex- ploatering av odlingsbar mark. Teknikutveckling är bl.a. utveckling av nano- teknik och digitalisering av lantbruken. Torka och vattenförsörjning lyfts som en konsekvens av klimatförändringar, vilket utgör ett hot för en stabil livsme- delsproduktion. Bland de pågående forskningsprojekten är framför allt före- byggandet och hanteringen av framtida utmaningar för lantbruk relaterat till klimatförändringar i fokus samt teknisk utveckling för att effektivisera livs- medelsproduktionen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (nedan kallad gruppen) lämnar i detta avsnitt sina iakttagelser och bedömningar av lantbrukets sårbarhet utifrån underlaget i rapporten. Lantbrukets sårbarhet är en tvärsektoriell fråga Uppföljningen visar att det finns en mängd olika risker för sårbarheter inom lantbruket. Förutom sårbarheterna för brist på drivmedel och el visar uppfölj- ningen att det finns risk t.ex. för att det finns för mycket eller för lite vatten, att det kan vara svårt att hitta rätt personal och att det finns för få livsmedels- anläggningar. Sårbarhetsriskerna berör även andra områden än de som miljö- och jordbruksutskottet ansvarar för. Som exempel kan nämnas att många aspekter av krisberedskapsfrågorna ligger inom främst försvarsutskottets an- svarsområde, att omvandling av och tillstånd för vattenuttag även berör civilutskottets beredningsområde och att frågor om fungerande mobil- uppkoppling och bredband berör trafikutskottet. Det är enligt gruppen viktigt att sårbarhetsfrågorna kan behandlas i sin hel- het och att även frågor som berör andra områden kan inkluderas. Att ta ett helhetsgrepp kring sårbarheten inom lantbruket är dock en utmaning eftersom det är en tvärsektoriell problematik som berör flera utskott, och behöver både regeringen och bli bättre på att behandla helheten. Livsmedelsförsörjningen behöver fungera i hela I uppföljningen framkommer att förutsättningarna ser väldigt olika ut i olika delar av och hos lantbruk av olika storlek och med olika typer av od- lingssystem. Exempelvis är förutsättningarna för växtodling gynnsammare i södra än i norra . Förutom ett kallare klimat är det i norra glest mellan lantbruken och skiften är utspridda som det är långa avstånd till livsmedelsanläggningarna. Livsmedelsförsörjningen behöver enligt gruppen fungera i hela och miljö- och jordbruksutskottet kommer därför att arbeta vidare med att se till att förutsättningarna för att bedriva lantbruk blir bättre i alla olika delar. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Alla led i livsmedelskedjan är betydelsefulla Även om uppföljningen inte har fokuserat på hela livsmedelskedjan framkom- mer det att en fungerande livsmedelskedja i alla led är betydelsefull för att primärproduktionen ska kunna fungera och vara konkurrenskraftig. Exempel- vis är tillgången till livsmedelsanläggningar betydelsefull för vad som är möj- ligt för lantbrukaren att producera. Om t.ex. enda sockerbruk skulle försvinna skulle förutsättningarna för att odla sockerbetor i minska betydligt. Andra specialiserade livsmedelsanläggningar som lantbrukarna är beroende av är t.ex. slakterier och mejerier. Antalet livsmedelsanläggningar påverkar också vilken avsättning lantbru- karen kan få för sina produkter. Gruppen anser att det är viktigt att det som produceras av svenska lantbrukare i högre grad också kan tas om hand och förädlas i . Det är därför viktigt att de livsmedelsanläggningar som finns inte fortsätter att försvinna. Sårbarhet på grund av elbrist bör uppmärksammas En av sårbarheterna som uppföljningen redogör för och som gruppen särskilt vill uppmärksamma är bristen på el. Animalieproducenterna behöver el bl.a. för att pumpa upp vatten, till utfodring och till ventilation. Särskilt känsliga för elbortfall är animalieproducenter med fjäderfähållning. I uppföljningens fallstudier framkommer att man i och har vädersäkrat elnäten och att detta har medfört ökad resiliens i dessa om- råden. Med anledning av stormen grävdes elnäten i län ned och har därmed blivit säkrare. Ett annat problem som kommit fram i några av uppföljningens fallstudier är bristen på mottagningskapacitet i ledningarna. Problemet med mottagnings- kapaciteten gör investeringar i egen elproduktion, som t.ex. solceller, mer osäkra. Gruppen vill framhålla att en viktig fråga för framtiden är lantbrukarnas möjligheter att så långt som möjligt kontrollera och styra sin egen energipro- duktion, bl.a. för att minska sårbarheten. För att detta ska vara genomförbart krävs en robusthet i elnätet och att elledningarna kan ta emot den egenprodu- cerade elen på ett kostnadseffektivt sätt. Detta innebär att mottagnings- kapaciteten i ledningarna behöver bli högre, att smarta elnät behöver utvecklas och/eller att möjligheterna att lagra energi behöver förbätt- ras. Trygga tillgången till fossilfria drivmedel En annan sårbarhet som framkommer i uppföljningen och som många lantbru- kare lyfter fram är risken för brist på drivmedel, och då särskilt diesel. Arbets- maskinerna som lantbrukarna använder drivs nästan uteslutande med UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR diesel, och om lantbrukaren inte har tillgång till drivmedel stannar produk- tionen. Den diesel som finns att få tag på är till största delen importerad. Det pågår mycket arbete i för att ta fram fossilfria drivmedel, t.ex. genom regeringens initiativ Fossilfritt . Uppföljningen skildrar också goda exempel både där lantbrukare producerar biodrivmedel och där sats- ningar har påbörjats för att ta fram biodrivmedel. Som exempel kan nämnas att det finns planer på en stor biogasanläggning i . Gruppen är positiv till detta omställningsarbete som är så viktigt för vårt land och anser att det även är betydelsefullt att arbetet med sårbarhetsfrågor i lantbruket integreras med klimat- och miljöarbetet. På så sätt kan synergier uppnås och sårbarheten minska för t.ex. importerade insatsvaror som utsläppen av växthusgaser minskar. Säkra vattentillgången framför allt i sydöstra Tillgången till vatten är en viktig förutsättning för att bedriva lantbruk. Lant- brukens tillgång på vatten är bl.a. viktig för växtodlingen och för att förse dju- ren med dricksvatten. Fallstudierna visar att risken för sårbarhet för brist på vatten är särskilt påtaglig i sydöstra . Flera lantbrukare i regionen har därför redan investerat i eller vill investera i bevattningsanläggningar och be- vattningsdammar. Flera har också anlagt eller planerar att anlägga våtmarker samt planerar att vidta andra åtgärder för att behålla fuktigheten i åkermarken. På har man också byggt avsaltningsanläggningar för att säkra dricks- vattentillgången. Gruppen anser att vattenbristen är särskilt allvarlig på öar och att naturan- passade lösningar som bildande av våtmarker kan vara en vinn-vinn-lösning både för att trygga lantbrukets behov av vatten och för att bevara den biolo- giska mångfalden. Stort underhållsbehov i fråga om dränering En ytterligare sårbarhet som lyfts fram i uppföljningen är att det finns ett stort underhållsbehov när det gäller dikning och dränering över hela . Upp- följningen visar också att det finns ett behov av ökad kompetens inom områ- det. Gruppen noterar det arbete som redan pågår i detta avseende och anser att underhållsarbetet och kompetensen inom detta område behöver fortsätta öka för att förstärka lantbrukets resiliens. Lantbrukare måste våga satsa på sitt lantbruk En viktig förutsättning för att lantbrukare ska kunna bedriva sin verksamhet är lönsamheten, och en viktig del av lantbrukarnas intäkter utgörs med det nuva- rande systemet av EU-stöd till jordbruket. En god lönsamhet ökar enligt grup- UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR pen tryggheten och minskar sårbarheten för lantbrukare samt möjliggör olika investeringar. Tryggheten garanteras inte bara av god lönsamhet, utan det finns även andra sätt att öka tryggheten såsom social trygghet och säkrad kompetensför- sörjning. I omvärldsanalyserna framkommer att och har sär- skilda sociala trygghetssystem för lantbrukare. I finns t.ex. en lag om avbytarservice för lantbruksföretagare som innebär att lantbrukare har rätt till avbytare vid semester. Gruppen anser att system kan fungera som en inspirationskälla. har inga särskilda sociala trygghetssystem för lantbrukare, utan det sociala trygghetssystemet är generellt riktat till alla anställda och företagare. Det görs dock särskilda ekonomiska satsningar inom det svenska jordbruket som t.ex. torkstödet, dvs. det stöd som kan sökas för att begränsa konsekven- serna av torkan . Enligt gruppen är det viktigt att skapa förutsättningar för att lantbrukarna ska våga satsa på sitt lantbruk. En del i detta är att öka den sociala tryggheten för lantbrukare, vilket också är en viktig framtidsfråga för miljö- och jord- bruksutskottet. Lantbruksyrket behöver bli mer attraktivt En risk för sårbarhet som uppföljningen tar upp och som hänger ihop med tryggheten är bristen på arbetskraft och personal med rätt kompetens. För att minska den sårbarheten skulle tillgången på arbetskraft och personal med rätt kompetens därför behöva öka. En förutsättning för att öka tillgången på arbetskraft är att fler väljer och stannar kvar i lantbruksyrket. Gruppen anser därför att lantbruksyrket behöver bli mer attraktivt. Ett sätt att göra lantbruksyrket mer attraktivt är att öka lant- brukarnas trygghet som nämnts ovan. Det finns även andra sätt att öka yrkets attraktionskraft, t.ex. genom en god arbetsmiljö och ökad lönsamhet. Kompetensförsörjningen behöver enligt gruppen fungera i hela landet. Detta gäller även tillgången på veterinärer eftersom animalieproducenterna är beroende av dem. Långsiktiga spelregler för lantbrukarna Lantbrukarna efterfrågar långsiktiga spelregler, t.ex. när det gäller stöd för in- vesteringar i förnybar energi. En viktig del i långsiktigheten kan också vara att det finns en transparens och att aviseringar sker innan genomförandet av förändringar, som t.ex. vid förändrade stöd i EU:s nya landsbygdsprogram. Lantbrukarna är med det nuvarande systemet beroende av EU-stöden för att få lönsamhet i sin verksamhet, men stöden är även en förutsättning för att lantbrukarna ska ha bättre möjligheter att bidra till miljö- och klimatförbätt- ringar, ökad självförsörjning och minskad sårbarhet. UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR En annan viktig förutsättning är att EU-stöden betalas ut , vilket Jord- bruksverket har haft problem att genomföra. Problemen har på olika sätt upp- märksammats i , bl.a. vid skriftliga frågor och interpellationer. Grup- pen anser att det är viktigt att kommer till rätta med eventuella återstående problem och att myndigheten ser till att lantbrukarna får sina stöd utbetalade . Gruppen anser också att stöden till lantbrukarna bör bli mer långsiktiga och att transparensen vid förändringar måste öka för att lantbrukarna ska kunna vidta nödvändiga långsiktiga åtgärder. Innovationer och ny teknik kan vara en del av lösningen Att göra rätt insatser för bästa effekt kan underlättas med ökad användning av ny teknik och digitalisering. Innovationer och ny teknik kan också användas för att ta bort och förenkla arbetsmoment. ökar be- hovet av servicetekniker och tillgången till reservdelar vid ökad användning av teknik, vilket i sig ökar sårbarheten. Lantbrukarna behöver också lära sig att ta till sig den nya tekniken. Av uppföljningen framgår att det pågår forskning t.ex. för att ta fram bättre jordbrukstekniker för att anpassa jordbruket till klimatförändringar och för att minska risker för övergödning. Gruppen vill i detta sammanhang framhålla att det är viktigt med robusthet i utvecklingen av ny teknik och innovationer samt att innovationer och teknik kan vara en del av lösningen för att minska lantbrukets sårbarhet. Kan den svenska marknadsandelen för grönsaker öka? En del av det övergripande målet i livsmedelsstrategin är en ökad självförsörj- ningsgrad av livsmedel. Självförsörjningsgraden mätt som den svenska mark- nadsandelen är dock låg för många varor, t.ex. för tomater, äpplen och gurka. Vid en jämförelse med konstaterar gruppen att den finska självför- sörjningsgraden var för tomater och för andra grönsaker. Den svenska marknadsandelen för tomater och gurka var un- der , dvs. långt under den finska själv- försörjningsgraden. Den svenska marknadsandelen för morötter var dock så hög som 2019. Gruppen anser att det vore intressant att närmare studera varför självför- sörjningsgraden för grönsaker är så mycket högre i och vad som skulle kunna göras i för att öka den svenska marknadsandelen för grönsaker.