rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — I analysen identifieras förändrade förutsättningar för produktion som kan utgöra hot och sannolikheten för att de orsakar skada på produktionen. Hot har valts ut efter tillgång på expertis. Fyra hot avsåg spannmålsproduktionen (radioaktivt nedfall, virus i spannmål, 775Intervju med vid , . 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT herbicidresistens och extremt sommarväder) och bedömningen är att konse- kvenserna kan vara extrema vid extremt sommarväder eller radioaktivt ned- fall. Man har dock gjort bedömningen att det är låg sannolikhet att dessa hot ska inträffa, utifrån tidigare erfarenheter. Tre hot avsåg mjölkproduktionen (leptospirosutbrott, foderimportstopp och värmebölja) och konsekvenserna bedömdes vara små till måttliga under förutsättning att flera åtgärder vidtas, annars kan t.ex. konsekvenserna av förhindrad foderimport vara extrema. Eckersten, och , (2012). Klimatförändringars effekter på jordbrukets växtproduktion i – scenarier och beräkningssystem. Rap- port nr 14, SLU, . Rapporten beräknar och bedömer möjliga framtida förändringar i grödors ut- veckling och grödval i svensk växtodling till följd av möjliga framtida klimat- förändringar. Bedömningarna, som baserats på växtskyddscentralernas obser- vationer av utvecklingsstadier, avses ligga till grund för vidare resonemang om framtida växtskyddsstrategier. Från slutsatserna av beräkningarna förvän- tas höstsådda grödor och majs rent klimatmässigt kunna odlas längre norrut . Det är främst fodermajs som expanderar norrut, men även kärn- majs, om än i betydligt mindre omfattning. Trender och beräkningar på Euro- panivå visar att även sojabönor och solrosor kan bli aktuellt att odla i . Fogelfors, m.fl. (2009). Strategic analysis of Swedish agriculture pro- duction systems and agricultural landscapes in a time of change. SLU, in- stitutionen för växtproduktionsekologi. Rapporten redogör för tolv klimatscenarier för olika regioner i , från sydvästra i söder till i norr. Utifrån scenarierna beräknas förutsättningarna för livsmedelsproduktion i bli mer gynnsamma till följd av framtida klimatförändringar. Trots mer gynnsamma genomsnittliga odlingsförhållanden kan det dock finnas nackdelar i form av mer frekventa extrema väderhändelser, växtsjukdomar och näringsutlakning. Temperaturök- ningen beräknas vara större än . Klimatscenari- erna visar även att nederbörden antagligen kommer att öka och neder- bördsmönstret kommer att förändras. Temperaturökningen kan leda till en ut- vidgning av växtsäsongen i . Enligt förfat- tarna behövs ett mer uttalat helhetsgrepp vid utvecklingen av odlingssystem för att anpassa dem till nämnda förändringar och livsmedelskedjan. De menar att forskningen bör komma bort ifrån en kategorisk uppdelning mellan ekolo- giska och konventionella odlingssystem och i stället utvärdera systemen i fråga om självförsörjning, markanvändning, energieffektivitet, mångfunktionalitet, ekosystemtjänster och nyttjandet av lokala förnybara resurser. 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT 4.1.3 Pågående forskningsprojekt – några exempel Nedan ges några exempel på pågående forskningsprojekt utan inbördes ord- ning, som kan bidra till ökad livsmedelsförsörjning och kunskapsuppbyggnad. för hållbar hantering av vatten i jordbruket På uppdrag av regeringen har inrättat ett för hållbar hantering av vatten i jordbruket. Uppdraget är en del i regeringens handlingsplan för att nå målen i den nationella livsmedelsstrategin.776 tog bl.a. fram en strategi för hållbar hantering av vatten i jordbruket. Strategin innehåller åtgärder för att hantera olika utma- ningar inom området.777 Arbetet översändes till regeringen den 26 juni 2020.778 startade ett projekt för en testbädd för digitaliserat jordbruk på SLU Campus i . Här ska ny tek- nik och innovationer inom jordbruket testas och utvecklas i en verklig miljö. Testbädden ger svenska industriföretag goda möjligheter att etablera sig i jord- bruksbranschen. Projektet pågår i tre år.779 Minnet är kort – Lantbrukares upplevelse av torkan 2018 Ett projekt på som syftar till att snabbt intervjua ett större antal lantbrukare och andra näringsidkare på landsbygden som drabbades av den svåra vädersituationen . Projektet vill fånga de omedelbara erfarenheterna av extremvädret medan de är i färskt minne och fortfarande direkt påverkar den dagliga situationen. Undersökning- ens resultat kommer att samlas i en databas för att kunna utnyttjas i framtida forskning och annan kunskapsuppbyggnad.780 Klimatstabilt vete – förädling av robust och högkvalitativt vete för ökad livsmedelsförsörjning Inom ramen för SLU Grogrund, som främst är ett kunskapsnav för svensk växtförädling, pågår bl.a. ett projekt om klimatstabilt vete. Projektet kommer att utveckla nya vetesorter med ökad förmåga att ge bra avkastning och gene- rera goda bakningsegenskaper i ett föränderligt klimat för ökad livsmedelsför- sörjning i Sverige.781 776Jordbruksverket (2017), för jordbrukets vattenhushållning, inrikt- ningsbeslut , dnr 3.7.17-11113/1. 777Jordbruksverket (2020), strategi för hållbar hantering av vatten i jord- bruket, 2020:16. 778https:///jordbruket-miljon-och-klimatet/jordbruket-och-vattnet/kompe- tenscentrum-for-hallbar-hantering-av-vatten-i-jordbruket. 779https:///sv/vad-vi-gor/projekt/testbadd-digitaliserat-jordbruk. 780http://proj.formas.se/detail.asp?arendeid=10267&x=250&y=20&sprak=1&redovis- 781https:///centrumbildningar-och-projekt/grogrund/projekt/klimatstabilt-vete- foradling-av-robust-och-hogkvalitativt-vete-for-okad-livsmedelsforsorjning/. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Livsmedelsförsörjning – produktion och tillgång av animala livsmedel under en kris till följd av klimatförändring och extremväder Ett projekt som ska kartlägga sårbarheter och anpassningsbehov för animalie- producenter under en kris. Syftet är att kunna planera för en större säkerhet i livsmedelsförsörjningen. Arbetet påbörjades och beräknas vara färdigt . I projektet ingår representanter för SLU, SVA, MSB och . kommer att vara en dialogpart. Forsk- ningsplattformen har en samordnande roll. Projektet kom- mer att anordna mindre möten och en större utfrågning för att inhämta syn- punkter och idéer och arbeta för kunskapsspridning mellan myndigheter, in- tressenter och producenter. Projektets resultat ska presenteras i en rapport med förslag på vägar framåt för att nå en högre säkerhet i produktionen av animala livsmedel under en kris.782 Extremväder – Risker och lösningar för en mer resilient jordbruksproduktion i Ett treårigt projekt (2020–2022) vid SLU som finansieras av Formas. Projektet syftar till att utveckla en första tvärvetenskaplig bedömning av svenska nuva- rande och kommande risker med extremt väder, och dess konsekvenser för växtproduktion och bönders insikt om hur de kan svara på dessa utmaningar.783 Visioner kring framtida jordbruksproduktionssystem Ett forskningsprojekt vid som ska utveckla fyra olika jord- bruksvisioner. Syftet är att konceptualisera olika problem och möjligheter för en framtida hållbar livsmedelsproduktion. Projektet ska även se över behovet av miljövänliga lösningar i samhället.784 Utveckling av modell för rådgivning och försök i fråga om bevarande jordbruk Råd – för rådgivning har fått stöd från för att utveckla en modell för rådgivning och försök med bevarande jordbruk (conservation agriculture) med fokus på reducerad bearbetning, direktsådd och mellangrödor.785 SLU Ekologisk produktion och konsumtion (Epok) har lanserat en databas som riktar sig till både allmänhet och yrkesverksamma inom livsmedelskedjan 782https:///ew-nyheter/2020/4/klimatanpassning-av-animalieproduktion/. 783https:///institutioner/mark-miljo/forskning/hydroteknik/extremt-vader-och- resiliens-i-svenskt-jordbruk/. 784https:///centrumbildningar-och-projekt/futurefood/pagaende-projekt/visioner- kring-framtida-jordbruksproduktionssystemet/. 785https:///centrumbildningar-och-projekt/radnu/forskning/forskningspro- jekt/conservation-agriculture/. 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT och syftar till att öka kunskapen om ekologisk produktion och ekologisk mat. gav regeringen i uppdrag att tillsammans med olika aktörer inom livsmedelskedjan ta fram en åtgärdsplan för att främja regering- ens mål att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. En av alla åtgärder var att ta fram en webbportal för neutral och faktabaserad information om ekologisk produktion och livsmedel.786 Direkt och indirekt import för livsmedelsindustrin i Knuuttila, m.fl. (2014). Import Dependency of , IDEAS Working Paper Series from RePEc, : of . Livsmedelstrygghet är en mångfasetterad och komplex fråga som ofta belyses genom den nationella självförsörjningsgraden. Författarna i arbetsdokumentet menar dock att självförsörjningsgraden snarare återspeglar jordbrukets all- männa konkurrenskraft på den inhemska och internationella marknaden än själva livsmedelstryggheten. Beräkningar av självförsörjningsgraden baserade på förhållandet mellan inhemsk produktion och konsumtion tar inte hänsyn till det faktum att den inhemska produktionen i sig är beroende av importerade resurser. I detta arbetsdokument introduceras en indikator för att mäta importinne- hållet i livsmedelsproduktionsindustrin. Med hjälp av input–output- modell beräknas det totala importberoendet, som består av både direkt och in- direkt import av råvaror och förädlade produkter för , och . Denna modell ger en bredare bild av hela sektorns totala importbe- roende. Resultatet visar en trend av växande importberoende när det gäller energi, kemikalier och foderprotein inom jordbruks- och livsmedelsproduk- tionen, men även att importen av tjänster har blivit allt större. Författarna me- nar att detta pekar på att globala distributionsprocesser fördjupas som livsmedelskedjan fragmenteras, vilket skapar stora utmaningar för nat- ionell livsmedelstrygghet. Arbetsdokumentet är en del av ett pågående forskningsprojekt. Kritik, kriminalitet och hot mot svensk djurproduktion I ett projekt vid SLU undersöks kritik och hot mot bönder.787 Projektet undersöker konsekvenser för individer, verksamheter, hälsa samt so- ciala och ekonomiska förhållanden utifrån lantbruksföretagarnas perspektiv. Fokus ligger på hur lantbrukare hanterar och agerar på kritik och hot de utsätts för. pågår –2021 och genomförs i samarbete med KTH och LRF. Syftet är att öka kunskapen och ta fram en handlingsplan med konkreta förslag och åtgärder för att skapa bättre livskvalitet för lantbru- kare. 786https:///ew-nyheter/2020/6//, . 787https:///institutioner/arbetsvetenskap-ekonomi-miljopsykologi/arbetsveten- skap/var-forskning/projektsidor/kritik-kriminalitet-och-hot-mot-svensk-djurproduktion/. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Klimatinformation som stöd för klimatanpassning i jordbruket Ett Formasfinansierat projekt med titeln beslutsstöd för kli- matanpassning i svenskt jordbruk och skogsbruk – Att överbrygga klyftan mellan klimatvetenskap, anpassningsrelaterad forskning och tillämpning av klimatanpassning har påbörjats. Projektet är ett samarbetsprojekt mellan Lin- universitet och . Syftet med projektet är att bemöta de utma- ningar som finns inom utveckling och användning av klimatindex genom att överbrygga klyftan mellan de tre områdena och utveckla skräddarsydda kli- matindex för användargrupper inom jord- och skogsbruk. Projektet pågår 2020–2024.788 4.2 Andra avslutade undersökningar och utredningar I följande avsnitt redogörs för avslutade och pågående utredningar och under- sökningar. Sammanställningen representerar centrala undersökningar och rap- porter från relevanta myndigheter och organisationer. Materialet har inhämtats efter tips vid intervjuer och sökningar genomförda av utvärderings- och forsk- ningssekretariatet. 4.2.1 Avslutade undersökningar och utredningar (RiR 2018:6) Livsmedels- och läkemedelsförsörjning – sam- hällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner, skr. 2017/18:283, bet. 2018/19:FöU2, rskr. 2018/19:55. sammantagna bedömning var att det inte finns tillräckligt tyd- liga förutsättningar, och att det inte vidtas tillräckliga åtgärder för att skapa förutsättningar, för livsmedels- och läkemedelsförsörjning vid kris eller under höjd beredskap. Man rekommenderade regeringen att klargöra mål, krav och ansvar, att förtydliga de samordningsuppdrag som och So- cialstyrelsen har samt att säkerställa att samverkan fortsätter att utvecklas och att kunskaper tillvaratas. ansåg att det i väntan på regeringens behandling av Försvarsbe- redningens rapporter och kommande utredningsförslag inte fanns anledning att vidta ytterligare åtgärder i fråga om livsmedels- och läkemedelsförsörj- ningen. lade skrivelsen till handlingarna. Regeringen har tillsatt tre utredningar som kopplar till de områden som granskats. En av utredningarna (SOU 2019:51) har publicerats, se nedan. Di- rektiven för de andra två utredningarna beskrivs i avsnitt 4.2.2. 788E-post från forskare vid , . 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT (RiR 2018:26) Landsbygdsprogrammet 2014–2020 – utformning och genomförande, skr. 2018/19:52, bet. 2018/19:MJU17, rskr. 2018/19:274. övergripande slutsats var att utformningen av landsbygdspro- grammet har bidragit till en struktur som gör det svårare att nå programmets mål. rekommenderade därför bl.a. att regeringen skulle ta fram ett underlag med en strategisk analys av vilka konsekvenser olika val i pro- gramutformningen kan få. Regeringen instämde i delar av slutsatser och har redan påbörjat förberedelserna för kommande programperiod. har fått i uppdrag att ta fram en strategisk plan med analyser för kommande period, bl.a. för att säkra att det blir enklare för stödmottagare och myndigheter. Riks- dagen lade skrivelsen till handlingarna och sa också nej till samtliga följdmo- tionsyrkanden med anledning av regeringens skrivelse samt övriga motions- yrkanden från allmänna motionstiden /19 om landsbygdspolitiska frågor. SOU 2019:63 Mer biogas! Utredningens uppdrag var att kartlägga hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges konkurrenskraftiga villkor ge- nom långsiktigt stabila spelregler. Utredningen konstaterar att biogasen med- för ett flertal samhällsnyttor som kan bidra till att uppfylla en rad samhälleliga mål. Med dagens styrmedel tas dock inte denna potential till vara. Utredningen föreslår därför införande av styrmedel som produktionspremier för att mildra marknadshinder och snedvridna konkurrensförhållanden i relation till impor- terad biogas. Införandet av styrmedel ska även säkerställa att man tar till vara nyttor som kan kopplas till inhemsk biogasproduktion. Utredningen har ana- lyserat ett antal alternativ och föreslår fyra produktionspremier, bl.a. en göd- selgaspremie. Gödselgaspremien bedöms bidra till att internalisera positiva externa effekter som samhällsekonomisk nettonytta eftersom man genom bio- gasproduktion från gödsel kan undvika utsläpp av potenta växthusgaser som metan och lustgas. Gödselgaspremien anses även kunna öka lönsamheten för gödselgasproducenter och bidra till en mer cirkulär ekonomi och förstärka de ekonomiska förutsättningarna för gröna näringar. En stimulerad produktion av biogödsel kan dessutom minska importberoendet av mineralgödsel. SOU 2019:51 Näringslivets roll inom totalförsvaret Utredningen om totalförsvarets försörjningstrygghet redovisades den 2 de- cember 2019. Utredningen har haft i uppdrag att föreslå åtgärder för närings- livets roll inom totalförsvaret samt för tryggheten i försvarsmaterielförsörj- ningen.789 Utredningen föreslår bl.a. att 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT •regeringen ger i uppdrag åt myndigheter att identifiera vilka företag som bedriver totalförsvarsviktig verksamhet för att analysera och värdera för- sörjningstryggheten. Vidare föreslås att kretsen myndigheter som har rätt att begära upplysningar om totalförsvarsviktig verksamhet från näringsid- kare utökas, och att berörda företag engageras i totalförsvarsplaneringen •regeringen låter utreda frågan om hur personalförsörjningen ska hanteras inom det civila försvaret •ett nationellt råd kallat inrättas i och att länsstyrelsernas regionala råd för krisberedskap och skydd mot olyckor även ska avse totalförsvar. Utredningen har endast översiktligt berört livsmedelsförsörjningen. SOU 2014:50 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vat- ten. Miljömålsberedningen fick i uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt håll- bar markanvändning (dir. 2011:91) och en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik (dir. 2012:95). Utredningen föreslår bl.a. ett etappmål för bevarande av jordbruksmark med följande åtgärder: •Plan- och bygglagen förtydligas så att o kommunernas översiktsplaner blir tydligare med att beskriva hur hän- syn tas till brukningsvärd jordbruksmark o länsstyrelsernas uppgift att bevaka frågan om bevarande av bruk- ningsvärd jordbruksmark, både under samrådet om förslag till över- siktsplan och detaljplan och i sitt granskningsyttrande över planför- slagen, tydliggörs o länsstyrelsernas tillsyn av detaljplaner stärks. •Regeringen genomför 2017 en kontrollstation för att analysera utveck- lingen av bevarandet av jordbruksmark i förhållande till detta etappmål. Om utvecklingen inte bedöms som tillfredsställande för att skapa förutsätt- ningar för att nå miljökvalitetsmålen bör regeringen ta initiativ till ytter- ligare åtgärder. (2013:35). Jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering. fick i uppdrag av regeringen att utvärdera hur 3 kap. 4 § (1998:808) tillämpas när jordbruksmark tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar. Därtill skulle även under- söka hur länsstyrelserna har tolkat sitt rådgivande ansvar för jordbruksmarken enligt bestämmelserna i (2010:900). Utvärderingen kon- staterar att jordbruksmarken exploateras utan de avvägningar och beslutsun- derlag som lagstiftningen kräver. Utredningen menar att det kan vara en kon- sekvens av bristande tillsyn över lagstiftning, brist på relevanta underlag eller otillräcklig kompetens kring jordbruksmark. Utredningen framför också att 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT länsstyrelserna inte har något enhetligt arbetssätt för att ge rådgivning till kom- munerna om hushållning med jordbruksmark. Det framgår att länsstyrelserna önskar underlag och riktlinjer för att kunna ge rådgivning som bättre kan bistå kommunerna i att bedöma jordbruksmarkens långsiktiga värden. Europeiska miljöbyrån (2019), Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe. Europeiska unionens publikationsbyrå. Euro- peiska miljöbyrån (EEA) uppmärksammar att effekterna av klimatförändring- arna beräknas kunna ge en förlust på av EU:s jordbruksinkomst 2050. Enligt EEA kan en sådan förlust endast mildras om en rad åtgärder för klimatanpassning vidtas. för klimatanpassning och GJP har möj- liggjort åtgärder inom jordbrukssektorn. Den föreslagna nya gemensamma jordbrukspolitiken –2027 har bl.a. anpassning som ett tydligt mål. Vi- dare menar EEA att det finns möjligheter att vidta olika befintliga åtgärder på gårdsnivå för att förbättra hanteringen av jord och vatten och ge fördelar i fråga om anpassning och utsläppsminskning som även kan främja miljö och eko- nomi. Anpassningar på gårdsnivå görs dock i många fall inte på grund av brist på resurser för investeringar, politiska initiativ, institutionell kapacitet och kunskap. IPCC (2019). Climate Change and Land. Det här är en specialrapport från IPCC om klimatförändringar, ökenspridning, markförstöring, hållbar markförvaltning, livsmedelstrygghet och växthusgas- flöden i markbundna ekosystem. I rapporten framhålls att klimatförändringar påverkar alla fyra pelare för livsmedelstrygghet, dvs. tillgängligheten (utdel- ningar och produktion), tillgången (priser och förmågan att få mat), använd- ningen (näring och matlagning) och stabiliteten (störningar i tillgänglighet). Vidare konstateras att omkring en tredjedel av den producerade maten försvin- ner eller slängs. Det är dock enligt rapporten stora skillnader mellan utveck- lade länder och utvecklingsländer. Om man minskade förlusterna och avfallet skulle växthusgaserna minska och livsmedelstryggheten förbättras. Riskhan- tering kan förbättra samhällets resiliens mot extrema händelser som påverkar livsmedelssystemet. Detta kan resultera i förändrade kostvanor eller säker- ställa varierade grödor för att förhindra ytterligare degradering och öka resili- ensen mot extremt och varierat väder.790 och (2019). –FAO Agricultural Outlook –2028. Rapporten har tagits fram i samarbete mellan och och ger en kon- sekvensbedömning av jordbruks- och fiskevarumarknadens framtidsutsikter på nationell, regional och global nivå. I rapporten framförs att världsmark- naden för jordbruket står inför en rad nya osäkerheter som bidrar till höga 790https:///2019/08/08/land-is-a-critical-resource_srccl/. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT risker i jordbruket. På utbudssidan inkluderar dessa spridning av smittsamma sjukdomar som afrikansk svinpest, växande antibiotikaresistens, effekter på nya växtförädlingstekniker och extrema klimatförhållanden. På efterfrågesi- dan består nya osäkerheter av bl.a. förändrade , till följd av ökat engage- mang i hälso- och hållbarhetsfrågor. En ytterligare faktor som innebär risker för jordbruket är osäkerheten kring framtida handelsavtal mellan viktiga aktö- rer på jordbruksmarknaden i världen. Enligt rapporten har en upptrappning av pågående handelsspänningar potential att minska och omdirigera handeln med följder på internationella och inhemska marknader. FAO (2018). The future of food and agriculture – Alternative pathways to 2050. I rapporten presenteras en rad budskap för att vägleda livsmedels- och jord- brukssystemet mot en hållbar framtid. Bland budskapen betonas att livsme- dels- och jordbrukssektorn är viktig, men den klarar inte längre på egen hand att säkerställa rättvis tillgång till mat. ”Business as usual” är inte längre ett alternativ och rapporten betonar behovet av att byta kurs. Om livsmedels- och jordbrukssystemen fortsätter som vanligt pekar bevisen mot en framtid som kännetecknas av matosäkerhet och ohållbar ekonomisk tillväxt. Enligt rappor- ten måste alla länder åta sig att dela ansvaret för att genomföra grundläggande förändringar för att en mer hållbar framtid ska vara uppnåelig. I den solidariska anda som är förankrad i de globala hållbarhetsmålen behöver länder och soci- ala grupper som rimligen kan bära kostnaderna i de nödvändiga omvandling- arna ge stöd till dem som redan drabbats av negativa effekter av ohållbar ut- veckling och hjälpa dem att förbereda en bättre framtid för kommande gene- rationer. Vägen mot hållbarhet kan få livsmedelspriserna att stiga, men FAO hävdar att prisökningar skulle kunna leda till en mer omsorgsfull användning av både naturresurser och livsmedel och inte nödvändigtvis behöver hota till- gången. Låg- och medelinkomstländers tillgång på livsmedel kan förbättras avsevärt om en rättvisare inkomstfördelning i och mellan länder uppnås. På så vis kan miljömässig hållbarhet och livsmedelstrygghet gå hand i hand. (2018), Innovation, Agricultural Productivity and Sustainability in , Food and Agricultural Reviews, , . Slutsatserna i rapporten är bl.a. att har försökt förbättra livsmedels- sektorns konkurrenskraft och hållbarhet genom att säkerställa höga miljö- och djurskyddsstandarder. De antagna policyerna har bidragit till ett högt konsumentförtroende för kvaliteten och metoderna för livsmedelsproduktion, men utmaningar kvarstår. Dessa inkluderar anpassning till ny teknik som yt- terligare kommer att stärka de höga miljö-, djurskydds- och livsmedelsstan- darderna inom ett mer balanserat regionalt och öppet handelssystem.