eunbil · H80N4DD1F1 · 2021-01-01 00:00:00 — Rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 14– a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informations- och diskussionspunkt. Lägesrapport och riktlinjedebatt. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tillräckliga minimilöner i EU. Direktivförslaget har som mål att säkerställa att arbetstagarna i unionen skyddas med tillräckliga minimilöner som tillåter en skälig levnadsstandard var de än arbetar. Direktivets syfte är att fastställa en ram på unionsnivå för att säkerställa både att minimilönerna sätts på en lämplig nivå och att arbetstagarna får tillgång till minimilöneskydd, i form av en lagstadgad minimilön eller löner som sätts enligt kollektivavtal. Ingenting i direktivet får tolkas som en skyldighet för medlemsstater där lönesättningen uteslutande säkerställs genom kollektivavtal att införa en lagstadgad minimilön eller att göra kollektivavtal allmänt tillgängliga. Se faktapromemoria 2020/21:FPM41 för mer information om förslagets ursprungliga innehåll. Förhandling har skett i rådsarbetsgrupp och ordföranden har lagt fram ett kompromissförslag. Genom kompromissförslaget har gjorts förtydliganden om att direktivet är ett ramverk för främjande. Det har gjorts vissa justeringar för att arbeta in synpunkter från rådets rättstjänst yttrande angående förslagets förenlighet med rättslig grund. Det råder ännu ingen samsyn kring de framlagda förslagen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser i diskussionen göra inlägg med utgångspunkt i den överlagda ståndpunkten i syfte att värna svenska arbetsmarknadsmodellen och att ett förslag inte får leda till krav på att införa lagstadgade minimilöner eller allmängiltigförklarade kollektivavtal. Datum för tidigare behandling i : Sedan förslaget lämnades har överläggning skett i arbetsmarknadsutskottet . Information har lämnats i arbetsmarknadsutskottet och , , den 18 mar, 2 (32) Information har lämnats i . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingarna i rådet fortsätter under det slovenska ordförandeskapet. förväntas rösta om ett betänkande . Direktivet om bindande åtgärder för insyn i lönesättningen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Med stöd av artikel 157.3 i EUF-fördraget presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om bindande åtgärder för transparens i lönesättningen. Förslaget innehåller åtgärder på systemnivå – i form av lönekartläggning, löneanalyser och publicering av information om löneskillnader –samt åtgärder på individnivå – i form av individuell insyn i lönestatistik för arbetstagare och information om lönenivåer i rekryteringsförfarandet. Vidare innehåller förslaget bestämmelser om tillsyn, statistik och förfaranden vid överträdelse av bestämmelserna i direktivet. Syftet med förslaget är att upprätthålla principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete. 3 (32) Arbetet med förslaget har inletts i rådsarbetsgruppen för sociala frågor med en detaljerad genomgång av förslaget i syfte att stödja medlemsstaterna i den analys av förslaget som pågår. Vid väntas ordföranden presentera en lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : informerades inför det informella videomötet . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet skedde . Fortsatt behandling av ärendet: Arbete i rådsarbetsgrupp påbörjades och fortlöper under det slovenska ordförandeskapet. I har FEMM utsetts till huvudansvarigt utskott medan EMPL fått exklusiv kompetens på vissa områden. Direktivet om likabehandling (artikel 19) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 4 (32) Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att diskrimineringsgrunderna ska få ett likvärdigt skydd på EU- nivå. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Ett antagande av förslaget har sedan det lades fram blockerats av några medlemsstater men förhandlingar äger fortsatt rum i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : Förslaget om ett likabehandlingsdirektiv har behandlats i och , och , och , och , och , och , och , och , och , och , , samt . Överläggning med i fråga om förslaget om ett likabehandlingsdirektiv skedde och utskottet informerades . Fortsatt behandling av ärendet: Det är inte känt om och i vilken omfattning arbetet med förslaget fortsätter i rådet. 5 (32) 6.Uppföljning av det sociala toppmötet i – nästa steg i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet ska, i ljuset av det sociala toppmöte som hölls i den 7–föra en diskussion om EPSCO:s roll i det fortsatta arbetet på området. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att i diskussionen lyfta fram det nationella ansvaret och arbetsmarknadens parters roll på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. En central utgångspunkt för regeringen är respekt för fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella system avseende arbetsmarknad, sociala frågor och på skatte- och utbildningsområdet samt för principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Regeringen avser vidare lyfta fram vikten av den europeiska planeringsterminen för samordning på området och uppföljning av de nya EU-övergripande målen för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning som informella ställde sig bakom vid 6 (32) sitt möte i . EPSCO och dess förberedande organ behöver vara aktivt involverade i arbetet i syfte att uppnå ett ändamålsenligt samarbete mellan berörda rådsformationer och samstämmighet i budskap över politikområden. Datum för tidigare behandling i : Statsministern samrådde med inför det sociala toppmötet i . a)Bedömning av genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna och relevanta landsspecifika rekommendationer – Yttrande från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd Vilken typ av behandling förväntas i rådet: () och skydd (KST) har, i likhet , utarbetat ett yttrande med sammanfattande kommentarer baserat på kommittéernas granskningar av medlemsstaternas nationella åtgärder utifrån landspecifika rekommendationer på det 7 (32) sysselsättnings- och socialpolitiska området. Yttrandet innehåller också övergripande kommentarer om terminsprocessen 2021, i ljuset av att denna har anpassats till EU:s facilitet för återhämtning och resiliens. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att på rådsmötet ställer sig bakom att yttrandet från och skydd godkänns. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om den europeiska terminen skedde inför det informella videomötet . Frågan har därutöver varit uppe inför andra rådsformationers möten. De aktuella yttrandena har inte tidigare behandlats i nämnden. respektive informerades och informerades . b)Yttrande från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd om kommissionens förslag till en reviderad social resultattavla. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 8 (32) () och skydd (KST) och dess indikatorgrupper har arbetat med ett förslag från kommissionen avseende revidering av den sociala resultattavla som används som analytiskt underlag i den årliga gemensamma sysselsättningsrapporten. Förslaget från kommissionen innebär tillägg av några huvudindikatorer och några sekundära indikatorer. Syftet med de nya indikatorerna är framför allt att kunna följa utvecklingen avseende de nya övergripande mål till 2030 avseende sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning som informella ställde sig bakom vid sitt möte i . Samsyn har nåtts i kommittéerna avseende revidering av huvudindikatorerna. Yttrandet från kommittéerna speglar den samsynen avseende huvudindikatorerna. De fyra huvudindikatorerna är: i) vuxnas deltagande i utbildning , ii) risk för fattigdom eller utestängning för barn (0–), iii) skillnad i sysselsättning för personer med funktionsnedsättning, och iv) andel med hög boendeutgift i förhållande till disponibel inkomst. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att på rådsmötet ställer sig bakom att yttrandet från och skydd godkänns. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om den europeiska terminen skedde inför det informella videomötet . Frågan har därutöver varit uppe inför andra rådsformationers möten. De aktuella yttrandena har inte tidigare behandlats i nämnden. respektive informerades och informerades . 9 (32) 8.De viktigaste slutsatserna om 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg från kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas godkänna de viktigaste slutsatserna om 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg från kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen (2021 Long-Term Care Report. Trends, Challenges and opportunities in an ageing society) Det är en liknande rapport tas fram. Första gången var 2014. Huvudslutsatserna är formulerade på övergripande nivå och inga enskilda medlemsstater lyfts specifikt fram. I slutsatserna lyfts bland annat att efterfrågan på högkvalitativ långtidsvård och omsorg (LTC) kommer att öka . I slutsatserna framhålls att LTC har en tydlig jämställdhetssdimension. av arbetstagarna i sektorn är kvinnor, och det är också främst kvinnor som ger stöd till anhöriga. Av huvudslutsatserna framgår också att tillgång, prisvärdhet och kvalitet är utmaningar inom LTC-området. Ett tema i rapporten är att tillgång till arbetskraft är nyckeln för att möta den ökande efterfrågan på LTC-tjänster av hög kvalitet. Vidare framhålls att nationella reformer av LTC-systemen behöver fortsätta i EU:s medlemsstater och att nationella reformer bör bygga på lärdomarna från covid-19-pandemin. Att effektiv implementering av ny teknik, investeringar i ett aktivt och hälsosamt åldrande samt hälsofrämjande 10 (32) arbete och förebyggande av sjukdomar kan ha stor betydelse för att kunna tillhandahålla långtidsvård av hög kvalitet till lägre kostnad konstateras också i huvudslutsatserna. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser stödja att rådet godkänner de viktigaste slutsatserna om 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg från kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen. Rapporten belyser viktiga områden när det gäller att ge vård- och omsorg till äldre personer. Regeringen välkomnar särskilt att den jämställdhetsdimension som finns inom området långvarig vård och omsorg framhålls i slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : 9.De viktigaste slutsatserna om 2021 års rapport om pensionernas tillräcklighet från kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas godkänna de viktigaste slutsatserna om 2021 års rapport om pensionernas tillräcklighet från kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen, Pension Adequacy Report. Rapporten tas fram gemensamt av 11 (32) skydd (KST) och Europeiska kommissionen . Senast den publicerades var 2018. Rapporten tittar i huvudsak på pensionssystemen utifrån tre utgångspunkter; skydd mot fattigdom, bibehålla adekvata inkomstnivåer som pensionär samt hur långa pensionstiderna är för olika medlemsstater. Då de flesta länder i EU står inför liknande demografiska utmaningar med en minskande andel av befolkningen som försörjer en växande andel, visar rapporten och slutsatserna på hur denna förändring påverkar dagens och framtidens pensionärer. I slutsatserna lyfts bland annat frågor rörande risk för fattigdom och social exkludering bland äldre, pensionsgapet mellan kvinnor och män pensionsåldrar, samt finansieringsmodeller av pensionssystemen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser stödja att rådet godkänner de viktigaste slutsatserna års rapport om pensionernas tillräcklighet från kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen. Regeringen välkomnar att rapporten tas fram och att rådet uppmärksammar rapporten genom dessa slutsatser. Regeringen välkomnar att rapporten har ett tydligt jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Det är även positivt att den roll offentligt finansierade välfärdstjänster har för att bidra till en adekvat levnadsstandard för äldre lyfts. Datum för tidigare behandling i : 10.Rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 12 (32) Syftet med förslaget till rådsrekommendation om en europeisk barngaranti är att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning av barn (0–) genom att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att garantera tillgång till grundläggande tjänster av hög kvalitet för behövande barn. Förslaget innebär att medlemsstaterna rekommenderas att inrikta stödåtgärder åt behövande barn, som definieras som personer som riskerar fattigdom eller social utestängning. Medlemsstaterna rekommenderas i förslaget att garantera att behövande barn har faktisk och fri tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning (inklusive skolbaserade aktiviteter), nyttig mat varje skoldag och hälso- och sjukvård. Medlemsstaterna rekommenderas även att garantera att behövande barn har faktisk tillgång till hälsosam kost och en adekvat bostad. I förslaget föreslås att genomförandet av rekommendationen övervakas och följs upp inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det finns även förslag om styrnings- och rapporteringsmekanismer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att stödja antagandet av rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti. Regeringen anser att det är positivt att skrivningar om den nationella kompetensen har stärkts i rekommendationen samt att vikten av medlemsstaternas möjlighet att utforma och anpassa åtgärder som fungerar i den nationella kontexten har förtydligats. Det är avgörande att medlemsstaterna tar sitt ansvar avseende att motverka fattigdom, inklusive barnfattigdom. 13 (32) Regeringen välkomnar att rekommendationen har ett tydligt barnrättsperspektiv och jämställdhetsperspektiv. Datum för tidigare behandling i : Överläggning ägde rum i . Vilken typ av behandling förväntas i rådet: presenterade det portugisiska ordförandeskapet ett utkast till rådsslutsatser om distansarbete. Mot bakgrund av den massiva ökningen av arbete hemifrån som skett har ordförandeskapets identifierat potential, begränsningar och risker med hemarbete. Det portugisiska ordförandeskapet betonar att anställda har olika förutsättningar för att kunna arbeta på distans, beroende på utrustning hemmavid, digitala färdigheter och dylikt. Därför konstateras att det livslånga lärandet där digital tillgänglighet ingår är nödvändigt för att företag ska kunna dra nytta av potentialen som hemarbete kan innebära, som 14 (32) risken för ojämlikheter och utslagning som beror på brister i nödvändiga färdigheter ökar. Vidare anges att företagsspecifika regler, kollektivavtal och arbetsrättsliga lagar inte hunnit anpassas ännu eftersom trenden att arbeta hemifrån har fått en så snabb utveckling orsakad av pandemin. Det konstateras därför att det finns behov av att utveckla lämpliga regelverk för distansarbete som sker på frivillig basis. Det konstateras att arbetsmarknadens parter har en viktig roll eftersom det inte finns en unik modell som passar alla branscher. Medlemsstaterna anmodas med beaktande av nationella arbetsmarknadsmodeller och parternas autonomi, bland annat att upprätta handlingsplaner som adresserar risker och möjligheter kopplat till hemarbete. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser ställa sig bakom ett godkännande av utkastet till rådsslutsatser. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med skedde och utskottet informerades . 12.Slutsatser om de socioekonomiska effekterna av covid-19 på jämställdheten Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 15 (32) presenterade det portugisiska ordförandeskapet ett utkast till rådsslutsatser beträffande de socioekonomiska effekterna av covid-19 på jämställdheten. Rådsslutsatserna redogör inledningsvis för statistik som redovisas i EIGE:s rapport ”Gender equality and the socio-economic impact of COVID-19”. Vidare anmodar rådsslutsatserna medlemsstaterna att vidta en rad åtgärder för att bland annat jämställdhetsintegrera de nationella återhämtningsplanerna, underlätta för enskilda att förena familj- och privatliv med förvärvsarbete samt förbättra arbetssituationen för arbetstagare som tvingas arbeta på distans. Vidare innehåller slutsatserna en rad uppmaningar till kommissionen att bland annat revidera och uppdatera Barcelonamålen och att inkludera ett jämställdhetsperspektiv i den uppföljningsrapport som kommissionen ska presentera beträffande de nationella återhämtningsplanerna. Slutligen inbjuder rådsslutsatserna arbetsmarknadens parter att anlägga ett jämställdhetsperspektiv när man vidtar åtgärder för att motverka effekterna av covid-19, förändra förutsättningarna för de som arbetar på distans samt motverka könsstereotyper i arbetsmiljön. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser ställa sig bakom ett godkännande av utkastet till rådsslutsatser. Datum för tidigare behandling i : informerades om innehållet i utkastet till rådsslutsatser. 16 (32) 13.Slutsatser om strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2021–2030) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådsslutsatserna utgår från den nya EU-strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning för perioden –2030 och innehåller uppmaningar till medlemsländerna och kommissionen att genomföra strategin. Den lyfter bland annat vikten av att implementera konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och att ta initiativ för att vid behov anpassa EU:s och medlemsstaternas lagstiftning. Utkastet till rådsslutsatser lyfter vikten av tillgänglighet inom olika områden, att förebygga och motverka diskriminering, rätten att leva självständigt och att delta i samhället. Vidare lyfts i utkastet rådsslutsatserna vikten av insatser för att motverka de negativa effekterna av pandemin, bland annat vad gäller hälso- och sjukvård, inkluderande utbildning och livslångt lärande samt på arbetsmarknadsområdet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser ställa sig bakom ett godkännande av utkastet till rådsslutsatserna. Regeringen välkomnar utkastet till rådsslutsatser som tydligt pekar ut tillgänglighet som en förutsättning för ett jämlikt deltagande i samhället och för ett självständigt liv. Det är positivt att bland annat stöd till medlemsstaterna för att främja arbetet med avinstitutionalisering, utbildning och arbete lyfts i utkastet till slutsatser. Det är även välkommet att fullt och 17 (32) jämlikt deltagande i demokratiska processer samt vikten av att motverka och förebygga diskriminering lyfts. Det är positivt att strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning uppmärksammas genom rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning skedde i . 14.Nya utmaningar för den social dialogen och kollektivförhandlingar Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet ska, utifrån ordförandeskapets mötesdokument, föra en diskussion om nya utmaningar för den sociala dialogen och kollektiva förhandlingar. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser i diskussionen lyfta betydelsen av den sociala dialogen för att möta utmaningar i den digitala och gröna omställningen på 18 (32) Regeringen avser uppmärksamma vikten av kvalitet i dialogen liksom tillräcklig kapacitet på både arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan. Erfarenhetsutbyte och arbete inom ramen för den europeiska planeringsterminen kan komplettera nationella åtgärder på området. Nationella arbetsmarknadsmodeller och parternas autonomi ska respekteras. Datum för tidigare behandling i : informerades om diskussionen. 19 (32) a)Aktuella lagstiftningsförslag Jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet. ii.Direktivet om carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (fjärde omgången) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet. iii.Översyn av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen (883/2004 och 987/2009) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet. 20 (32) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. c) Ordförandeskapets konferenser Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. d)om åtgärder mot hemlöshet – en prioritering för vårt sociala . Lansering av den europeiska plattformen () Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. 21 (32) e)av Luxemburgdeklarationen () Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. f)Genomförande av mot rasism Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. g) En europeisk mångfaldsmånad Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. h) Genomförande av jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. 22 (32) i)Det tillträdande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den slovenska delegationen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den slovenska delegationen. 23 (32) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 16.Förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten i krisberedskap och krishantering vad gäller läkemedel och medicintekniska produkter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av allmän inriktning. presenterade kommissionen ett meddelande om en europeisk hälsounion åtföljt av tre förslag till rättsakter: en förordning om en förstärkt roll för () vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter, en ändring av förordning om inrättandet av Europeiska smittskyddsmyndigheten (ECDC) samt en förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Det så kallade hälsounionspaketet presenteras mot bakgrund av kommissionens bedömning att EU behöver stärkt koordinering, mer hållbara hälsosystem och bättre beredskap inför framtida kriser, vilket anses ha tydliggjorts under covid-19-pandemin. Syftet med förslaget till förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten () är att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor genom att stärka unionens förmåga att hantera och vidta åtgärder mot sådana hälsohot som påverkar läkemedel och medicintekniska produkter. Syftet är också att bidra till att säkerställa att den inre marknaden för dessa produkter fungerar smidigt under hälsohot. 24 (32) I förslag till förordning ges en ram för beredskap för och hantering av konsekvenserna av större händelser för humanläkemedel och av konsekvenserna av hälsohot för humanläkemedel och medicintekniska produkter; övervakning av och rapportering om brist på humanläkemedel och medicintekniska produkter; rådgivning om humanläkemedel som kan bidra till att avhjälpa hälsohot; samt stöd till expertpaneler för utvärdering av medicintekniska produkter med hög risk. Förslag till svensk ståndpunkt: