eunbil · H80N4DC590 · 2021-01-01 00:00:00 — Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) den 17– MÅNDAGEN DEN 17 MAJ 2021 a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 3.Rådsslutsatser om jämlik och inkluderande utbildning för att främja framgång inom utbildning för alla = Antagande ST 7958/21 + ST 7958/21 ADD1: I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna att införa åtgärder på utbildningsområdet för att främja lika möjligheter och inkludering för alla samt att främja framgång inom utbildning på alla nivåer och för alla typer av utbildning. De uppmanas att främja avslutade studier på gymnasienivå och minska skolavhopp och att arbeta för att alla elever och studerande ska uppnå kompetens på basnivå, med särskilt fokus på utsatta grupper, samt att arbeta för att alla elever och studerande, får relevant stöd och utmaningar. Medlemsstaterna uppmanas att säkerställa att utbildningsinstitutioner är säkra miljöer, fria från våld, rasism, mobbning, nätmobbning, sexuella trakasserier, sexism, skadligt tal, desinformation och alla former av diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas att använda de europeiska samarbetsverktygen för högre utbildning. Medlemsstaterna uppmanas öka tillgång, tillgänglighet och kvalitet gällande digitala verktyg och infrastruktur. Kommissionen uppmanas att tillsammans med medlemsstaterna arbeta med den europeiska kompetensagendan, det europeiska utbildningsområdet, handlingsplanen för digital utbildning –2027, liksom, strategin för barns rättigheter, strategin för personer med funktionsnedsättningar och handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inklusive barngarantin. Kommissionen uppmanas också att tillsammans med medlemsstaterna ta fram politik för ökat deltagande i undervisning på gymnasial nivå, inklusive för utsatta grupper och för att förhindra ungdomsarbetslöshet. Kommissionen uppmanas även att genom en strategisk dialog med medlemsstaterna, ta fram riktlinjer för digital- och distansundervisning på grundskole- och gymnasienivå. Därutöver uppmanas kommissionen stödja intresseorganisationer på olika nivåer, främja samarbete för jämlikhet inom utbildning och nyttja möjligheten till behandling i expertgrupper. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar framtagandet av rådsslutsatser och stödjer temat för dessa, vilket ligger väl i linje med svenska prioriteringar. Alla ska ha samma tillgång till inkluderande och jämlik utbildning av hög kvalitet vilket främjar livslångt lärande för alla, oavsett exempelvis bakgrund, kön, ålder och bostadsort. Det är av största vikt att arbeta för ett jämlikt och jämställt 2 (16) utbildningssystem som utjämnar livschanser och bidrar till sammanhållning, demokratiska värderingar, inkludering och gemenskap. Regeringen anser det värdefullt med ett fortsatt erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna på temat jämlik utbildning, vilket innebär diskussioner både om erfarenheter från nationella insatser och möjliga åtgärder på EU- nivå. Det är viktigt att bevaka medlemsstaternas befogenheter i detta arbete, ex. så att det inte ställs krav på lagstiftning eller tillskott av medel. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i utbildningsutskottet . Rådsslutsatserna har inte tidigare varit föremål för samråd med . 4.Rådsslutsatser om initiativet Europauniversitet – sammankoppla högre utbildning, forskning, innovation och samhälle: och bana väg för en ny dimension av europeisk högre utbildning =Antagande, ST 7963/21 + ADD1 I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna att med befintliga medel på nationell och EU-nivå stödja Europauniversitetsinitiativet samt att stöda kapacitetsbyggande åtgärder för att minska forsknings- och utvecklingsgapet. Medlemsstaterna uppmanas också att arbeta tillsammans på olika nivåer för att avlägsna hinder för jämförbara utbildningssystem och tätare samarbete mellan institutioner inom högre utbildning. Medlemsstaterna uppmanas även att använda befintliga, stödjande åtgärder för att avlägsna hinder för mobilitet och karriärutveckling samt att underlätta automatiskt och ömsesidigt erkännande samt gemensam utvärdering av studieprogram. Vidare uppmanas medlemsstaterna att försvara och främja akademisk frihet och institutionell självständighet. 3 (16) Kommissionen uppmanas att tillsammans med medlemsstaterna fortsätta att främja hållbara alliansmodeller som uppmuntrar till utbildning, forskning, innovation och kreativitet samt utvecklandet av bästa praxis för inspirerande erfarenhetsutbyte som bland annat inspirerar till ökad student- och lärarmobilitet. Vidare uppmanas kommissionen att möjliggöra för europauniversiteten att utbyta sina goda erfarenheter med alla institutioner för högre utbildning i . Kommissionen uppmanas även att tillsammans med medlemsstaterna utforska nödvändiga steg för användandet av mikromeriter inom högre utbildning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar framtagandet av rådsslutsatser om Europauniversitet (EUI). Elva svenska lärosäten ingår i EUI. Högre utbildning ska ha en stark internationell prägel. EUI är en konkret strategi för att förbättra just det och utgör en möjlighet att länka det europeiska området för högre utbildning (EHEA) och det europeiska forskningsområdet (ERA). EUI är en drivkraft för att höja kvaliteten och stärka utbildningens koppling till forsknings- och innovationslandskapet i . Regeringen är positivt inställd till EUI och utvecklat samarbetet mellan EU:s medlemsländer inom utbildningsområdet som regeringens hållning är att utbildning är en nationell befogenhet. Regeringen menar också att det finns ett behov av att löpande utvärdera frågor som rör Europauniversitet. Regeringen tycker också att det är viktigt att följande frågor diskuteras i relation till EUI: klimathänsyn i internationaliseringsarbetet, kopplingen mellan EEA och det europeiska området för högre utbildning (EHEA), konsekvenser för jämställdhet, möjligheten för samtliga typer av lärosäten att delta i EUI, att finansieringen också fortsatt ska göras med EU-medel och studentinflytandet. Det är viktigt att bevaka medlemsstaternas befogenheter i detta arbete, ex. så att det inte ställs krav på lagstiftning eller tillskott av medel. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning ägde rum i utbildningsutskottet . Rådsslutsatserna har inte tidigare varit föremål för samråd med . 4 (16) 5.Omvandlingsagendan för högre utbildning i EU = riktlinjedebatt, ST 8154/21 REV1 planeras konsultationer ske med olika intressenter. Kommissionens avsikt är att presentera initiativet under hösten 2021.Som ett led i förberedelsearbetet är denna fråga uppsatt som en riktlinjedebatt på dagordningen för utbildningsministermötet . Omvandlingsagendan planeras omfatta flera olika initiativ, bland annat följande -Inkludering, jämställdhet och livslångt lärande -Digital och grön omställning -Ett modernt kvalitetssäkringssystem -Vidare utveckling av automatiskt och ömsesidigt erkännande I det portugisiska ordförandeskapets underlag till riktlinjedebatten ställs tre frågor till medlemsstaterna: Den första frågan gäller hur medlemsstaterna ställer sig till att Europauniversitet ska underlätta samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller utvecklingen av en europeisk forsknings- och lärarkarriär. Kopplat till detta finns frågan om hur gemensamma rekryteringsprogram för lärare och forskare kan bidra till ett multidisciplinärt och balanserat utbyte mellan universitet i . Den andra frågan handlar om vilka åtgärder medlemsstaterna planerar för att ett europeiskt gemensamt kvalitetssäkringssystem och gemensamma examina ska kunna förverkligas. Den tredje och sista frågan gäller hur medlemsstaterna ser på att anta nationell lagstiftning för mikromeriter inom högre utbildning. 5 (16) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar diskussioner om en omställningsagenda för högre utbildning. Regeringen stödjer arbete för ökad inkludering, jämställdhet och livslångt lärande samt insatser som underlättar övergången till ett mer digitalt och grönt samhälle. Avseende det aviserade förslaget om mikromeriter delar regeringen kommissionens målsättning att vuxna ska kunna bygga vidare på lärande från olika aktörer genom livet. Innan en ståndpunkt om förslaget kan tas måste begreppet definieras och förslaget om mikromeriter utvecklas så att det framgår hur mikromeriter kan underlätta ackumulering av läranderesultat. Vad skillnaden är mellan mikromeriter och övriga certifikat och intyg samt om det kommer att göras skillnad mellan dessa mikromeriter och andra certifikat på sida för digitala meriter är några av de aspekter som behöver tydliggöras. Regeringen är för samarbete som underlättar hållbar mobilitet inom området för högre utbildning. Regeringen stödjer det kvalitetssäkringsarbete som bedrivs inom Bolognasamarbetet. Regeringen anser att det är angeläget med ett utbyte av erfarenheter på området för högre utbildning, men betonar vikten av att samarbete på utbildningsområdet fokuserar på öppenhet och vikten av ömsesidigt förtroende för varandras utbildningssystem och inte på att harmonisera utbildningssystemen i . Utbildningssystemen speglar tradition och behov på respektive medlemsstats nationella arbetsmarknad och medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet måste även fortsättningsvis respekteras. Regeringen anser att det är viktigt att de initiativ som kan komma att läggas fram inom ramen för omvandlingsagendan inte leder till lagstiftning eller ökade kostnader för medlemsstaterna och avser att ta ställning till dessa när de har presenterats. Datum för tidigare behandling i : Överläggning ägde rum i utbildningsutskottet . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 6 (16) 6.Slutsatser om ungas delaktighet i beslutsprocesser i flernivåstyre = Antagande ST 8169/21 Det portugisiska ordförandeskapet fokuserar under sitt ordförandeskap på ungas demokratiska deltagande och utgår från mål nummer nio av de elva europeiska ungdomsmålen: utrymme och deltagande för alla. Ordförandeskapet har tagit fram ett utkast till rådsslutsatser som syftar till att bidra med rekommendationer för genomförandet av målet på alla beslutsnivåer. Utkastet till rådsslutsatser understryker att syftar till att stärka ungas deltagande i samhällslivet på alla nivåer, från globalt till lokalt. Rådsslutsatserna uppmuntrar medlemsstaterna att stärka ungas delaktighet genom utbildningsinsatser, målgruppsanpassad information och återkoppling samt ungdomsarbete. Utkastet uppmuntrar även medlemsstaterna att erkänna unga som viktiga aktörer i demokratin och att förbättra strukturer för ungas deltagande i politiska processer på alla nivåer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att det föreslagna utkastet till rådsslutsatser om stärkandet av ungas delaktighet i beslutsprocesser vid flernivåstyre håller sig inom EU:s kompetens på utbildnings- och ungdomsområdet såsom den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen betonar att kostnadsdrivande förslag ska undvikas och respekten för subsidiaritetsprincipen ska 7 (16) Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i kulturutskottet . Frågan har ej tidigare varit föremål för samråd med . 7.Ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt inom ungdomspolitik = riktlinjedebatt, dok nr: ST 8172/21 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Diskussionsunderlaget handlar om ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för ungdomspolitik och lyfter bland annat covid-19-pandemins inverkan på ungas rättigheter. Ordförandeskapet refererar till tidigare dokument på området som beskriver övergången från att vara barn till att bli vuxen som en känslig tid i ungas liv. Ungas rättigheter och egen agens behöver därför tydligare stärkas och främjas. Ett tvärsektoriellt tillvägagångssätt för ungdomspolitiken bör enligt underlaget utgå från att skydda och stärka mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla unga. Detta bör enligt ordförandeskapet ske genom att bejaka ett rättighetsbaserat ungdomsperspektiv i planering, utförande och utvärdering av åtgärder som berör unga. För att främja och stärka ungas tillgång till rättigheter är det enligt underlaget nödvändigt att uppmuntra nationella, lokala och regionala myndigheter att engagera, sammanföra och stärka unga i enlighet med de tre kärnbudskapen i . Två frågor är ställda som grund för riktlinjedebatten. 1.Vilka är enligt er de huvudsakliga åtgärderna som bör tas på nationell, regional och lokal nivå för att utveckla ett rättighetsbaserat och tvärsektoriellt perspektiv för ungdomspolitiken i syfte att bemöta utmaningar som förstärkts av Covid-19? 8 (16) 2.Vilka framtida steg bör vidtas på EU-nivå för att vidare utveckla ett rättighetsbaserat och tvärsektoriellt perspektiv för ungdomspolitik? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet tagit fram som vägledning inför ministrarnas diskussion. Ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för ungdomspolitiken ligger väl i linje med nationella mål att alla unga ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Datum för tidigare behandling i : kulturutskottet informerades . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . a)Lägesrapport om covid-19-pandemins påverkan på utbildningssektorn b)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den slovenska delegationen c)Lägesrapport om covid-19-pandemins påverkan för ungdomar Information från ordförandeskapet d)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den slovenska delegationen 9 (16) KULTUR/AUDIOVISUELLA FRÅGOR 9.Slutsatser om återhämtning, motståndskraft och hållbarhet för den kulturella och kreativa sektorn = Antagande, dok nr ST 7431/21 Det portugisiska ordförandeskapet fokuserar på återhämtning, motståndskraft och hållbarhet för den kulturella och kreativa sektorn mot bakgrund av covid-19-pandemins verkningar på kulturområdet. Utkasten på rådsslutsatser syftar till att bidra med rekommendationer för att bland annat möjliggöra bättre åtkomst för kulturella och kreativa sektorn till EU:s befintliga stödsystem, uppmärksamma och stärka kulturskapares villkor samt stärka samarbetet mellan kulturella aktörer inom EU-samarbetet. Rekommendationerna uppmanar vidare till utvecklad kunskap om kulturområdet, fler utbyten mellan kulturområdet och övriga lokalsamhället, samt utvecklade möjligheter för kulturområdets aktörer att delta i digital utveckling och grön omställning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att det portugisiska ordförandeskapet valt att lägga fram rådsslutsatser om återhämtning, motståndskraft och hållbarhet för den kulturella och kreativa sektorn mot bakgrund av covid-19 pandemin. Regeringens bedömning är att det föreslagna utkastet till rådsslutsatser om återhämtning, motståndskraft och hållbarhet för den kulturella och kreativa sektorn håller sig inom EU:s kompetens för kulturområdet, såsom den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen betonar att kostnadsdrivande förslag ska undvikas och respekten för subsidiaritetsprincipen ska upprätthållas. 10 (16) Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i kulturutskottet . Frågan har ej tidigare varit föremål för samråd med . 10.Slutsatser om kommissionens handlingsplan för att stödja återhämtning och omställning av medier = Antagande, dok nr ST 8025/2021 Förslagets innehåll: Det portugisiska ordförandeskapet har föreslagit rådsslutsatser om kommissionens handlingsplan för mediernas återhämtning och omställning (COM(2020) 784). Kommissionens handlingsplan behandlar åtgärder för att bidra till en återstart för mediesektorn efter den kris som uppstått genom pandemin. Handlingsplanen innehåller också åtgärder som avser att stödja sektorns mer långsiktiga omställning. De föreslagna rådsslutsatserna välkomnar handlingsplanen och de initiativ som kommissionen föreslår för att stödja mediesektorn . Kommissionens åtagande vad gäller att förenkla möjligheten att söka stöd inom befintliga stödprogram, initiativ för att öka tillgången till riskkapital och lån liksom de olika områden där kommissionen åtar sig att öka erfarenhets- och kunskapsutbytet mellan olika aktörer uppmärksammas. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen delar bedömningen att det är viktigt att bidra till mediebranschens återhämtning och omställning både på nationell och europeisk nivå. De föreslagna rådsslutsatserna kan bidra till arbetet genom att ge ett tydligt stöd för kommissionens bidrag på europeisk nivå. Regeringens bedömning är att de föreslagna slutsatserna håller sig inom ramen för EU:s kompetens för medieområdet såsom den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt, och betonar att kostnadsdrivande förslag ska undvikas och respekten för subsidiaritetsprincipen ska upprätthållas. Regeringen bedömer att kan ställa sig bakom ett antagande av slutsatserna. 11 (16) Datum för tidigare behandling i : Information i , och . Faktapromemoria: Handlingsplan för återhämtning och omställning av europeiska mediesektorn 2020/21: FPM60 (COM(2020)784) 11.Diversifiering av finansieringskällor och mekanismer för att säkerställa skydd av det europeiska kulturarvet = Riktlinjedebatt, dok nr ST 8023/21 Förslagets innehåll: Det portugisiska ordförandeskapet har valt finansiering av kulturarv som tema för riktlinjedebatten vid kulturministermötet . Diskussionsdokumentet grundar sig på rådsslutsatser , om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart . I diskussionsunderlaget uppmanas medlemsstaterna och att undersöka möjligheterna till en mer differentierad finansiering av kulturarv genom både offentlig och privat finansiering, att uppmuntra investeringar i kulturarvet och att ta del av befintliga EU-program så att de kommer både lokal och regional kultur till del. I diskussionsdokumentet ställs två frågor: 1.Vad skulle kunna göras på EU-nivå för att öka diversifieringen av finansieringen av kulturarv som komplement till offentlig finansiering? 2.Bedömer ni att en studie eller pilotprojekt för att undersöka möjligheten att inrätta en europeisk myndighet till skydd och bevarande av kulturarv vore en god idé? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar initiativet att diskutera frågan om vad som kan göras på EU-nivå för att öka diversifieringen av finansiering av kulturarv, som komplement till offentlig finansiering. Redan innan coronakrisen och dess verkningar för kultursektorn var det tydligt att finansiering med offentliga medel inte alltid räcker till. Finansiering från fler källor kan öka bevarandet av kulturarvet samt öka delaktighet och engagemang. Gällande frågan om att undersöka ett 12 (16) eventuellt inrättande av en europeisk kulturarvsmyndighet har regeringen redan i förberedande möten betonat vikten av att undvika kostnadsdrivande förslag. välkomnar dock vidare samtal om skydd och bevarande av kulturarv inom EU, och om hur EU kan kraftsamla kring dessa frågor, med bibehållen respekt för budgetrestriktivitet och subsidiaritet. Datum för tidigare behandling i : Information i kulturutskottet . Frågan har ej tidigare varit föremål för samråd i . 12.Slutsatser om idrottsinnovation = Antagande, dok nr ST 8126/21 Förslagets innehåll: Det portugisiska ordförandeskapet har valt att fokusera på frågan om innovation inom idrotten och ta fram förslag till rådsslutsatser på temat. Slutsatserna ligger i linje med Europeiska unionens arbetsplan för idrott (2021–2024) som antogs . I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna bland annat att utforska innovativa lösningar, inklusive digitala och tekniska innovationer, för att skydda idrottens integritet och bekämpa korruption i idrott. Det kan handla om att utveckla lämpliga verktyg för att ta itu med gränsöverskridande utmaningar som matchfixning, dopning och våld och att bevara en ren, säker, ickediskriminerande och hälsosam idrottsmiljö. Vidare uppmanas kommissionen att bland annat främja idrottens potential som innovationskälla och idrottsorganisationerna uppmanas bland annat att genomföra innovationsprocesser för att främja socioekonomisk utveckling samt att utbilda om hälsosam livsstil och om en säker, ren, rättvis och ickediskriminerande idrott. 13 (16) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att utkastet till rådsslutsatser om idrottsinnovation är balanserat. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt och därigenom respekterar att idrottsfrågor främst är en nationell angelägenhet. Regeringen betonar att kostnadsdrivande förslag ska undvikas och att respekten för subsidiaritetsprincipen ska upprätthållas. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i kulturutskott . Frågan har ej tidigare varit föremål för samråd med . = Riktlinjedebatt, dok nr ST 8128/21 Förslagets innehåll: Vid rådsmötet kommer rådet hålla en riktlinjedebatt om idrottsdiplomati. Ordförandeskapet lyfter fram att med ”modern” idrottsdiplomati avses en mer regelbunden och strategisk användning av idrott för att uppnå mål för externa relationer. Det engagerar ett bredare utbud av aktörer utöver diplomater och politiker - även amatörer och professionella idrottsmän, idrottsklubbar, styrande organ och aktörer i det civila samhället. Vidare att det bygger långsiktiga partnerskap med tredjeländer och samhällen, särskilt där relationerna har blivit ansträngda. Ordförandeskapet pekar på att artikel 165 i EUF-fördraget ger EU en begränsad kompetens inom idrottsområdet, men det föreskrivs att ”Unionen ska främja samarbete med tredjeländer och de behöriga internationella organisationerna inom idrottsområdet”. Mot denna bakgrund ställer ordförandeskapet två frågor till idrottsministrarna att tala kring. 1.Erbjuder EU:s kulturella och pedagogiska diplomati en plan för utvecklingen av en EU-strategi för idrottsdiplomati? Vad anser ni om de potentiella fördelarna med en EU-strategi för idrottsdiplomati? 14 (16) 2.Vad ska nästa steg vara för medlemsstaterna och EU för att främja en EU- strategi för idrottsdiplomati? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar denna möjlighet till erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna om idrottsdiplomati och kommer i diskussionen att betona, i enlighet med den statliga idrottspolitiken, att vill värna och utveckla idrottsrörelsens självständighet och ansvarstagande som en demokratisk folkrörelse. Idrottsdiplomati bör förstås som att idrotten används i diplomatiska, interkulturella, sociala, ekonomiska och politiska förbindelser. Idrottsdiplomatin blir därigenom en del av den offentliga diplomatin, dvs. en långsiktig kommunikationsprocess med allmänheten i syfte att förbättra ett lands attraktionskraft och profil. Regeringen ser inget tydligt mervärde av att utveckla en särskild EU-strategi för idrottsdiplomati. Om idrotten ska ingå i EU:s diplomatiska arbete bör det prövas i det enskilda fallet. Regeringen ser att idrotten har stort genomslag både nationellt och internationellt. Många idrottsutövare och andra människor kan bidra till att öppna dörrar för internationellt samarbete. Idrotten är självständig och det är viktigt att idrottsrörelsen tar sig an de utmaningar som den står inför. Det gäller såväl i den interna demokratiska styrningen, tilldelning av värdskap för internationella idrottsevenemang, korruption, dopning och andra viktiga etiska frågor inom idrotten.