urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — Det har därför inte heller varit möjligt att klarlägga de närmare motiven till att dessa inte har lämnat något svar. Det kan alltså inte uteslutas att det förekommer vissa systematiska bortfall bland de som inte har besvarat enkäten. Om de som ingår i denna kategori exempel- vis är särskilt missnöjda med it-support kan den redo- visade statistiken ge en skev bild av uppfattningen i hela populationen av riks- dagsledamöter. Mot denna bakgrund bör det noteras att den följande redovisningen av sta- tistik som är baserad på data från enkäten är av beskrivande karaktär och gäller endast den grupp av ledamöter som har valt att besvara enkätfrågorna, dvs. Kommittén vill understryka att de sifferuppgifter som redovi- sas i denna del av rapporten således inte utan vidare kan ligga till grund för generella slutsatser om uppfattningarna bland samtliga av ledamö- ter. I enkäten har det funnits möjligheter för ledamöterna att utveckla sina svar på flervalsfrågor i form av öppna möjligheter att lämna kommentarer. Denna möjlighet har respondenterna använt tämligen flitigt. Svaren på de öppna frå- gorna har dels gjort det möjligt för kommittén att identifiera problemställ- ningar som inte har kommit i ljuset tidigare under utredningsarbetet, dels har svaren fungerat som en källa ur vilken uttalanden av mer eller mindre målande slag har kunnat hämtas. Dessa citat syftar i första hand till att illustrera spänn- vidden i hur ledamöterna har uppfattat sin egen situation och olika omgivande förhållanden, men också för att ge den deskriptiva statistiken ett visst inslag av ”kött och blod”. I likhet med resonemanget ovan kan citaten inte tillämpas på som helhet, eller anses vara allmänt giltiga för någon specifik grupp inom . Det är således endast den enskilda respondenten som står för ett visst uttalande. Utöver enkäten har kommittén låtit genomföra intervjuer med en mängd olika aktörer inom , däribland ledamöter, samtliga åtta gruppledare, samt- liga partikanslichefer och med anställda inom . 284Observera att detta intervall baseras på de uppgifter om partitillhörighet som responden- terna själva angav i enkäten. Ett fåtal av de svarande har valt att inte ange partitillhörighet. 285Sveriges riksdag (2020), Fakta om folkvalda – 2018–2022. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN flertalet av dessa intervjuer har frågor om förutsättningarna för ledamöterna att utöva sitt uppdrag under pandemin berörts, och det stod tidigt klart för sek- retariatet att det var flera av de intervjuade som särskilt underströk de psyko- sociala och arbetsmiljörelaterade konsekvenserna av pandemin och av de an- passningar som har gjorts bl.a. av och partiernas arbetsformer un- Mot bakgrund av att frågor kring psykosociala aspekter riskerade att gene- rera enkätsvar av sådan art att de ur ett personuppgiftsperspektiv kunde be- traktas som känsliga och därmed vara besvärliga att hantera, valde kommittén att endast inkludera en övergripande fråga på detta tema i enkäten samt att inte ge möjlighet för respondenterna att lämna kommentarer i ett öppet svarsalter- nativ i anslutning till denna fråga. Intervjuerna har i stället fungerat som en grund för att i någon utsträckning belysa dessa aspekter. Denna del av rapporten bygger på samma struktur som rapporten som helhet. Det innebär att det första avsnittet innehåller ledamöternas uppgifter om hur de ser på hur har fungerat som beslutsorgan . Därefter följer en beskrivning av hur de har upplevt sin egen roll och hur de har kunnat utöva sitt uppdrag som folkvald riksdagsledamot på individnivå under pandemin. Slutligen redovisas ledamöternas syn på Riksdagsförvalt- ningens stöd och service . I ett avslutande avsnitt återfinns kommitténs sammanfattande iakttagelser kring det som har fram- kommit i denna del av rapporten. Ledamöterna om som beslutsorgan under pandemin I detta avsnitt redovisas svaren på de frågor i enkäten som har syftat till att belysa hur ledamöterna har uppfattat hur fungerade som beslutsor- gan , dvs. Det begränsade antalet ledamöter som deltog i kammarens beslutsfattande Ledamöterna ombads att redovisa sin sammantagna bedömning av hur de an- såg att överenskommelsen om att begränsa antalet ledamöter som deltog vid voteringarna hade fungerat.286 Svaren fördelade sig enligt diagrammet i figur C1. 286 Kammaren kan fatta beslut på olika sätt vilket har beskrivits i del A. För enkelhetens skull används i detta avsnitt dock samlingsbenämningen voteringar, som alltså här även inkluderar beslutsfattande genom acklamation. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C1 Ledamöternas syn på hur begränsningen av antalet voterande ledamöter har fungerat (antal svar = 218) Av diagrammet framgår det att en betydande majoritet av respondenterna () anser att begränsningen av antalet voterande har fungerat bra eller mycket bra. är det viktigt att notera att det finns en viss risk för att ledamöterna har tolkat frågan lite olika. Av de öppna kommentarerna framgår att vissa av ledamöterna har lämnat sitt svar med tillägget att det avser ”de rådande omständigheterna”. Ett exempel på en sådan kommentar är följande: ”Svårt att svara eftersom det beror på hur man ser det. Kammararbetet funge- rade ju mycket dåligt jämfört med hur det brukar fungera. Men efter omstän- digheterna bra.” En annan respondent skrev följande: ”Svaren är utifrån rådan- de situation – det är ju verkligen inte bra i det långa loppet, men i den situation som råder tycker jag att det har hanterats så bra som det går”. Ytterligare ett svar löd: ”Givet omständigheterna tycker jag att det har fungerat bra. Men det har ju inte fungerat som det ska eller brukar. Därför landar jag i ”varken bra eller dåligt” när det gäller helhetsbedömningen.” Dessa svar avspeglar också en inställning som genomsyrar många av svaren på de öppna enkätfrågorna, nämligen att det är mycket inom eller som inte har fungerat bra i jämförelse med hur det brukar fungera, men att det under de rådande omständigheterna trots allt har fungerat bra. Vad ledamöterna mer i detalj anser har fungerat mer eller mindre bra framgår av den fortsatta redo- visningen av enkätresultatet nedan. En annan kommentar som bör uppmärksammas när man granskar diagram- met ovan är följande: ”Jag tillhör en av dem som nästan i princip inte alls varit i fysiskt , så därav kan jag bara utgå från det jag upplevt digitalt och de få tillfällen jag varit på plats”. En liknande reflek- tion var följande: ”Då jag är 70 plus har jag inte själv deltagit i kammararbetet , så mina betyg är inte ”självupplevda””. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Skillnader beroende på respondenternas kön respektive ålder Tar man fram motsvarande statistik med beaktande av vissa bakgrundsvariab- ler finner man att det är en större andel bland de manliga respondenterna som anger att svaret bra eller mycket bra på denna fråga (). Bland de kvinnliga respondenterna var motsvarande siffra ). Det var nästan en exakt lika stor andel bland de manliga som bland de kvinnliga responden- terna som angav att man tyckte att modellen med 55 voterande ledamöter hade fungerat dåligt eller mycket dåligt (). Vidare bör det noteras att andelen kvinnor som angav svarsalternativet ”varken bra eller dåligt” var högre än för de manliga respondenterna (för kvinnorna och 5 pro- cent för männen). Gör man en motsvarande uppdelning av svaren med beaktande av respon- denternas ålder finner man att det är en exakt lika stor andel bland de respon- denter som är som bland de som är som har angett att modellen med 55 voterande ledamöter har fungerat bra eller mycket bra (). Det är dock en något större andel i den yngre kategorin som har angett att systemet har fungerat mycket bra, jämfört bland de äldre. Det är lika många respondenter i respektive här angi- ven åldersgrupp som anger att de tycker att systemet har fungerat dåligt eller mycket dåligt (6 i respektive kategori), vilket ger en marginellt större andel i den äldre ålderskategorin. Svaren uppdelat efter antalet voteringstillfällen Undersöker man i stället om antalet tillfällen som respondenterna har deltagit i voteringarna jämfört med ett normalt år finner man betydande skillnader i hur man ser på hur modellen med 55 voterande ledamöter har fun- gerat. Delar man in svaren i tre grupper finner man att bland de som anger att de har deltagit i färre än av voteringstillfällena (80 respondenter) jämfört med ett normalt år är det som anger att modellen med 55 voterande har fungerat bra eller mycket bra. Motsvarande siffra var lika stor för de som har deltagit i 11–av voteringstillfällena (48 respon- denter). För den grupp som hade deltagit i fler än av voteringstill- fällena (69 respondenter) var siffran . Det kan även noteras att det främst är i kategorin respondenter som har deltagit i färre än av voteringstillfällena som svaren dåligt eller mycket dåligt har angetts. Det är emellertid bara totalt mellan 2 och 6 respondenter som har angett något av dessa alternativ, vilket som mest motsvarar en andel på av svaren i den kategorin. Har antalet år som ledamot någon betydelse? Är det någon skillnad i synen på hur modellen med 55 ledamöter som fattar beslut har fungerat beroende på hur länge respondenterna har varit ledamöter av ? I tabell C1 redovisas svarens fördelning på frågan om hur DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN modellen har fungerat om man beaktar det antal år respondenterna har suttit i . Tabell C1 Respondenternas syn på hur begränsningen av antalet voterande ledamöter har fungerat uppdelat efter hur länge de har varit riksdagsleda- möter Antal år som riksdagsledamot 2–4 år 4–8 år Av tabellen framgår det att de respondenter som har suttit två till i riks- dagen är de som är mest nöjda med hur modellen där 55 ledamöter deltog när kammaren fattade sina beslut fungerade. av dessa anger nå- got av alternativen bra eller mycket bra. Motsvarande siffra för de övriga ka- tegorierna var för de hade som varit ledamot i mindre än , för de som varit ledamot i fyra till och för de som anger att de har varit ledamot . Något tydligt samband mellan hur länge en ledamot har suttit i och hur den ser på modellen med 55 ledamöter som fattade besluten i kammaren kan inte skönjas. Det bör noteras att det i samtliga kategorier endast är mellan 0 och 4 respon- denter som har valt att ange svarsalternativen dåligt eller mycket dåligt. Restid till som betydelsefull faktor? Är det möjligen så att avståndet till (här uttryckt i termer av restid till alternativt till om ledamoten är bosatt i Stock- holmsområdet) har någon betydelse för respondenternas syn på hur överens- kommelsen om 55 röstande i kammaren har fungerat? I tabell C2 redovisas enkätsvarens fördelning med beaktande av denna bakgrundsvariabel. 2021/22:URF1 DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Tabell C2 Respondenternas syn på hur begränsningen av antalet voterande ledamöter har fungerat uppdelat efter hur lång restid de har till Här kan man inledningsvis konstatera att oavsett hur lång restid som respon- denterna har angett att de vanligen har till /är det en tydlig majoritet i respektive restidskategori som svarar att modellen med 55 voterande i kammaren har fungerat bra eller mycket bra. Slår man samman restidskategorierna något för att få ett något större antal svar i respektive kate- gori får man följande sammanlagda relativa svarsandelar för de mest positiva svarsalternativen (dvs. bra och mycket bra): • Upp till 2 timmars restid: 2–4 timmars restid: Mer än 4 timmars restid: Även med den uppdelning efter restid som redovisas i tabell C2 är det endast drygt en handfull ledamöter per kategori som har valt att ange något av svars- alternativen dåligt eller mycket dåligt. Den största sammanlagda relativa an- delen svar i dessa två kategorier () återfinns bland de ledamöter som anger en restid på 1–. Denna relativa andel motsvarar dock end- ast sex svar. Ärende- och interpellationsdebatter, frågestunder och skriftliga frågor I tabell C3 redovisas svaren på hur respondenterna har uppfattat att vissa delar av kammarens arbete fungerade . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Tabell C3 Ledamöternas syn på hur vissa delar av kammarens arbete funge- rade (andelar i procent av de som har besvarat frågan) och antal svar) 100 (217) 100 (217) 100 (216) 100 (216) Här kan man inledningsvis konstatera att en majoritet av respondenterna anser att de olika momenten har fungerat bra eller mycket bra (mellan ). Lägst värde gäller interpellationsdebatterna (62,), men här är det också störst andel som har valt alternativet ingen åsikt (19,). Den sistnämnda siffran kan troligen till viss del förklaras av att förhållandevis många ledamöter inte alls – eller bara i begränsad utsträckning – deltog fysiskt på plats i kammaren eller endast följde kammararbetet på distans. Det bör även noteras att av de svarande har angett de tycker att ärendedebatterna fungerade dåligt eller mycket dåligt. Respondenterna ombads också att jämföra hur de aktuella momenten fun- gerade 2020 i förhållande till 2019 (dvs. före pandemin). Av svaren på den frågan kan man utläsa att mellan (ärendedebatter inkl. replik- skiften) och (skriftliga frågor) av svaren har hamnat i kategorin ingen förändring. När det gäller ärendedebatterna är det av de svarande som har angett att dessa har blivit sämre eller mycket sämre. Mot- svarande siffra för interpellationsdebatterna respektive frågestunderna är . När det gäller de skriftliga frågorna är det som anger att dessa har fungerat sämre eller mycket sämre jämfört med . Vidare bör det nämnas att mellan av de svarande har angett att de olika momenten har blivit bättre eller mycket bättre jämfört med . Studerar man de kommentarer som har lämnats i anslutning till dessa frågor ser man att flera respondenter pekar på en förskjutning i hur man har använt de kontrollmaktsinstrument som är knutna till kammarens arbete. En kommen- tar lydde: Det har fungerat bra, men sammantaget har det hämmat den politiska ak- tiviteten att ledamöterna har uppmanats att arbeta på distans och bara in- finna sig i när det har varit absolut påkallat. Det har inneburit att många har valt att ställa skriftlig fråga i stället för interpellation, vilket gjort att man har missat tillfällen att utbyta åsikter och kanske förflytta positioner. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN En annan reflektion med liknande innebörd var följande: Vad gäller interpellationer har ju vi som reser en stor nackdel då vi helst inte ska resa till förutom när det verkligen behövs. vifått avstå instrumentet interpellationer till förmån för skriftliga frågor vilket inte alls ger lika mycket som en ip-debatt. Detta är hämmande för oss som bor ute i landet. Även i denna kommentar berörs smittskyddsrestriktionernas påverkan på vissa av ledamöternas möjligheter att utöva sin kontrollmakt: Det har också varit svårt för oss som långpendlar att vara med på interpel- lationer eller frågestunder då det varit svårt att motivera att vi ska bryta restriktionerna om att inte resa kollektivt mellan regioner samt uppmaning- arna att arbeta på distans bara för att ställa en muntlig fråga i plenisalen eller ha en interpellationsdebatt som egentligen inte är nödvändig men som ändå är ett viktigt redskap för oss ledamöter gentemot regeringen. Kvaliteten på ärendedebatterna berördes också av några respondenter. Ett ut- talande som belyser denna hållning var följande: Det var problematiskt att vi till en början inte hade ”riktiga debatter” (många läste upp någon annans manus i talarstolen) och att replikskiftena hölls till ett minimum. Det har dock blivit bättre . En annan ledamot uttryckte detta på följande sätt: I början av pandemin då en stor del av debatterna togs av personer som inte ansvarat för ärendena i utskotten var kvaliteten på debatterna, särskilt replikskiftena, sämre. Det var tydligt att anförandena skri- vits av ansvariga ledamöter för att sedan läsas upp av andra kollegor som t.ex. deltog för att de var symptomfria, inte var i riskgrupp och för att de inte behövde resa långt för att vara i kammaren. Några ledamöter framför också synpunkter på de restriktioner som fanns för närvaro i kammaren i samband med ärende- och interpellationsdebatter: Jag tycker att man borde kunna tillåta hela utskottet i kammaren under de- batter, det kan göras utan att skapa trängsel, alternativt sätta en begräns- ning på 60 personer i kammaren eller liknande. En liknande synpunkt var: Debatterna har fungerat bra, men det har varit oklarheter kring antalet par- tiföreträdare. I grunden måste naturligtvis alla som vill tala kunna befinna sig i kammaren under en debatt. Det blir ju aldrig ändå fler än 55 som är antalet för voteringar. En av respondenterna pekar på att begränsningen av antalet närvarande i kam- maren rent av kunde få en motsatt effekt ur smittskyddsperspektiv: Jag tycker det har varit en brist att enbart de som deltar i debatten har fått vara inne i kammaren. Borde kunnat vara hela utskotten som får vara inne i kammaren men sitta utspritt. I ärenden där flera från samma parti har deltagit har snarare risken för ev. smittspridning ökat då ledamöter går ut och in och i stället sitter och umgås i cafeterian. Med tanke på storleken på sal borde det rimligtvis ha kunnat vara flera inne . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN En annan smittskyddsrelaterad restriktion var att ledamöterna skulle ställa sina frågor från bänkarna och inte från en av talarstolarna. Denna restriktion har vissa sett som negativ som andra anser att den har effektiviserat frå- gestunderna eftersom ledamöterna inte längre behöver gå fram till talarstolen. En av kommentarerna lydde enligt följande: Gällande frågestunder så blev det en onödig och oönskad distansering mel- lan statsråd och frågeställande riksdagsledamot när frågorna började stäl- las från sittbänkarna i stället för från avsedd talarstol. Om nu logistiken med ansiktsmask, handsprit och gåstråk behövde mer tid kan hittas på annat sätt (t.ex. mer tid för hela frågestunden, fler tillfällen eller ett maxtak för antal frågeställande per tillfälle). I enkäten ombads ledamöterna att redovisa sin syn på hur voteringarna funge- rade , dvs. när huvuddelen av dem genomförde med endast 55 rös- tande. Svaren fördelades enligt diagrammet i figur C2. Figur C2 Ledamöternas syn på hur voteringarna fungerade (an- tal svar 214) Det är tydligt att en klar majoritet av de som har besvarat frågan antingen anser att voteringarna har fungerat bra eller mycket bra. Sammantaget är det av svaren som hamnar i dessa båda kategorier som av respondenterna anser att voteringarna har fungerat dåligt eller mycket dåligt. Liksom har redovisats tidigare bör det dock noteras att svaren i någon ut- sträckning sannolikt avspeglar att en del av respondenterna har svarat med be- aktande av ”de rådande omständigheterna” och andra i förhållande till ”hur det brukar fungera”. Ledamöterna fick också bedöma hur de ansåg att voteringarnas funktion hade förändrats sedan tiden före pandemin (2019). Svaret på den frågan redo- visas i tabell C4. 2021/22:URF1 DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Tabell C4 Ledamöternas syn på hur voteringarnas funktion hade förändrats jämfört med tiden före pandemin (2019). Relativ andel (procent) Av tabellen kan man utläsa att en knapp majoritet av de som har svarat på frågan inte anser att voteringarnas funktion har förändrats sedan före pande- min. av respondenterna anser att voteringarna har fungerat sämre eller mycket sämre. anser att voteringarna har fun- gerat bättre eller mycket bättre.287 Respondenternas kommentarer kring voteringarna Flera av respondenterna framförde synpunkter på voteringarna i den ruta för kommentarer som fanns i anslutning till den aktuella frågan. Citaten nedan illustrerar detta:288 Eftersom det endast är ett fåtal ledamöter som har möjlighet att votera är det de ledamöter med högst status i riksdagsgruppen som tillåtits votera. Vi andra har inte fått chansen. Denna orättvisa är inte bra. Borde vara fasta veckor så alla ledamöter får votera och inte endast ”favoriterna”. Det har gått bättre och bättre allt eftersom vi vant oss vid pandemin. Dock är det svårt att visa väljarna hur vi bedriver vårt arbete när vi inte fysiskt deltar i voteringarna. I längden är det problematiskt att inte alla valda riksdagsledamöter kan delta i voteringar. Det försvårar det personliga ansvarsutkrävandet och för- svagar de enskilda riksdagsledamöternas ställning. Jag tycker det var klokt att man drog ner till 55 ledamöter eftersom det tydligen inte går att ha voteringen digitalt och det skulle ha varit orimligt att samla 349 ledamöter i salen under rådande läge, men det är olyckligt att möjligheten för enskilda ledamöter att votera har kringskurits och där- med även möjligheten för väljarna att utkräva ansvar från sina valda repre- sentanter. 287Att tio respondenter har valt att ange svaret ”ingen åsikt” förklaras i några av kommenta- rerna med att de är nytillträdda ersättare, tillbaka från tjänstledighet etc. och därför inte kan jämföra med förhållandena . 288Citaten kommer alltså från olika respondenter, där respektive citat har avgränsats med symbolen ¤. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Jag har inte fått votera trots att jag har velat. I mitt parti anmäler vi intresse för att votera . Tyvärr är det endast vissa som tillåts votera. Jag har fått vara reserv, men det innebär att sitta utanför kammaren. Andra tar fasta på erfarenheterna av hur voteringarna har genomförts eller framför synpunkter på hur voteringarna skulle kunna förändras: Låt oss inspireras av voteringarna som kan effektiviseras och kvalitetssäk- ras (färre feltryck) även i icke-coronatider. Jag tycker det är problematiskt ur ett demokratiperspektiv att bara 55 leda- möter voterar. bör kunna hantera det digitalt på distans i nödlä- gen som detta. Någon ledamot konstaterar bara kort att ”Jag har ju knappt voterat , så det är svårt att uttala mig om det”. Det bör även noteras att voteringarna och den begränsade gruppen ledamöter som enligt överenskommelsen mellan gruppledarna har deltagit i voteringarna även berörs i svaren på de mer fram- åtriktade frågorna mot slutet av enkäten (se vidare nedan). Sammantagen bedömning av kammarens arbete Ledamöterna ombads göra en samlad bedömning av hur de ansåg att kamma- rens arbete hade fungerat . Enkätsvarens fördelning redovisas i fi- gur C3. Figur C3 Ledamöternas samlade bedömning av hur kammararbetet funge- rade (antal svar = 217) Av diagrammet kan man utläsa att av de svarande bedömde att kammarens arbete sammantaget hade fungerat bra eller mycket bra och att det var av respondenterna som tyckte att arbetet i kammaren sam- mantaget hade fungerat dåligt eller mycket dåligt. I likhet med de tidigare redovisade frågorna ombads respondenterna att jämföra sina svar om förhållandena med hur de sammantaget såg DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN på kammarens arbete . Av de 211 svaren på denna fråga framgår det att ungefär hälften av respondenterna inte ansåg att det hade skett någon förändring av hur kammaren fungerade jämfört med . av de svarande ansåg att arbetet i kammaren sammantaget hade fungerat sämre eller mycket sämre. sammantaget hade fungerat bättre eller mycket bättre . Utskottens olika arbetsuppgifter har beskrivits närmare i rapportens del B. Där anges också att det förekom distansmöten i utskotten och att det som betecknades ”det allmänna utskottet” svarade för det formella besluts- fattandet . Sedan en ändring i riksdagsordningen trädde kraft blev det emellertid möjligt för utskottens ledamöter att delta i beslutsfattandet på distans.