eunbil · H90N4DF5B4 · 2021-10-04 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrarna) den 11– 3.Rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna och vissa bestånd utanför (Kommissionens förslag till rättslig grund: art. 43.3 i EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till förordning när det gäller fastställande av fiskemöjligheter i samt vissa fiskemöjligheter i vatten utanför . Kommissionens förslag reglerar i arterna torsk, sill, skarpsill, lax och rödspätta samt i viss mån öring. Förslaget innehåller även förslag till TAC för vitlinglyra i . Kommissionen har angett att förslaget till TAC och kvoter i överensstämmer med målen och principerna i den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive målet om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY) och är i linje med den fleråriga för torsk, sill/strömming och skarpsill i . Kommissionens förslag avser TAC för de två förvaltningsområdena för torsk, TAC för de fyra förvaltningsområdena för sill, TAC för de två förvaltningsområdena för lax samt TAC för skarpsill och rödspätta i hela samt TAC för vitlinglyra i . Kommissionens förslag av var ofullständigt, och saknade förslag när det gäller sill och torsk i västra samt lax i hela . Kommissionens ofullständiga förslag berodde framför allt på att de vetenskapliga råden från ICES för vissa arter senarelades och presenterades först . Kommissionens förslag av har kompletterats vad gäller både västlig sill och västlig östersjötorsk, samt förslag avseende vissa arter utanför (såsom makrill, lodda och torsk). Kommissionens förslag innebär en sänkning av fiskemöjligheterna jämfört med fiskemöjligheterna . Utöver detta innebär kommissionens förslag ett förbud mot riktat fiske av både östlig och västlig torsk samt västlig sill och att endast oundvikliga bifångster är tillåtna av dessa bestånd. Givet att förslaget innebär ytterligare minskning av de sammanlagda fiskemöjligheterna jämfört med och att förslaget innebär ett förbud mot riktat fiske av både östlig torsk, västlig torsk och västlig sill kommer förslagets helhet leda till negativa ekonomiska effekter för såväl fiskenäring som fiskberedningsföretag och kustsamhällen i alla medlemsstater runt . Förbudet mot riktat fiske av östlig torsk kommer att medföra stora negativa konsekvenser för svenska fiskenäringar på ost- och sydostkusten. De negativa effekter som väntas 2022 måste ses i ljuset av de negativa konsekvenser som framför allt fisket efter östlig torsk drabbats av som följd av det östra torskbeståndets beståndssituation. Den östra torskens beståndssituation påverkas även av annan mänsklig aktivitet än fiskeri samt av parasiter och predation från ökande sälbestånd. Sammantaget har detta en negativ påverkan på ekosystemen och den östra torskens möjlighet till återhämtning och gör att en snabb återhämtning av torskbeståndet därmed inte kan förväntas. Även förslaget om förbud mot riktat fiske av både torsk och sill i västra 2 (18) väntas få stora negativa konsekvenser för det svenska lokala fisket i området, framförallt i , men även längs . Detta gäller både de lokala fiskare som haft möjlighet att ha ett begränsat riktat torskfiske och de som får torsk som bifångst i fiske efter andra arter. Detta gäller även dem som fiskar efter sill för humankonsumtion samt för de svenska lokala beredningsföretag som är beroende av råvara från dessa fisken. Därmed påverkas sysselsättningen i berörda svenska kustsamhällen negativt. Till detta kommer de negativa effekterna av den pågående pandemin. Utöver förslag till TAC innebär kommissionens förslag också förslag om lekfredningsperioder för torsk samt att fritidsfisket på torsk fortsätter att regleras på EU-nivå . De föreslagna lekfredningsperioderna för torsk väntas få negativa konsekvenser för det svenska kustnära fisket samt för de svenska beredningsföretag som är beroende av råvara från dessa fisken och därmed sysselsättningen i svenska kustsamhällen. Så som undantagen från lekstängningsperioderna är utformat bedöms dock de negativa konsekvenserna mildras väsentligt för det berörda svenska kustnära fisket som fiskar efter annat än torsk och berörda beredningsföretag. När det gäller den föreslagna regleringen av fritidsfiske av östlig torsk, innebär förslaget ett förbud mot fritidsfiske. Vad gäller regleringen av fritidsfiske av västlig torsk föreslås omfattande begränsningar, genom både införande av en mängdbegränsning, redskapsbegränsningar och begränsningar och rum. Så som kommissionens förslag är utformat förväntas föreslagen reglering att leda till negativa effekter för fritidsfisket, lokala turbåtsföretag och tillhörande besöksnäringar. Kommissionen föreslår också att vidareföra förbudet mot att fiska öring utanför som infördes för att komma till rätta med den felrapportering av lax (såsom öring) som det () då lyft fram. kompletterade kommissionen förslaget vad gäller lax i hela . Den föreslagna regleringen avser både yrkes- och fritidsfiske av lax. Förslaget har diskuterats i det regionala forumet för , Baltfish, och i rådets förberedande organ . Målsättningen är att rådet ska nå en politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. 3 (18) anser således att fiske- och vattenbruksverksamheterna ska vara miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende. Därtill ska de bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen som en del av ett hållbart livsmedelssystem som det hållbara småskaliga fiskets konkurrenskraft värnas. Regeringens målsättning är därför också att åtgärderna ska vara i linje med Livsmedelsstrategin och Agenda 2030. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), att den gemensamma fiskeripolitikens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att den fleråriga för torsk, sill och skarpsill ska tillämpas för de bestånd som omfattas av planen. I syfte att underlätta landningsskyldigheten är regeringens utgångspunkt att kvotsammansättningen för de pelagiska bestånden så långt som möjligt bör spegla fångstsammansättningen, och att fiskemöjligheterna för både dessa bestånd och västlig torsk bör fastställas med hänsyn till de MSY-intervall som framgår av ICES vetenskapliga råd. Mot bakgrund av den östra torskens dåliga beståndssituation stödjer regeringen en vidareföring av reglering av fiskemöjligheterna vilket innebär ett fortsatt generellt förbud mot riktat fiske och att endast oundvikliga bifångster av östlig torsk tillåts. Vad gäller rödspätta anser regeringen att fiskemöjligheterna bör grundas på ICES vetenskapliga råd, men med beaktande av den risk för bifångst av torsk som föreligger vid fiske av rödspätta. Regeringen anser att regleringen av lax bör utformas – och fiskemöjligheter fastställas – grundat på ICES råd och på en nivå som medger ett fortsatt hållbart fiske på de starka laxbestånden som skyddet för de svaga laxbestånden ökas ytterligare samt att förekomst av laxsjukdomar (inkl. M74) beaktas. Regeringen granskar kommissionens förslag vad gäller lax utifrån denna ansats. Regeringen stödjer kompletterande åtgärder som är i linje med Östersjöplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i . Därtill anser regeringen att åtgärder ska vara ändamålsenliga, grundas på vetenskapliga råd och inte oproportionerligt drabba det svenska kustnära fisket och beredningsindustrin negativt. Syftet är att värna det hållbara småskaliga fiskets konkurrenskraft och att bidra till levande kustsamhällen. Givet torskens beståndssituation stödjer regeringen således införande av 4 (18) lekfredningsperioder för att skydda torskens lek, och anser att utformningen återspeglar bästa tillgängliga vetenskap i syfte att åtgärder vidtas i de områden och på de djup där torsk potentiellt leker som de negativa effekterna för det svenska småskaliga kustnära fisket efter andra arter än torsk i områden och djup där torsk inte leker begränsas. När det gäller fritidsfiske anser regeringen generellt att reglering av fritidsfiske i första hand är varje medlemsstats ansvar och att EU-lagstiftning på detta område endast bör övervägas i specifika fall och om den kan tillföra mervärde. Givet beståndssituationen för vissa av bestånd och det faktum att fritidsfisket i betydande omfattning bidrar till fiskedödligheten för dessa bestånd anser regeringen att det finns ett mervärde i att reglera fritidsfisket av vissa arter (inkl. torsk) och i vissa områden i inom ramen för denna förordning. När det gäller kontroll och efterlevnad konstaterar regeringen att regelefterlevnaden är ett viktigt element för att säkerställa ett hållbart fiske och understryker vikten av att fiskets aktörer konkurrerar på lika villkor genom att kontrollkraven uppfylls på ett likvärdigt sätt i medlemsstaterna. Regeringen anser således att det är angeläget att medlemsstaterna kommer till rätta med de fall av bristfällig regelefterlevnad som påträffas och stödjer att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen och EU:s fiskerikontrollmyndighet (EFCA) fortsätter sitt arbete i syfte att uppnå hållbart fiske. I linje med ovan angivna ståndpunkter stödjer regeringen preliminärt den övergripande inriktningen i kommissionens förslag, men anser att förslaget i delar bör justeras något i syfte att mildra de negativa effekterna för det svenska lokala kustnära fisket med passiva redskap och lokala beredningsföretag. Detta gäller framför allt utformningen av förbudet mot riktat fiske på sill i västra , men även förslaget vad gäller västlig torsk. Regeringen anser även att förslaget bör justeras något i syfte att mildra de negativa effekterna för fritidsfiske, lokala turbåtsföretag och tillhörande besöksnäringar. Detta även i syfte att inte oproportionerligt öka den administrativa bördan samt för att öka kontrollerbarheten av regelverket och i linje med målsättningen om regelförenkling. Regeringen kommer att verka för att regeringens övergripande målsättning återspeglas i den slutliga kompromissen. 5 (18) Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet eller för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i förväntas antas formellt innan årsskiftet. FaktaPM 2021/22:FPM2. 4.Fiskemöjligheter : fiskbestånd som delas med Dagordningspunkten avser ett första meningsutbyte inför kommissionens kommande konsultationer med om fiskemöjligheter . I och med att lämnat unionen ska dessa konsultationer nu behandla ett stort antal av EU:s fiskemöjligheter på bestånd som delas med . Inom ramen för handels- och samarbetsavtalet mellan och regleras bland annat fördelning av fiskemöjligheter och vissa frågor om tillträde till vatten, men även målsättning för förvaltning av de gemensamma bestånden. Vid rådsmötet önskar kommissionen höra medlemsstaternas ståndpunkter inför konsultationerna med om fiskemöjligheter . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande inställning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med mål och principer i den gemensamma fiskeripolitiken samt handels- och samarbetsavtalet och att kommissionen bör sträva efter att uppnå detta i förhandlingarna med . Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att landningsskyldigheten möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten. Regeringen anser att det är viktigt att kommissionen så långt som möjligt strävar efter lika villkor och 6 (18) bevarandeåtgärder för fiskare som fiskar i samma område i syfte att uppnå hållbar förvaltning, transparens samt underlätta kontroll och efterlevnad. Det är även viktigt att bevara existerande områdesflexibilitet. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet eller för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingsresultatet vad gäller fiskemöjligheter förs i regel in i rådets förordning om fiskemöjligheter för som väntas bli föremål för politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet . 5.EU-Norge och kuststater: fiskesamråd 2022 Dagordningspunkten avser ett meningsutbyte inför kommande konsultationer med om fiskemöjligheter samt med berörda kuststater om fiskemöjligheter för makrill, blåvitling, atlantoskandisk sill och kungsfisk . EU förhandlar med om fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i och . De årliga förhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . utträde ur EU har dock inneburit att en majoritet av arterna i delas mellan EU, och varför fångstnivåerna för dessa arter ska beslutas mellan dessa tre länder medan tillträde att fiska i varandras vatten för berörda arter fortsatt beslutas genom bilaterala överenskommelser. I tillägg till fiskemöjligheter och tillträde ingår i avtalen vissa gemensamma förvaltningsstrategier, tekniska regleringar och kontrollöverenskommelser. Förhandlingarna innebär också att EU och byter fiskemöjligheter med varandra vilket främst innebär att erbjuder EU arktisk torsk i utbyte mot andra arter av intresse för . 7 (18) kommissionen höra medlemsstaternas ståndpunkter inför konsultationerna med som väntas äga rum . Överläggningar mellan berörda kuststater (, , , , och ) hålls också avseende de långt vandrande bestånden makrill, blåvitling, atlantoskandisk sill och kungsfisk om fiskemöjligheter och förvaltningsåtgärder för delade bestånd , och för mer långsiktiga åtgärder såsom fördelning, och fleråriga planer. har kuststaterna inte lyckats enats om kuststatsavtal och fördelning av de berörda bestånden som omfattar alla kuststater. Vid rådsmötet önskar kommissionen också höra medlemsstaternas ståndpunkter inför kuststatskonsultationerna som väntas äga rum . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande inställning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att kommissionen bör sträva efter att uppnå detta i konsultationer med tredje länder avseende förvaltning av gemensamma bestånd. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att landningsskyldigheten möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten. För att uppnå detta anser regeringen att förvaltningsstrategier liksom tekniska bevarandeåtgärder är viktiga verktyg som bör ingå i konsultationerna med syfte att nå likvärdiga regelverk mellan parterna. Vad gäller konsultationerna mellan och anser regeringen att EU särskilt bör verka för att bevara det för traditionellt viktiga gränsöverskridande fisket i liksom tillträdet till norsk ekonomisk zon i . EU bör också beakta att ett flertal av arterna, bland annat Nordsjösill, är gemensamma mellan och . Utgångspunkten för fastställande av fiskemöjligheter för dessa arter bör därför vara att bevara kvotandelarna mellan och och att fiskemöjligheterna som fastställs för inte avviker från de principer som tillämpas för samma bestånd i angränsande områden. När det gäller kvotbyten anser regeringen att de arter EU erbjuder i utbyte mot arktisk torsk främst ska sökas utanför samt att EU bör 8 (18) sträva efter en balans mellan medlemsstater som kompenserar för, respektive gynnas av dessa kvotbyten. Vad gäller kuststatskonsultationerna anser regeringen att ett fungerande kuststatssamarbete är en förutsättning för en långsiktig hållbar förvaltning. Regeringen stödjer därför generellt en strävan att hitta lösningar för att få till stånd kuststatsavtal som inkluderar samtliga kuststater. Regeringen anser mot denna bakgrund att EU bör verka för att kriterierna för tillträde och fördelning av gemensamma bestånd fortsatt grundas på principen om historiskt fiske. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet eller för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingsresultatet vad gäller fiskemöjligheter förs i regel in i rådets förordning om fiskemöjligheter för som väntas bli föremål för politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet . 6.Iccats årsmöte (15–) ICCAT, International Convention for the Conservation of Tunas, är den internationella konventionen för förvaltning av tonfiskar och andra långt vandrande fiskarter i . Grundfördraget antogs 1966 och trädde i kraft . ICCAT har 53 medlemmar, inklusive EU. Cirka 30 arter hanteras av ICCAT; tonfiskar (t.ex. blåfenad, gulfenad, storögd och bonit), spjutfiskar (svärdfisk, marlin-arter m.fl.), makrillarter och vissa arter av haj (t.ex. blåhaj och makrillhaj). För EU:s del är ICCAT viktig och EU är den största enskilda aktören i ICCAT med av kvoten av det östliga beståndet av blåfenad tonfisk (BFT). Även andra resurser förvaltas men BFT är den art som upptar 9 (18) huvuddelen av arbetet i ICCAT. Sedan finns det en förvaltningsplan för den blåfenade tonfisken. Efter flera årtiondens frånvaro förekommer den blåfenade tonfisken återigen i svenska vatten i och . har ingen egen fiskekvot som medger ett riktat fiske efter BFT. Svenska fiskare får den som oönskad bifångst i det pelagiska fisket (i det fria vattnet) och har möjlighet att landa den på en EU-gemensam bifångstkvot. kommer att äga rum digitalt . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens grundinställning är att det är angeläget att EU verkar för att nå målen som sätts upp inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive mål avseende den externa dimensionen i enlighet med del VI i EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP). Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Regeringen anser att förvaltningsstrategier är viktiga verktyg för att uppnå dessa mål. Därför anser regeringen att det är viktigt att fortsätta arbetet med att se över och upprätta strategier för arter som fortfarande saknar dem. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Fortsatt behandling av ärendet: äger rum digitalt den 15–. 10 (18) 7.Utarbetande av strategiska GJP-planer har de tre institutionerna enats om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Den nya jordbrukspolitiken kommer att införas och innebär att varje land ska ta fram en strategisk plan som visar hur politiken ska genomföras i respektive land. Förslaget till strategisk plan ska överlämnas för godkännande till kommissionen . Det pågår nu ett intensivt arbete i alla länder för att ta fram förslagen till strategiska planer. Vid rådsmötet kommer det att ske en diskussion om detta arbete och medlemsländerna har möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter om utestående frågor och den fortsatta processen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har inte några utestående frågor om arbetet med den strategiska planen eller den fortsatta processen. Datum för tidigare behandling i : Regeringen informerade om arbetet med strategiska plan i Miljö- och jordbruksutskottet . Regeringen har löpande informerat kontaktgrupp för GJP-förhandlingarna om arbetet med den strategiska planen. Fortsatt behandling av ärendet: - 8.Jordbruksprodukter – översyn av EU:s handelsnormer I strategin Från Jord till Bord aviserade kommissionen en översyn av EU:s handelsnormer för olika jordbruksprodukter. EU:s handelsnormer är regler som gäller för marknadsföring av livsmedelsprodukter i alla led i hela 11 (18) De fastställer minimikrav för produkter i syfte att underlätta handel. Syftet med översynen är att handelsnormerna i högre grad ska underlätta för hållbarhet i livsmedelskedjan. Kommissionen har även i sitt arbetsprogram identifierat möjligheterna till förenkling av handelsnormerna. Kommissionen har inlett ett samråd där medlemsstaterna uppmanas att lämna sina synpunkter på översynen av handelsnormer. Vid rådsmötet kommer det att ske en diskussion om nuvarande handelsnormer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är positiv till den pågående översynen av EU:s handelsnormer. Det finns möjligheter till förenkling av handelsnormerna och det finns även utrymme för ändringar i regelverket som kan underlätta för en ökad hållbarhet i livsmedelskedjan. Det är viktigt att EU:s handelsnormer ligger i linje med globala standarder. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för information till MJU eller samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: - 9.Meddelande om EU:s nya skogsstrategi nya skogsstrategi ska utgöra ett policyramverk för insatser som syftar till växande, friska, mångsidiga och resilienta skogar i EU. Strategin ska bidra till klimatnytta och gynna den biologiska mångfalden samt även trygga försörjning och stödja en hållbar skogsbaserad bioekonomi. Den är förankrad i den europeiska gröna given och . Kommissionens målsättning med strategin är att övervinna de utmaningar som kommissionen identifierat att skogarna står inför. Mål och åtgärder presenteras under sex rubriker som berör stöd för skogens socioekonomiska funktioner; skydd och restaurering av EU:s skogar samt större 12 (18) skogsarealer; strategisk övervakning, rapportering och datainsamling; forskning och utveckling; ett inkluderande och sammanhängande styrningsramverk samt förbättrat genomförande av existerande lagstiftning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen och noterar att EU:s nya skogsstrategi nu har presenterats. Regeringen ser med oro på att vissa av initiativen och förslagen i strategin går i en riktning som innebär ökad detaljreglering, ökad centralisering och ökade överstatliga inslag. Den utvecklingen strider emot det nationella självbestämmandet. Regeringen instämmer i att utmaningarna med förlust av biologisk mångfald och ekosystemstjänster måste adresseras och att skogen har en central roll i klimatarbetet. Regeringen delar uppfattningen att EU och dess medlemsstater behöver ett hållbart skogsbruk för att klara framtidens utmaningar. Regeringen anser dock att kommissionen haft en obalanserad syn på de tre dimensionerna av hållbarhet som integrerade och odelbara vilket Agenda 2030 anger. Regeringen anser vidare kommissionen inte tagit tillräcklig hänsyn till rådets och Europarlamentets tidigare synpunkter och medskick. Resultatet berör en alltför begränsad del av skogens och skogsbrukets bidrag till samhället. Viktiga dimensioner som företagande, jobb, konkurrenskraft, finansieringsmöjligheter, efterfrågan på skogsråvaror, skogsbrukets betydelse för landsbygden med mera berörs ej. Regeringen välkomnar att kommissionen i strategin betonar skogens mångsidighet. Regeringen välkomnar vidare att kommissionen lyfter fram betydelsen av forskning och innovation. Regeringen befarar samhällsekonomiska konsekvenser och administrativ börda i det fall samtliga delar av strategin genomförs och avser analysera detta. Regeringen anser att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivå ska undvikas. Datum för tidigare behandling i : Regeringen överlade med miljö-och jordbruksutskottet om ståndpunkten i faktaPM om EU:s nya skogsstrategi . Fortsatt behandling av ärendet: Det slovenska ordförandeskapet planerar att ta fram rådsslutsatser . 13 (18) Faktapromemoria: Faktapromemoria 2020/21:FPM145