eunbil · H90N4E0331 · 2021-11-22 00:00:00 — Enligt en rapport som underlaget hänvisar till vill unga ha ökade möjligheter till inflytande i beslutsprocesser och agendasättande, samt bättre mekanismer för att uppmärksamma politiker på ungas åsikter. 14 (25) framkommer även att unga uttrycker ett behov av fler medborgerliga utrymmen. Riktlinjedebatten utgår från två frågor: 1.Hur kan medborgerliga utrymmen för unga upprätthållas och ytterligare stödjas av myndigheter på olika nivåer? 2.Vad kan det offentliga göra för att initiera reflektion om den påverkan privatägda verktyg för medborgerliga utrymmen för unga kan ha, och hur kan det offentliga främja åtgärder för att bemöta utmaningarna med detta? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet tagit fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Goda fysiska mötesplatser fyller en viktig funktion för ungdomars sociala liv, jämsides med umgänget på digitala plattformar. Ändamålsenliga lokaler i närmiljön ger utrymme för ungas tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter och förbättrar deras förutsättningar att organisera sig och att engagera sig i samhällsutvecklingen. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: - a)Covid-19-pandemins inverkan på utbildningen b)Gemensamt uttalande från utbildningsministrarna om kvinnors situation i när det gäller rätten till utbildning 15 (25) c)Fördrag om automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från högre utbildning Information från den belgiska och litauiska delegationen på den belgiska, nederländska, luxemburgska, estniska, lettiska och litauiska delegationens vägnar d)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den franska delegationen e)COVID-19-pandemins inverkan på ungdomsfrågor f)Resultatet av diskussionerna på ungdomsforumets informella frukostmöte g)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den franska delegationen KULTUR/AUDIOVISUELLA FRÅGOR 12.Slutsatser om kultur, arkitektur och bebyggd miljö av hög kvalitet som centrala inslag i det nya europeiska Bauhausinitiativet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande 16 (25) Förslagets innehåll: lanserade initiativet Ett nytt europeiskt och presenterade kommissionen meddelandet ”Det nya europeiska Vackert, hållbart, tillsammans”. Initiativet tillför en kulturell och kreativ dimension till den europeiska gröna given för att främja hållbar innovation, teknik och ekonomi som kopplas samman till människors livsmiljöer. De förslagna rådsslutsatserna betonar kultur, högkvalitativ arkitektur och bebyggd miljö som centrala inslag i initiativet Ett nytt Europeiskt . I förslaget understryks bl.a. att arkitektur och den bebyggda miljön är uttryck för historisk och samtida kultur, vikten av att tillämpa hög kvalitet vid så väl renoveringar som vid nybyggnation, att kultur och högkvalitativ arkitektur och bebyggd miljö bidrar till målen i Agenda och till genomförandet av den europeiska gröna given. Iförslaget uppmanas medlemsstaterna och att bl.a. underlätta för synergier mellan initiativet Ett nytt Europeiskt och andra processer och planer, främja tillämpning av kvalitetsprinciper och verka för ökad medvetenhet och kompetens. Medlemsstaterna uppmanas också att utse en nationell kontaktpunkt för initiativet. Förslaget till rådsslutsatser ligger i stort i linje med hur arbetar med dessa frågor, främst inom ramen för genomförandet av politik för gestaltad livsmiljö samt inom ramen för Rådet för hållbara städers arbete. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att de föreslagna slutsatserna om kultur, arkitektur och bebyggd miljö av hög kvalitet som centrala inslag i det nya europeiska Bauhausinitiativet, håller sig inom EU:s kompetens på kulturområdet så som den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår att stödjer förslaget till rådsslutsatser. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsslutsatserna på rådsmötet . 17 (25) Faktapromemoria: Om kommissionens förslag som behandlas i : Faktapromemoria 2021/22 FPM6 Det nya europeiska 13.Slutsatser om hur tillgänglighet och konkurrenskraft för europeiskt audiovisuellt innehåll och medieinnehåll kan ökas Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: De föreslagna slutsatserna behandlar hur medlemsstaterna och kommissionen ska kunna bidra till att öka tillgänglighet och konkurrenskraft för europeiskt audiovisuellt innehåll liksom annat medieinnehåll. Bakgrunden är de utmaningar som medie- och filmsektorn har haft under pandemin, men också den mer långsiktiga utveckling som pågår där affärsmodeller och tittarmönster ändras i snabb takt och nya stora och ofta globala aktörer får en starkare ställning. Åtgärder för att utnyttja den positiva kraft som den europeiska kulturella mångfalden innebär, för att främja och framhålla särskilt europeisk audiovisuell produktion och för att öka den ekonomiska bärkraften i branschen lyfts fram. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen delar bedömningen att utvecklingen i medielandskapet innebär nya och i många fall gemensamma utmaningar för den europeiska medie- och innehållssektorn. De åtgärder som vidtagits i olika länder för att stoppa spridningen av Coronapandemin har inneburit ytterligare utmaningar bl.a. i form av stora annonstapp för nyhetsmedier och störningar och förseningar för dramaproduktion liksom nedgång i antalet biografbesök. Rådsslutsatserna uppmärksammar framförallt redan inledda politiska initiativ och sådana europeiska finansieringsmöjligheter som kan bidra till sektorns utveckling. Regeringens bedömning är att de föreslagna slutsatserna håller sig inom ramen för EU:s kompetens för medieområdet såsom den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt, och betonar att kostnadsdrivande förslag ska undvikas och respekten för subsidiaritetsprincipen ska upprätthållas. Regeringen bedömer att kan ställa sig bakom ett antagande av slutsatserna. 18 (25) Datum för tidigare behandling i : Information lämnades till Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsslutsatserna på rådsmötet . 14.Rätten till kulturarv, hållbarhet och framtid Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt Förslagets innehåll: Riktlinjedebatten för kulturministrarna vid rådsmötet hade även den kulturarv som tema men med en annan inriktning än den som planeras . Det nu aktuella diskussionsunderlaget lyfter upp fram rätten till kulturarv som en mänsklig rättighet och dess roll i Agenda , mål 11.4. Engagemang i kulturarvet, inklusive dess skydd och bevarande, är viktigt för individers och samhällens identiteter. I det avseendet är de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna relaterade till kulturarvet avgörande och bygger en grund för hållbar återhämtning och varaktig fred och bidrar till samhällenas övergripande motståndskraft. Även konkreta åtgärder som syftar till att stärka kulturarvet bidrar till inkluderande och hållbar utveckling och sysselsättningsmöjligheter i lokalsamhällen. Den 10–hölls en konferens i på temat Tillgång till kulturarv som stimulans för hållbar utveckling. Konferensen fokuserade på kulturarv som sammanlänkande mellan tradition och samtid och som en viktig byggsten i en hållbar utveckling med koppling till New European , kommissionens initiativ för att tillföra en kulturell och kreativ dimension till den europeiska gröna given. Konferensen i den 21–, ett samarbete mellan EU, Nostra och det slovenska ordförandeskapet, hade temat om kulturarv som fredsbyggare. Konferensen resulterade i en uppmaning om en ny europeisk renässans som integrerar 19 (25) kulturens och kulturarvets kraft som strategiska prioriteringar för omformningen av våra samhällen för att klara klimatkrisen och postpandemi. Konferensen lyfte att kulturarvet har potential för hållbarhetsmålen i Agenda , europeiska gröna given, New European och europeiska . antog rådet slutsatser om kulturarvets nyckelroll för att främja fred, demokrati och hållbar utveckling på global nivå. Diskussionsunderlaget tar slutligen upp förödande inverkan på afghanska kulturskapare, framförallt kvinnor, vilken utgör ett allvarligt hot mot afghanskt kulturarv. Mot denna bakgrund ställs tre frågor till ministrarna i diskussionsunderlaget: −Vad är enligt er åsikt de mest effektiva sätten att skydda och främja rätten till kulturarv och en hållbar förvaltning av kulturarv inom och utom ? −Vilken roll skulle rätten till kulturarv kunna spela i EU:s kontext på både inhemsk och extern nivå? −Hur kan vi underlätta för afghanska kvinnliga konstnärer som vill lämna att komma till EU:s medlemsstater? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet tagit fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringen avser att vid rådsmötet framföra att det offentliga kulturarvsarbetet måste eftersträva att alla upplever att det gemensamma kulturarvet är en angelägenhet för dem. Om den bildningsväg som det gemensamma kulturarvet utgör är öppen för alla kommer det också bidra positivt till samhällsbygget. Datum för tidigare behandling i : Information till kulturutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: - 20 (25) 15.Rådsresolution om huvuddragen i en europeisk modell för idrott Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande I resolutionen uppmanas medlemsstaterna bland annat att stödja huvuddragen i en europeisk modell för idrott, såsom föreningsfrihet, pyramidstruktur, öppet system för uppflyttning och nedflyttning, gräsrotsstrategi och solidaritet, roll i nationell identitet, samhällsbyggande och strukturer baserade på frivillig verksamhet. Kommissionen uppmanas att bland annat att stödja idrottens roll och dess utbildningsdimension, såsom idrottares dubbla karriärer. Idrottsorganisationerna uppmanas bland annat att engagera sig för ekonomisk solidaritet mellan professionell och gräsrotsidrott och nå den högsta nivån av god förvaltning, säkerhet och integritet för idrottare, personal, funktionärer och åskådare. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att utkastet till rådsresolution om huvuddragen i en europeisk modell för idrott är balanserat. Regeringens bedömning är att den föreslagna rådsresolutionen håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsresolutionen på rådsmötet . 21 (25) Rådsslutsatser om livslång fysisk aktivitet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna bland annat att fortsätta att främja och uppmuntra befolkningens livslånga fysiska aktivitet, inklusive missgynnade grupper, med fokus på att minska fysisk inaktivitet genom att dela goda erfarenheter. Därtill att utbyta goda metoder för hur man motiverar människor att röra på sig och träna . Vidare uppmanas kommissionen att bland annat främja kunskap om och synliggöra bevis för kostnaderna för de hälsorisker som är kopplade till fysisk inaktivitet, i synnerhet hälsoutgifter. Idrottsorganisationerna uppmanas bland annat att ytterligare betona möjligheter för medborgarnas livslånga engagemang i idrott och fysisk aktivitet i sina aktiviteter, projekt och initiativ, för olika målgrupper. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att utkastet till rådsslutsatser om livslång fysisk aktivitet är balanserat. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsslutsatserna på rådsmötet . 17.Riktlinjedebatt om dubbla karriärer för idrottare Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt 22 (25) Förslagets innehåll: Diskussionsunderlaget utgår ifrån att följa upp slutsatser i rådet om idrottares dubbla karriärer. Enligt dessa slutsatser ska "dubbel karriär" förstås så att en idrottare kan kombinera sin idrottskarriär med utbildning och/eller arbete på ett flexibelt sätt genom utbildning av hög kvalitet - med särskilt fokus på fortsatt formell utbildning av unga idrottare. För att främja utvecklingen av en europeisk kultur med dubbla karriärer antog kommissionen riktlinjer inom EU. Kommissionen rekommenderade politiska åtgärder till stöd för dubbla karriärer inom elitidrott på utbildnings-, yrkesutbildnings- och sysselsättningsnivåer. Kommissionen presenterade 2017 en studie om genomförandet av dessa riktlinjer. Uppfattningen bland de som deltagit i studien var att en positiv men begränsad utveckling av insatser för dubbla karriärer hade gjorts i deras länder. har samarbete inom området genomförts mellan medlemsstaterna och mellan idrottsorganisationer och utbildningsinstitutioner genom stöd från Erasmus+. Mot denna bakgrund ställer ordförandeskapet tre frågor: 1)Vad har hänt sedan publiceringen av EU:s riktlinjer för dubbla karriärer i ditt medlemsland? 2)Vilka uppföljningsåtgärder på EU-nivå angående idrottarnas dubbla karriär kan vidtas i linje med för idrott 2021–2024? 3)Hur bör vi ytterligare främja och övervaka dubbla karriärer för idrottare (t.ex. idrottare, tränare, idrottschefer)? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet tagit fram som vägledning för ministrarnas diskussion. Regeringen avser att vid rådsmötet framföra att idrottsutövares möjlighet att satsa på både en yrkes- och idrottskarriär är viktigt. I har regering och riksdag prioriterat idrottsgymnasier som tar sikte på just detta. Insatser görs även inom utbildningsområdet i övrigt. 23 (25) viktigt att notera att de flesta elitidrottare efter idrottskarriärens slut behöver arbeta för att klara sin försörjning. Datum för tidigare behandling i : Information till Fortsatt behandling av ärendet: - Kultur/audiovisuella frågor a)Val av europeisk kulturhuvudstad 2026 Information från den finska delegationen b)Mot en mer hållbar förvaltning av kulturarv Information från den spanska delegationen c)Statusen för yrkesarbetande inom de kulturella och kreativa näringarna. Information från den portugisiska delegationen d)G20:s kulturministermöte och Romförklaring Information från den italienska delegationen e)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den franska delegationen f)Möten inom : och stiftelsestyrelsen (, ) Information från den nuvarande ordförandetrion i styrelsen 24 (25) g)Covid-19-pandemins inverkan på idrotten h)Öppenhet och demokrati i internationella idrottsförbund. Information från den danska, finska och svenska delegationen i)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den franska delegationen 25 (25)