urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — darna egna överenskommelser som efterlevs av ledamöterna i kraft av grupp- 137 6 kap. 20 § RO. 138 6 kap. 21 § samt tilläggsbestämmelse RO 6.12.1. 139 6 kap. tilläggsbestämmelse RO 6.16.1. 140 Talmannens beslut efter samråd med gruppledarna enligt riksdagsordningen, Beslut om ordningsregler för kammaren (dnr RD-1.9.1-1958-2020/21). 141 E-post från Gergö Kisch, kammarsekreterare, , . 142 1 kap. 3 § RO. 143 6 kap. 20 § RO. 144 2020/21:URF1, s. 202. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN ledarnas ställning inom sina respektive partigrupper. En gruppledare som inte är ledamot av riksdagsstyrelsen har rätt att delta i styrelsens sammanträden. ska talmannen överlägga med riksdagsstyrelsen om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda. riks- dagsöversyn har föreslagit att talmannen i stället ska samråda med grupple- darna.145 Detta förslag, som innebär en ändring i riksdagsordningen (tilläggs- bestämmelse 6.2.1), återfinns även i riksdagsstyrelsens framställning till riks- dagen. Denna framställning har remitterats till . Utskot- tet justerade sitt betänkande och det kommer att behand- las i kammaren senare under hösten.146 Som har redovisats i del A finns det 15 utskott i riksdagen.147 Dessa är inrättade enligt den s.k. fackutskottsmodellen, vilken innebär att varje utskott har ett visst sakligt beredningsområde som anges i riksdagsordningen. För varje val- period ska även välja en () för de samråd med regeringen om EU-samarbetet som regleras i regeringsformen.148 Två eller flera utskott får dessutom besluta att gemensamt bereda ett ärende i ett sammansatt utskott genom deputerade.149 Varje utskott och består av det antal ledamöter och supplean- ter som bestämt.150 uppgår antalet till 17 ledamöter. Minst samma antal suppleanter ska väljas av kammaren. Det är dock möjligt att utöka antalet suppleanter.151 Partisammansättningen i respektive utskott och i är propor- tionell mot förhållandena i kammare. Inom riksdagsordningens ra- mar beslutar varje utskott och om sina arbetsformer. Varje ut- skott och biträds av ett kansli. Dessa består av ett antal tjänste- män, anställda av , som är partipolitiskt neutrala (för mer information om utskottens kanslier se avsnittet om utskottsavdelningen i del D). Enligt riksdagsordningen gäller beredningstvång152. Det innebär att inte får avgöra ett ärende som inte har beretts i ett utskott. riksdagsöversyn genomfördes av en parlamentariskt sammansatt kommitté vars betänkande överlämnades till riksdagsstyrelsen . 146Riksdagsstyrelsens framställning till 2020/21:RS5, bet. 2021/22:KU3. 147Tilläggsbestämmelse RO 7.2.1. 14810 kap. 10 § RF. 1497 kap. 7 § RO. 150Tilläggsbestämmelse RO 7.4.1. 15112 kap. 9 § samt tilläggsbestämmelserna RO 12.9.1 och RO 12.9.2. 15210 kap. 2 § i RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Propositioner, skrivelser, framställningar, redogörelser och motioner ska hän- visas av kammaren till ett utskott för beredning. hänvisas till utskott för beredning. Innan ett ärende hänvisas till ett utskott ska det bordläggas vid ett sammanträde i kammaren, om inte kammaren beslutar om omedelbar hänvisning.153 Möjligheten till omedelbar hänvisning är avsedd för att möjliggöra sådan snabbehandling som bl.a. har förekommit under co- Enligt riksdagsordningen gäller även behandlingstvång155. utskotten ska lämna betänkanden till kammaren över de propositioner, skrivel- ser, framställningar, redogörelser och motioner som har hänvisats till dem och lämna utlåtanden till kammaren över de EU-dokument som har hänvisats till I betänkandena och utlåtandena redovisar utskotten sina förslag på hur ska besluta i ärendena. Regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europe- iska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur för- handlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet.156 Utskottens och planering och sammanträden I början av varje upprättar utskottens kanslier efter samråd med utskottens presidier, dvs. ordförande och vice ordförande, en preliminär ar- betsplan med uppgifter om inplanerade sammanträdesdagar. anges t.ex. vilka ärenden som ska behandlas vid de olika sammanträdesda- Strävan är att planen ska följas. Detta hänger bl.a. samman med att upp- gifterna i utskottens arbetsplaner ligger till grund för kammarens ärendeplane- Om något utskott ändrar sin planering riskerar detta att påverka kammar- planeringen och därmed andra utskotts planering. också vilka övriga frågor som kommer upp på sammanträdena och ofta också övriga gemensamma aktiviteter.157 Även upprättar en sammanträdesplan efter dialog med nämndens presidium. Till grund för EU- nämndens sammanträdesplan ligger det innevarande EU-ordförandeskapets planering av rådsmöten och möten i Europeiska rådet.158 Utgångspunkten för planeringen är att utskotten och samman- träder när riksdagsarbetet så kräver.159 Utskotten och 15310 kap. 2 § i RO. 154Se m.fl. Grundlagarna (tredje upplagan, juridik, 2012), s. 757. 15510 kap. 3 § RO. 1567 kap. 14 § RO. 157Riksdagsförvaltningen, Intern promemoria inför ledamöternas introduktion till den nya mandatperioden (2018). 158E-post från , chef för , . 1597 kap. 15 § RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN sammanträder på kallelse av ordföranden.160 Om minst fem ledamöter begär det ska ordföranden kalla till sammanträde.161 Utskottens ordinarie sammanträdestider är tisdag respektive torsdag för- middag. sammanträder i huvudsak . I samband med större arbetsanhopningar kan utskotten och behöva sammanträ- da också andra dagar och andra tider. Utskotten och sammanträ- der i , bakom stängda dörrar.162 Statsministerns samråd med inför möten i är dock öppna för allmänheten och sänds normalt via webb-tv på webbplats.163 Ett utskott får besluta att ett sammanträde i den del det avser inhämtande av upplysningar eller överläggning i EU-frågor ska vara offentligt. EU-nämn- den får besluta att ett sammanträde, eller del av ett sammanträde, ska vara of- fentligt.164 Offentliga sammanträden som anordnas av utskotten för att inhämta upp- lysningar brukar kallas offentliga utfrågningar. Dessa regleras också i riks- dagsordningen enligt ovanstående stycke. Det finns inga bestämmelser om att ett visst antal ledamöter måste vara närvarande för att ett sammanträde ska kunna hållas eller för att utskottet ska vara beslutsmässigt. I princip kan ett sammanträde hållas med endast en leda- mot närvarande. Med närvaro avses normalt personlig inställelse. Deltagande på ett sammanträde anses således som huvudregel kräva fysisk närvaro.165 Genom en ändring i riksdagsordningen, som trädde i kraft , infördes dock en möjlighet för och talmannen att – under förutsätt- ning att det föreligger synnerliga skäl – besluta om att det är möjligt att delta i ett utskottssammanträde på distans även vid beslut i ärenden. Om ett beslut om distansdeltagande har fattats får ett utskott medge att en ledamot eller en suppleant deltar på distans vid ett sammanträde (se vidare nedan om anpass- ningar till följd av coronapandemin).166 Beredningen av ärenden i utskotten Det finns inga generella regler i riksdagsordningen om hur utskottsberedning- en av ett ärende ska gå till. Tillvägagångssättet styrs i stor utsträckning av det enskilda ärendets beskaffenhet. Normalt behandlas ett ärende vid två till tre utskottssammanträden. Propositioner och skrivelser från regeringen behandlas exempelvis i två led: beredning och justering. Vid beredningen – som kan ge- nomföras vid ett eller flera sammanträden – går utskottet igenom ärendet och respektive ledamot eller parti lämnar synpunkter på vad de anser att utskottets 160Tilläggsbestämmelse RO 7.15.1. 161Tilläggsbestämmelse RO 7.15.1. 1627 kap. 16 § RO. 163E-post från , chef för , . 1647 kap. 17 § RO. 165Riksdagsförvaltningen, , chef för utskottsavdelningen, Sammanträden i ut- skotten och (intern promemoria, ). 166Tilläggsbestämmelse RO 7.16.1 (bet. 2019/20:KU16). DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN ställningstagande borde omfatta. Vid justeringen fattas det definitiva beslutet. Beslut vid ett utskottssammanträde fattas i princip under samma former som i Formella voteringar i utskotten är dock sällsynta. I riksdagsordningen finns det också bestämmelser om krav på beredning av ärenden som har väckts inom genom motioner eller utskottsinitiativ och som gäller förslag om lag eller som påverkar statens budget.167 Innan ett utskott helt eller delvis tillstyrker ett sådant motionsförslag eller väcker ett sådant förslag genom ett utskottsinitiativ, ska utskottet inhämta be- hövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl Ett utskott ska också i vissa fall inhämta yttrande från Lagrådet.168 Som ett led i beredningen av ett ärende får ett utskott ge ett annat utskott tillfälle att yttra sig i ett ärende eller i en fråga som berör det andra utskottets Ett utskott kan också på eget initiativ yttra sig till ett annat utskott, även om detta är sällsynt.169 En statlig myndighet ska lämna upplysningar och avge yttrande då ett ut- skott begär det. Informationen kan lämnas skriftligen eller muntligen inför ut- Regeringens skyldighet att lämna upplysningar eller avge yttrande är begränsad till dels EU-frågor, dels till de granskningsrapporter inom ramen för effektivitetsrevisionen som riksrevisorn eller riksrevisionsdirektören har över- Ett ärende kan delas mellan flera utskott.171 Det är också möjligt att be- handla ett ärende i ett sammansatt utskott med ledamöter från två utskott.172 Utskotten ska följa arbetet i EU inom sina ämnesområden. bl.a. genom att begära information från, och överlägga med, regeringen i frå- gor om arbetet i EU.173 Regeringen har en omfattande informationsskyldighet gentemot när det gäller arbetet i EU.174 Att regeringen uppfyller denna informationsskyl- dighet är avgörande för att utskotten ska kunna följa EU-frågorna. tions- och samrådsskyldigheten är dessutom en förutsättning för det svenska EU-medlemskapets förenlighet med de grundläggande principerna om folk- suveränitet och regeringens parlamentariska ansvar.175 167 10 kap. 4 § RO. 168 10 kap. 5 § RO. Skyldigheten regleras närmare i 8 kap. 21 § RF. Om utskottet väljer att inte inhämta ett yttrande från Lagrådet ska skälen till detta redovisas i betänkandet. 169 10 kap. 7 § RO. 170 10 kap. 8 § RO. Vid en offentlig del av ett sammanträde med ett utskott eller är en företrädare för en myndighet dock inte skyldig att lämna uppgifter för vilka sekretess gäller vid myndigheten. 171 7 kap. 6 § RO. 172 7 kap. 7 § RO. 173 7 kap. 12–14 § RO. 174 10 kap. 10 § RF. 175 För fördjupning kring dessa frågor se regeringens proposition om medlemskap i Europeiska unionen (prop. 1994/95:19), s. 532 ff. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Utskotten har alltså rätt att begära överläggningar med regeringen. Denna rätt har även en minoritet om fem ledamöter i ett utskott. Utskottet kan dock avslå denna begäran om det anser att en överläggning skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma.176 Det är angeläget att ut- skotten kommer in tidigt i EU-processerna och att överläggningarna äger rum innan frågorna kommer upp på ministerrådets dagordning i EU.177 Genom överläggningen ges utskottens ledamöter en formaliserad möjlighet att fram- föra synpunkter på vilka ståndpunkter regeringen bör inta i en EU-fråga. Över- läggningen kan gälla vilken EU-fråga som helst. Den behöver inte avse ett konkret förslag och den kan gälla regeringens kontakter med kommissionen vid sidan av rådsarbetet.178 Regeringen får sitt förhandlingsmandat inför ett rådsmöte vid ett samråd med . Dessa samråd med regeringen äger i allmänhet rum fredagen före det aktuella rådsmötet. Inte sällan föregås samrådet av att frågan har tagits upp av det berörda utskottet. behandlar ofta frågor på flera rådsdagordningar med flera statsråd på samma sammanträde, beroende på hur många och vilka rådsmöten som ska hållas . Samrådet omfattar såväl beslutspunkter som diskussionspunkter på rådsdag- ordningen. Informationspunkter på dagordningen kan föredras som en infor- mation till . Utöver regeringens samråd och information vid EU- nämndens sammanträden har regeringen skriftiga samråd med nämnden, dels om s.k. listor med troliga A-punkter179 och dels om vissa andra beslut.180 Interparlamentariskt samarbete i EU respektive internationellt sam- arbete deltar genom utskottens och ledamöter i det inter- parlamentariska samarbetet mellan de nationella parlamenten i Europeiska unionens medlemsstater och med Europaparlamentet.181 bedriver också annat internationellt samarbete. Internationella överenskommelser kan ingås som innebär att bland sina ledamöter ska välja ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation. Bestämmelser om detta får införas i en tilläggsbestämmelse till riksdagsordningen.182 Till svenska delegation väljer 20 leda- möter. De väljs efter inledande för tiden till dess att ett nytt val till 17610 kap. 9 § RO. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335. 2005/06:RS3. 179A-punkter avser de beslut där en överenskommelse har nåtts i ett tidigare skede i besluts- processen och som ska antas formellt av ministerrådet. 180Handbok för EU-arbete (), s. 38 f. 1817 kap. 14 a § RO. 18213 kap. 18 § RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN delegationen har ägt rum. Delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till riksdagen.183 Till väljer sex ledamö- ter i den svenska delegationen. Delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till riksdagen.184 Till den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen vid Or- ganisationen för säkerhet och samarbete i () väljer åtta Delegationen väljs för valperiod. ligen lämna en redogörelse för sin verksamhet till riksdagen.185 Utöver ovanstående finns det också delegationer som utses av talmannen. Partigrupperna nominerar ledamöter till delegationerna till Interparlamenta- riska unionen (IPU) respektive den parlamentariska församlingen för Unionen Talmannen beslutar efter samråd med gruppledarna om sam- mansättningen av delegationerna. Beslutet gäller för den tid som talmannen Talmannen utser även ledamöter i flera andra delegationer till mellanfolk- liga organisationer utan att det är särskilt angivet i riksdagsordningen. Det förekommer också olika former av interparlamentariskt samarbete Några av formerna är reglerade och regelbundna medan andra är mer oreglerade och av tillfällig karaktär, ofta anordnade med anledning av en Som huvudregel gäller att deltar i det här arbetet genom utskottens och ledamöter. Kammaren väljer dock leda- möter och suppleanter i de konvent som inrättas för att förbereda fördragsänd- ringar inom Europeiska unionen och till delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol). Det finns också ett antal andra internationella parlamentariska konferenser, partnerskap och nätverk där riksdagsledamöter deltar. kan exempelvis aktualiseras genom att ett utskott efter inbjudan beslutar om deltagande för ett visst antal ledamöter eller genom att enskilda riksdagsleda- möter bjuds in att delta.187 Sammantaget innebär ovanstående normalt sett många resor utomlands Resor inom ramen för utskottens och verksamhet är antingen inrikes resor, utrikes resor eller internationella konferenser m.m.188 183 Tilläggsbestämmelse RO 13.18.1. 184 Tilläggsbestämmelse RO 13.18.2. 185 Tilläggsbestämmelse RO 13.18.3. 186 13 kap. 19 § RO. 187 Framställning 2020/21:RS5 riksdagsöversyn, s. 110 ff. 188 Utskottens och utrikes resor (dnr 2014-2019/20). finns i bl.a. riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2012:1) om utskottens och ut- DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN För såväl utskottens som utrikes resor som deltagande i in- ternationella konferenser m.m. fastställer riksdagsstyrelsen de ekonomiska ra- marna för varje valperiod. Det är respektive utskott eller som – inom de fastställda ramarna – avgör resmål, vilka som ska delta i resan m.m.189 Uppföljning och utvärdering m.m. I regeringsformen slås det fast att utskotten följer upp och utvärderar riksdags- beslut inom sina respektive ämnesområden.190 har beslutat om riktlinjer för utskottens arbete med uppföljning och utvärdering.191 I riktlinjerna framhålls att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller den ekonomiska styrningen och regelstyrningen. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få resultatinformation och att därigenom stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. I de omnämnda riktlinjerna slogs det även fast hur ska arbeta med forsknings- och framtidsfrågor.192 Av riktlinjerna framgår det att utskotten i ökad utsträckning bör kunna använda sig av forskningsinsatser, teknikvärdering, framtidsstudier eller andra kvalificerade analyser som ett led i sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete. är ett forum för samråd som överlägger i frågor av gemensamt intresse för kammaren, utskotten och . Talmannen är ordförande i konferensen, som i övrigt består av utskottens och ordförande. Från närvarar riksdagsdirektören, biträ- dande riksdagsdirektören och chefen för utskottsavdelningen. Ordförandekon- ferensen sammanträder två till per termin.193 Den normala processen för upprätthållandet av statsrättsliga funk- tioner (dvs. lagstiftning, budget och kontroll samt hantering av EU-frågor) har stått inför stora utmaningar , men också senare under pandemins förlopp. Dessa har ställt stora krav på förmåga till snabb och effek- tiv hantering inom ramen för den parlamentariska processen, vilket också har påverkat såväl utskottens som utskottsavdelningens arbete. 189Riksdagsförvaltningen, Intern promemoria inför ledamöternas introduktion till den nya mandatperioden (2018). 1904 kap. 8 § RF. 191Riksdagsstyrelsen, inför 2000-talet (2000/01:RS1), bet. 2000/01:KU23 och 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, s. 60 f. 1934 kap. 5 § RO och Intranätet, hämtad . DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN laterade beslut har behövt tas av utskott och kammare på kort notis som smittskyddsåtgärder har behövt iakttas. Eftersom det enligt riksdagsordningen gäller både beredningstvång och be- handlingstvång av ärenden är det centralt för som beslutsorgan att dessa ärenden dels snabbt och effektivt kan hänvisas av kammaren till ett ut- skott för beredning, dels att utskotten kan lämna väl underbyggda betänkanden i tid till kammaren för avgörande. Detta förutsätter att både kammare och ut- skott kan ta beslut när det behövs, vilket har varit en utmaning under pandemin där distansarbete varit rekommenderat eller regel under större delen av 2020. En annan utmaning har varit att kunna anpassa arbetsformerna och tekniken till den nya situationen. och har, liksom öv- riga i samhället, förväntats följa de råd och rekommendationer som utfärdats av regeringen och de ansvariga myndigheterna då två större vågor av smittspridning kan sägas ha haft en extra stor påverkan på verksamheten. I inledningen av pandemin vidtogs flera åtgärder för att begränsa spridningen av coronaviruset inom . För att säkerställa att le- damöter, tjänstemän vid m.fl. som har sina arbetsplat- ser i dessa lokaler inte skulle smittas uppmanades de att på grund av såväl smittskydds- som av hälsoskäl inte vistas i . uppmanade t.ex. riksdagsdirektören att det skulle vidtas vissa åtgärder för att minska risken för smittspridning i . Samtliga chefer i förvaltningen uppmanades dels att undersöka vilka av personalen som kunde arbeta på distans, dels att fr.o.m. avboka större möten, se- minarier, utbildningar och evenemang med flera externa deltagare i lokaler.194 Bland de övriga smittskyddsåtgärder som vidtogs kan det bl.a. nämnas till- handahållande av handsprit, skyltning om vikten av handtvätt och uppma- ningar om fysisk distansering, förändrade lokalvårdsrutiner samt nedstängning av vissa verksamheter, inklusive visningarna för allmänheten av . Det praktiska genomförandet av dessa åtgärder föll i huvudsak på och beskrivs därför närmare i rapportens del D. Överenskommelsen om att endast ett begränsat antal ledamöter skulle delta i kammarens beslutsfattande De första övergripande kontakterna mellan partierna och Riksdagsförvalt- ningen i fråga om den uppkomna situationen togs under andra halvan av feb- ruari 2020. Ett första möte mellan partikanslierna och 195 Avsnittet bygger, där inte annat anges, på intervjuer med samtliga gruppledare. Det bör i sammanhanget även noteras att gruppledarmöten inte protokollförs. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN hölls där förvaltningen bl.a. informerade om hanteringen av pågående eller avslutade utskotts- och sportlovsresor. Säkerhetsenheten uttryckte att de avsåg att ta kontakt med alla som återvände från utskottsresor och informera om att de skulle följa expertmyndigheternas råd och rekommen- dationer.196 genomförde ledning ett möte om covid- 19.Vid detta tillfälle slogs det fast att eventuell frånvaro av ledamöter på grund av karantän eller sjukdom skulle hanteras inom ramen för det tidigare nämnda kvittningssystemet. Eftersom inte ingick i kvittningssystemet var det emellertid inte möjligt att hantera ett större antal frånvarande ledamöter med mindre än att voteringsresultatet riskerade att avspegla de verk- liga majoritetsförhållandena på ett felaktigt sätt. Även om Sverigedemokra- terna skulle inkluderas i kvittningssystemet kunde systemet i dess dåvarande utformning inte hantera ett större bortfall av ledamöter, exempelvis som en följd av utbredd sjukdom, smitta, smittskyddsrelaterade reserestriktioner, krav på karantän eller liknande. I detta skede konstaterades det att kvittningssyste- met inte kunde hantera ett större bortfall än ca 30 ledamöter från något av ”blocken”. En överenskommelse om ett reformerat kvittningssystem bedöm- des därför inte kunna svara upp mot de utmaningar för förmåga att fatta beslut som på ett korrekt sätt avspeglade valresultatets mandatfördelning i kammaren. En sådan överenskommelse var därför inte ett lämpligt alternativ. Eftersom den tidigare beskrivna krigsdelegationen endast kan träda i riks- dagens ställe vid krig eller krigsfara var detta alternativ inte heller aktuellt.197 Slutsatsen var i stället att en frivillig överenskommelse mellan gruppledare var det enda möjliga alternativet. Att samtliga gruppledare skulle stå bakom förslaget till överenskommelse var också något som talmannen fäste stor vikt vid. fick gruppledare ytterligare information av chefen för säkerhetsenheten om det arbete som gjordes med att bedöma den uppkomna pandemisituationen och behovet av åtgärder. Arbetet meddelades utgå från det övergripande målet för krisarbete, dvs. att skapa förutsättningar att vidmakthålla den parlamentariska processen enligt ordinarie rutiner eller, om det inte är möjligt, säkerställa att processen kunde genomföras på en acceptabel nivå.198 Ett förslag om en frivillig överenskommelse som baserades på krigsdele- gationens modell föreslogs därför av gruppledare på gruppled- ningsmötet . Idén mottogs positivt av de andra gruppledarna och av talmannen. Vid detta möte betonades att överenskommelsen även behövde be- akta de två ledamöter som vid det tillfället inte ingick i någon partigrupp (de s.k. politiska vildarna) eftersom dessa inte heller ingick i krigsdelegationen. 196Riksdagsförvaltningens interna händelselogg för pandemin. 197Bestämmelser om krigsdelegationen finns i 15 kap. 2–3 §§ RF och i 13 kap. 11–12 §§ RO. 198Riksdagens intranät, . DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN gruppledare ombads att närmare utforma ett förslag med krigsdelegationen som bas. Talmannens önskemål var att förslaget skulle in- nehålla en möjlighet att reducera och i ett senare skede öka antalet ledamöter i några steg med hänsyn till vad som ansågs vara motiverat och proportioner- ligt utifrån pandemisituationens utveckling. Under arbetets gång framkom det emellertid att krigsdelegationens sam-