rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — I är det enklare att sköta om allt som hör marken till, medan det i är mer komplicerat. Ett exempel är reglerna för dikningsföretagen. I är förrättning för att fördela andelstal en dyr och krånglig process. I har man förenklade förrättningar. Det innebär att de som är närvarande vid ett möte i föreningen kan komma överens om hur de vill fördela andelsta- len. Om ingen överklagar gäller det som beslutats på mötet och ingen utred- ning behöver tillsättas som i Sverige.697 De allmänna principerna för beredskapen i det finländska samhället presente- ras i säkerhetsstrategin för samhället. I den officiella säkerhetsstrategin fast- ställer en samverkansmodell för den övergripande säkerheten och myndigheternas ansvar för strategiska uppgifter. Den senaste gäller . Försörjningsberedskap innebär förmågan att upprätthålla ekonomiska bas- funktioner i samhället som är nödvändiga för att trygga befolkningens lev- nadsvillkor, samhällets funktionsduglighet och säkerhet samt de materiella förutsättningarna för landets försvar vid allvarliga störningar och i undantags- tillstånd.698 Ett av målen i säkerhetsstrategin är bl.a. tryggande av livsmedels- försörjningen. Preciseringen av målet är att genom att trygga livsmedelsför- sörjningen säkerställer man befolkningens tillgång till föda samt födans kva- litet och säkerhet genom tillräcklig inhemsk lantbruksproduktion, genom säker lagring, genom att utveckla produktionssystem med fokus på återvinningsbara och återanvändbara insatsvaror samt genom att trygga tillgången på de ut- ländska insatsvaror som behövs för livsmedelsproduktionen. Förutsättning- arna för fiskeriförvaltningens verksamhet tryggas genom ett hållbart utnytt- jande och hållbar skötsel av fiskresurserna. I sitt beslut699 från konkretiserade den finländska re- geringen målen med försörjningsberedskapen. Ett av fokusområdena för ut- veckling av försörjningsberedskapen i samhället som lyftes fram i beslutet är tryggande av produktion och service av väsentlig betydelse i vilken bl.a. vat- tenförsörjningen och livsmedelsförsörjningen ingår. Energiförsörjningen och nya situationer i och med digitaliseringen lyfts också fram som särskilda prio- ritetsområden. Regering fattar sådana beslut en gång per regeringsperiod, dvs. med cirka fyra års mellanrum enligt lagen om tryggande av försörjningsbered- skapen (1390/1992). beslutades att statens beredskapslager av spann- mål skulle omfatta minst ett halvt årsbehov istället för 1 årsbehov.700 har även en beredskapslag (1552/2011) som syftar till att skydda befolkningen och trygga landets försörjning. Lagen ger finländska myndig- 697Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 698Presentation av representant för MTK vid webbinarium, . Se även lagen om tryggande av försörjningsberedskapen (1390/1992). 699Statsrådets beslut /2018 om målen med försörjningsberedskapen. 700Statsrådets beslut 837/2013 om målen med försörjningsberedskapen, s. 7–8. 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER heter befogenheter under s.k. undantagstillstånd och reglerar även myndighet- ernas befogenheter inför sådana händelser. Därtill har det finländska ministeriet för jord- och skogsbruk tagit fram en strategi för ministeriets förvaltningsområde 2012–2020: Förnybara naturresur- ser – en livskraftig natur ger mat och välbefinnande. Enligt strategin har mini- steriet bl.a. i uppgift att se till att primärproduktionen och förädlingen av livs- medel fortsätter i . Målet är bl.a. att livsmedelskedjan är konkurrens- stark, möter konsumenternas behov och fungerar på ett ansvarsfullt sätt såväl på det nationella som på det globala planet. Jord- och skogsbruksministeriet har ansvar för livsmedelsförsörjningen till- sammans med arbets- och näringsministeriet. Försörjningsberedskapscentralen är en myndighet under arbets- och närings- ministeriet som liknar den svenska myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. Centralen har ca 70–80 anställda, och verksamheten finansieras genom en fond som får sina inkomster via en försörjningsberedskapsavgift. Avgiften motsvarar ungefär en halv procent av detaljpriset för bensin, brännolja, el, stenkol och naturgas. Centralen har i uppgift att tillsammans med försörjningsberedskapsorgani- sationens sektorer och pooler samordna samhällets och näringslivets målsätt- ningar och fördelar när det gäller beredskapsåtgärder. En av dessa sektorer är livsmedelsförsörjningssektorn. Den består av primärproduktionspoolen, livs- medelsindustripoolen, handels- och distributionspoolen samt en gemensam kommitté – för egen beredskap i hushållen (). Sektorn omfattar hela livsmedelskedjan från primärproduktion till konsumenter.701 701Försörjningsberedskapscentralen (2017), Måltidstjänster som en del av dagligvaruförsälj- ningen – för kommunerna. 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER2020/21:RFR7 offentliga och privata sektorn (cirka 1 000 deltagare) Regionalt beredskapssamarbete: näringslivets och den offentliga sektorns beredskap (cirka 1 500) Källa: , presentation vid webbinarium . Primärproduktionspoolens avtalsparter är MTK och Försörjningsberedskaps- centralen. Poolen består av den kommitté som leder poolen, poolens kansli och lantbruksföretagarna. Målet är att trygga en mängdmässigt tillräcklig, kvalitativ och livsmedels- säker jordbruksproduktion och på så sätt garantera en fungerande livsmedels- försörjning också vid olika allvarliga störningssituationer och undantagsför- hållanden. 3.säkerställande av tillgången på produktionsinsatser inom livsmedelspro- duktionen 4.utveckling av kompetensen och beredskapen Försörjningsberedskapscentralen jobbar nära försvaret och håller kurser inom både det civila och det militära försvaret. Nationella landsförsvarskursen har hög status och deltagarna är ministrar, professorer, chefredaktörer, vd:ar för börsbolag m.fl. Det gör att kunskapen om dessa frågor är hög. Kursen är lång. Utbildningen går inte att söka, utan man blir kallad till kursen. av ministrarna i den finländska regeringen har gått kursen. 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER Primärproduktionspoolen anordnar regionala branschkurser om försörj- ningsberedskap, som är frivilliga och som lantbrukare själva anmäler sig till. Kurserna utformas i dialog mellan MTK, och regionala myndigheter. Cirka 300–600 lantbrukare deltar . Kur- serna har vissa obligatoriska moment, men vissa moment kan skräddarsys efter regionala behov. ingår frågor som berör extrema väderförhållan- den, såsom elförsörjning vid stormar och vattenförsörjning vid torka. 3.2.5 Socialt skydd för lantbrukare I finns en lag om avbytarservice för lantbruksföretagare (1231/1996). Syftet med lagen är att stödja lantbruksföretagares möjligheter att utkräva sin rätt till social trygghet samt att stödja lantbrukares arbetsmotivation och möj- ligheter till ett längre arbetsliv. Lagen ger dessa företagare rätt till 26 dagars semester (varav max ). Kravet är bl.a. att man ska ha minst sex djurenheter med minst fyra per dag i ladugården och ingen hindrande pension (t.ex. ålderspension). Lantbrukssysslan ska utgöra huvudsysslan.702 Därutöver har alla lantbrukare rätt till avbytare vid sjukdom, olycksfall osv. Avbytarservicen är avgiftsbelagd men kraftigt subventionerad. Antingen ordnar lantbrukaren själv en ersättare och får betalt för det eller så kan han eller hon vända sig till samordnaren i kommunen som då hittar en ersättare.703 Social- och hälsovårdsministeriet leder och övervakar avbytarservicen. Lantbruksföretagarnas pensionsanstalt ansvarar för att lagen verkställs. Lokala enheter, dvs. ett antal kommuner och några företag, har anställt avbytare. De lokala enheterna sköter också prövningen av ansökningar om avbytare. fanns det ca 4 000 fast anställda avbytare.704 3.2.6Jord- och skogsbruksutskottets arbete med sårbarhetsfrågor Jord- och skogsbruksutskottet har en aktiv och bra relation till jord- och skogs- bruksministeriet. Det hålls både informella och formella möten. Exempelvis kommer jord- och skogsbruksministern regelbundet till utskottet för att höras i aktuella frågor, som t.ex. sårbarhetsfrågor i lantbruket.705 Vid en jämförelse med andra nationella parlament har den finländska riks- dagen i relation till sin regering ett ovanligt stort inflytande på EU-politiken.706 Regeringen lämnar sitt förslag till agerande i viktiga EU-frågor till . I stora utskottet, som för den finländska talan, kan regeringens för- slag antingen accepteras eller skrivas om. Utlåtandet i stora utskottet baseras 702https:///sv/lantbruksforetagare/avbytarservice-for-lantbruksforetagare/seme- steravbytartjanster/. 703Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 704Presentation av ordförande för vid webbinarium, . 705Presentation av ordförande i i vid webbinarium, . 706Se t.ex. Winzen, (2012) eller Auel, K., Rozenberg, O. och Tacea, A. (2015). 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER på diskussioner med sakkunniga i andra utskott. Regeringen kan inte gå emot stora utskottets utlåtande utan måste följa det. Ambitionsnivån är hög för ersättning via EU:s miljöstöd. har sett till att lantbrukarna får ersättning till följd av EU-lagstiftning som förbjuder vissa saker i jordbruket. Skulle det t.ex. komma ett förbud mot höstplöjning skulle finländska jordbrukare kräva att få ersättning för att inte höstplöja. Fin- land är enligt en tidigare ordförande för bra på att förhandla med och få de stöd man vill ha, genom att motivera att man måste ha stöden för att värna om miljön. För handlar det om att ta vara på så många miljöstöd som möjligt, vilket indirekt ger pengar till jordbruket.707 Ledamöterna i jord- och skogsbruksutskottet politiserar enligt ordföranden för SLC mindre än ledamöterna i andra utskott. De har en gemensam syn på jordbruket och vill att jordbruk ska kunna bedrivas i hela Finland.708 Genom ett utskottsinitiativ får jord- och skogsbruksutskottet information om aktuella EU-ärenden som berör utskottet av en tjänsteman från jord- och skogsbruksministeriet. På mötet får utskottet också information om hur position ser ut. Detta har gjort att finländska ledamöter i utskottet har en stor inblick i och kunskap om EU-frågor. GJP är delvis genomförd genom lagen om vissa programbaserade ersätt- ningar till jordbrukare (1360/2014). har en livsmedelsmarknadsombudsman, som är en fristående myndighet. Detta är reglerat i livsmedelsmarknadslagen (1121/2018). Ombudsmannen ska arbeta för att livsmedelsmarknaden ska fun- gera bättre och värna de svagaste i livsmedelskedjan. Ombudsmannen kan t.ex. starta oberoende utredningar.709 Jord- och skogsbruksutskottet har även en bra relation till producentorga- nisationerna. Som tidigare nämnts i avsnitt 3.2.1 har producentorganisation- erna en särskild förhandlingsrätt. Experter från de huvudsakliga organisation- erna hörs alltid på utskottsmöten i frågor som handlar om jordbruk eller träd- gårdsodling. Utskottet träffar även andra operatörer i livsmedelskedjan som t.ex. Försörjningsberedskapscentralen.710 707Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 708Skypeintervju med ordförande för , . 710Presentation av ordförande i i vid webbinarium, 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER Lantbruket på har stor betydelse för landets ekonomi. Många ir- ländska lantbrukare har låga inkomster och är beroende av EU-stöden. Ir- land har livsmedelsstrategier och en samlad handlingsplan och strategi för hela lantbruks-, livsmedels- och fiskesektorn. har också ett nationellt hållbarhetsprogram, Origin , som riktar sig till hela livsmedelsindustrin från gård till konsument. Utmärkande för arbete med sårbarhetsfrågor är kontakten mellan representanter för lantbruksorganisationen och politikerna. Risker för sårbarheter i den irländska jordbrukssektorn är omvärldshändelser som brexit, klimatförändringar, extrema väderförhållanden och låg lönsamhet i primärproduktionen.711 Jordbruk och fiske är en av mer betydelsefulla näringar med i ge- nomsnitt 173 000 arbeten av den totala sysselsättningen på Irland712 och med stor betydelse för landets ekonomi. Livsmedelsproduk- tionens betydelse ökade under finanskrisen . Det blev tydligt att livsme- delsproduktionen var den mest välfungerande sektorn i landet. Under krisen gjorde den irländska regeringen flera ansträngningar för att bibehålla syssel- sättningen och produktionen inom sektorn och för att främja exporten.713 är ett exportfokuserat land där av all mjölk och allt nötkött samt av fläskköttet går på export.714 Irländsk mjölkproduktion stod för av den totala mjölkproduktionen i EU 2018.715 Irländsk export av jordbruksvaror stod för totalt av mängden exporterade handelsvaror 2018.716 är beroende av import av andra produkter som t.ex. frukt och grönsaker. Mycket havre importeras också till den växande whiskeyindu- strin.717 Medelstorleken på irländska jordbruk var 2018 enligt den ir- ländska undersökningen Farm Survey.718 Irländska lantbrukare får EU-stöd genom GJP och från egen stats- budget. Ytterligare nationella stöd kan betalas ut under exceptionella förhål- landen som t.ex. för att hantera inkomstbortfall orsakade av extrema väderför- hållanden som påverkar lantbruket. 711Dokument i e-post från Houses of the Oireachtas 2020, . 712Department of Agriculture, Food and the , DAFM, (2019), and Outlook for Agriculture, Food and the 2019, s. 42. 713Skypeintervju med företrädare för den irländska lantbruksorganisationen ’ Association (IFA), . 714LRF (2018), Livsmedelsstrategier i olika EU-länder, s. 11. 715Ibid., s. 65. 717Skypeintervju med företrädare för , . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER Många irländska lantbrukare har låga inkomster och är beroende av stöden från EU.719 Enligt den årliga nationella jordbruksundersökningen720 betraktas lantbrukshushåll som ekonomiskt sårbara om de driver ett icke livskraftigt jordbruk och om ingen i hushållet arbetar utanför gården. betraktades av de undersökta lantbrukshushållen som ekonomiskt sårbara ef- tersom de inte hade någon alternativ inkomst vid sidan om gården inom hus- hållet. 3.3.1 Historiska och särskilda förutsättningar har historiskt varit en landsbygdsbaserad ekonomi och är enligt en fö- reträdare för den irländska lantbruksorganisationen det fortfarande i viss utsträckning. Befolkningen har traditionellt haft en koppling till landsbygden och till lantbruket, även bland invånare. Trenden är nu att fler och fler människor flyttar till storstäderna. Lantbrukssektorn har blivit mer koncentre- rad och antalet lantbrukare, t.ex. mjölkbönder, har blivit lägre. Färre männi- skor i storstäderna arbetar också inom verksamheter som berör livsmedelssek- torn, exempelvis på jordbruksdepartementet.721 har lantbrukare haft möjligheten att träffa och påverka politiker. Inblandningen från grupper som t.ex. lantbruksorganisation- erna irländska mejeri- och mjölkleverantörers organisation (' Association, ICMSA) och irländska boskaps- och fårbönders organisation (Irish Cattle and Sheep Farmers' Association, ICSA) är speciell i . Organisationerna är lokalt förankrade. Det hålls lokala möten mellan de förtroendevalda och politikerna. Det irländska folkets stöd för irländska produkter och irländsk mat har va- rierat över åren. En anledning är att livsmedelssektorn är driven av återförsäl- jare, som livsmedelsbutiker, som sällan har bra erbjudanden på irländska pro- dukter. I stället erbjuder butiker lägre priser på särskilda importerade produk- ter, fastän utbudet av vissa irländska produkter kan vara stort och lantbrukarna är villiga att acceptera ett lägre pris.722 och resten av är största handelspartner för jordbruksprodukter. exporterade av livsmedelssek- torns varor och av den förädlade maten till 2017, medan av livsmedelsimporten kom från Storbritannien.723 är således beroende av både för import av livsmedel och som en exportdestination. Det irländska departementet för jordbruk, mat och frågor (, Food and the , DAFM) har därför tagit fram en brexitberedskapschecklista, Brexit Preparedness Checklist,724 för 719Dokument i e-post från Houses of the Oireachtas 2020, . samt Farm Survey – 2018 Results. 721Skypeintervju med företrädare för , . 723Dokument i e-post från Houses of the Oireachtas 2020, , och DAFM (2018), and Outlook for Agriculture, Food and the 2018. 724DAFM (2020), Brexit Preparedness Checklist for Businesses Moving Animals, Plants, and Products of Animal and Plant Origin. 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER importörer och exportörer av djur, djurprodukter, växter och särskilda växt- produkter från eller till Storbritannien.725 Det finns också särskilda stöd kopp- lade till brexit, se avsnitt nedan. DAFM ansvarar för jordbrukspolitiken på . Departementet lanserade en samlad handlingsplan och strategi för hela lantbruks-, livsmedels- och fiskesektorn: Food Harvest 2020 – A vision for Irish agri-food and fishe- ries. Strategin innehåller fler än 200 rekommendationer och förslag och tydligt satta mål att uppnå till 2020. har livsmedelsstrategier.726 Den senaste livsme- delsstrategin, Food Wise 2025, publicerade departementet 2015.727 En kom- mitté bestående av 35 intressenter från livsmedelssektorn (t.ex. DAFM och det irländska livsmedelsrådet Bord ) står bakom strategin. Food Wise 2025 in- nehåller en tioårsplan som understryker sektorns unika position i den irländska ekonomin och dess potential för tillväxt. Att planen är tioårig är en fördel ef- tersom den inte kan ändras av en ny regering.728 Kärnan i strategin är att öka antalet små och medelstora företag. Strategin har följande fem tvärgående fo- kusområden: Till strategin finns tydligt definierade mål som uttrycks i mätbara tal. Några exempel på sådana är: •Öka värdet av livsmedelsexport till . •Öka mervärdet i livsmedels-, fiske- och skogsvarusektorn till mer än . •Öka värdet av primärproduktionen till nästan . •Skapa 23 000 fler direkta jobb inom livsmedelssektorn i hela försörjnings- kedjan, allt från primärproduktion till högspecialiserade produkter. I den irländska strategin är det centralt att alla delar i livsmedelskedjan samar- betar, från den politiska ledningen till jordbrukare och industri, så att resultat kan uppnås. görs uppföljningar där uppnådda resultat stäms av mot de siffersatta målen. En annan viktig del är den satsning som gjorts på tillämpad forskning och rådgivning. 725Dokument i e-post från Houses of the Oireachtas 2020, . 726KSLA (2019), Svenskt jordbruk 2030 – Vägen dit, s. 55. 727DAFM (2015), Food Wise 2025 – A vision for growth 2015–2025. Local roots and global reach. 728Skypeintervju med företrädare för , . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER Målen för den irländska strategin överensstämmer till stor del med de mål som pekas ut i livsmedelsstrategi, enligt KSLA.729 3.3.3 Origin – nationella hållbarhetsprogram nationella hållbarhetsprogram Origin riktar sig till hela livsme- delsindustrin från gård till konsument. Den övergripande ambitionen med pro- grammet är att göra irländsk mat och dryck till det första valet globalt eftersom produkterna går att lita på och är hållbart producerade. Programmet syftar till att alla livsmedelsproducerande företag och förädlingsföretag i hela ska vara inriktade på en hållbar produktionsväg.730 Motivet att utveckla programmet Origin kom bl.a. från ett behov av att sammanföra 20 olika livsmedelsorganisationer med Bord för att förse industrin med mat. Origin började utvecklas /07 när jordbruket inte var så attraktivt. Då var i stället t.ex. finans- och byggnadsindustrierna mer attraktiva. En professor från hjälpte Origin att utforma ett pro- gram och utveckla en kvalitetssäkrad standard. Standarden blev sedan ett va- rumärke med kvalitetsgaranti. Varumärket fick betydelse under galna ko-sju- kan.731 Origin lanserades i juni 2012.732 Förutom kvalitetsmärkningar finns det också ursprungsmärkningar för att ga- rantera att produkterna kommer från . Den irländska lantbruksorganisa- tionens nationella griskommitté () har t.ex. ut- vecklat ett DNA-certifieringsprogram för griskött.733 3.3.5 Sociala skydd och inhemska lantbruksstöd Irländska lantbrukare kan få en mängd olika typer av stöd. Teagasc,734 som är för jordbruk och livsmedel, och medborgarnas informationsråd () publicerade 2018 en broschyr där olika stöd för lantbrukare finns samlade.735 När det gäller sociala stöd och lantbruksstöd736 finns exempelvis följande: •Det sociala landsbygdsprogrammet (The Rural Social Scheme) riktar sig till lantbrukare och fiskare med låga inkomster. För att vara berättigad till ersättning från programmet måste lantbrukaren eller fiskaren få ekono- miskt bistånd. 729KSLA (2019), Svenskt jordbruk 2030 – Vägen dit, s. 55. 730https:///what-is-origin-green/about-origin-green/. 731Skypeintervju med företrädare för , . 732https:///what-is-origin-green/faqs/. 733https:///sectors/pigs/dna-certification/. 734The Agriculture and Food Development Authority, . 735Teagasc and (2018), Support for farmers. 736Dessa stöd kan inte betalas ut som arbetslöshetsersättning. 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER •Lantbruksstöd (Farm Assist) är ett behovsprövat ekonomiskt bistånd till lantbrukare . •Stöd för landsbygdsföretag och diversifierade jordbruk (Supports for rural businesses and farm diversification). Stödet för landsbygdsföretag och diversifierade jordbruk är ett nationellt stöd för att stärka landsbygdernas ekonomier genom att främja sysselsättning. Stö- det kan användas t.ex. för att byta produktion i samband med ett generations- skifte eller för att diversifiera produktionen för att skapa fler inkomster. Det kan också användas av en partner som inte är direkt involverad i gården, för att starta ett företag och få en andra inkomstkälla. Detta stöd används främst av unga jordbrukare.737 I och med brexit har det tillkommit nya lånemöjligheter genom lånepro- grammet för brexit (Brexit ). Programmet är utformat för att er- bjuda berättigade irländska företag finansiering för att kunna införa nödvän- diga förändringar som uppstår på grund av utmaningar med brexit. Program- met gäller till 31 mars 2020.738 EU har också godkänt ett tidsbegränsat anpassningsstöd till jordbrukare inom nöt- och kalvköttssektorn i (Beef Exceptional Aid Measure [BEAM] payments) på grund av att är särskilt påverkat av brexit. Stödet ges till jordbrukare som åtar sig att minska kvävet från gödsel från sin bo- skapsproduktion till jämfört med perioden den 1juli 2018 till 30 juni 2019.739 Det har också funnits stöd som har försvunnit. Exempelvis fanns ett låne- program för lantbrukare (Agriculture Cashflow Support ) till . I det låneprogrammet hade lant- bruksföretag möjlighet att låna till 2,95 procents ränta utan säkerhet, vilket skulle hjälpa företagen vid kriser med låga råvaru- priser, ge ett ökat rörelsekapital och säkerställa ekonomisk hållbarhet. Därtill har det tillkommit stöd på grund av den pandemi som utbrottet av covid-19 orsakat. 3.3.6 Utmärkande för arbete med sårbarhetsfrågor Ett av målen i livsmedelsstrategin är att ska förbättra sin handel och export med andra länder (se ovan). Fokus har enligt en företrädare för varit att skaffa nya marknader för irländska varor, vilket blivit framtvingat av brexit, för att få en spridning och för att inte vara beroende av bara en marknad. För att öka exporten gör regeringen resor till olika event som uppmuntrar han- del. har också handelskontor runt om i världen, t.ex. i och . 737Skypeintervju med företrädare för , . 738https:///agri-foodindustry/agri-foodandtheeconomy/agri-foodbu- siness/brexitloanscheme/. 739https:///farmerschemespayments/beam/ och kommissionens ge- nomförandeförordning (EU) 2019/1132 av om tillhandahållande av tidsbe- gränsat extraordinärt anpassningsstöd till jordbrukare inom nöt- och kalvköttssektorn i , EU L 179/20, . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER studier genomförs för att förstå marknaden för vissa varor i andra länder. Det finns t.ex. en etnografisk studie när det gäller försäljning av mjölk- pulver till länder i . Här studeras kunderna och den lokala marknaden för att bättre förstå vilken typ av mjölkpulver som är bäst lämpad för just den marknaden.740 Kontakten mellan representanterna för IFA och politikerna i är också utmärkande för arbete med sårbarhetsfrågor.