rfr · H80WRFR15 · 2021-01-01 00:00:00 — Oroande inslag i budgetprocessen •Om det finns en tydlig avvikelse från överskottsmålet ska regeringen presentera en plan för återgång till målet: –Regeringen har inte presenterat en tydlig plan –Försvårar uppföljning och ansvarsutkrävande •Riksdagens samlade budgetprocess skadas med ändringar i budgeten genom utskottsinitiativ. kritik från rådet. –Initiativet innebar en ofinansierad utgiftsökning –Rådet oroat över försvagningar av budgetprocessen –Central del av det finanspolitiska regelverket Mer aktiv roll för finanspolitiken •Låga räntor ger litet utrymme för räntepolitik. Osäkerhet kring effekterna av penningpolitiska tillgångsköp på efterfrågan och inflation. •Både låga räntor och tillgångsköp förstärker finansiella obalanser. Tillgångsköp medför också risker för de offentliga finanserna. •Finanspolitiken kan behöva axla ett större stabiliseringspolitiskt ansvar. Samspelet med penningpolitiken viktigare. Självständighet och trovärdighet ger bra grund. Kommunikation är nyckeln. •Regeringen bör utreda och förbereda en verktygslåda med åtgärder. Lärdomar från denna kris. Den offentligfinansiella ställningen bör inte försvagas •Låga räntor - borde staten låna mer? Statens roll är bred – omfattande resurser kan krävas i kriser. •Omfattande privat skulduppbyggnad i en risk . Hög offentlig skuldsättning i omvärlden ger mindre motståndskraft. •Andra exempel på risker: handelsstörningar, geopolitiska spänningar och klimatkris. •Fortsatt behov av stark offentligfinansiell ställning: –Rådet avser återkomma BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA •Lars Heikensten, ordförande, , •Göran , kanslichef, , 2020/21:RFR1515 BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Finanspolitiska rådets årliga rapport •Överblick av det gångna året •Initiala kommentarer till slutsatserna i Finanspolitiska rådets årliga rapport Regeringens plan för finanspolitiken under pandemin 2.Konsekvenserna för svenska jobb och företag ska tryckas tillbaka 3.Trygghet och omställning för den som blir arbetslös 4.Fortsatt kamp mot samhällsproblemen Detta som de mycket stora osäkerheterna i pandemins och därmed i ekonomins utveckling hanteras. BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Samlade krisåtgärder, sida 1 av 3 Mer resurser till välfärden och minskad smittspridning Generella statsbidrag till kommuner och regioner Kompensation för merkostnader inom vård och omsorg Uppskjuten vård och covid-vård Testning och smittspårning m.m. Snabb och säker vaccinering Karensavdrag, sjukintyg, riskgrupper och smittbärarpenning m.m. Övriga tillskott till vård, skola och omsorg m.m. Krisstöd för att rädda svenska jobb och företag Sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, brutto Omställningsstöd, omsättningsstöd m.m. Sjuklöneansvar, hyresstöd m.m. Idrott, kultur, mediestöd Samlade krisåtgärder, sida 2 av 3 Trygghet och omställning för den som blivit arbetslös Aktiv arbetsmarknadspolitik och fler utbildningsplatser Jobba ur krisen tillsammans Kraftfull grön ekonomisk återstart Fler ska komma i arbete Hela landet ska växa ska vara ett tryggt land för alla Förstärkning av hushållens ekonomi Totalt (satsningar från både sida 1 och 2) BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Samlade krisåtgärder, sida 3 av 3 SEK (från 125 till 200) EKN (från 450 till 500) Europeiska investeringsbanken och SURE ekonomiska insatser i linje med jämförbara länder Källa: IMF, Fiscal Monitor, . BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA •Överblick av det gångna året •Initiala kommentarer till slutsatserna i Finanspolitiska rådets årliga rapport Svensk ekonomi klarade förhållandevis väl internationellt sett -2,7 -2,8 -2,8 -3,5 -4,9 -6,6 -8,2 -8,9 -9,8 -10,8 Källa: Macrobond. BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd oförändrade trots lågkonjunktur 2020 Procent av kommuners utgifter Andel av totala utgifter Källa: SCB. Anm.: Egen säsongsrensning. Källa: Tillväxtanalys. BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Historiskt hög sysselsättningsgrad 2020, trots brinnande kris Andel av befolkningen (%) Källa: och . Arbetskraftsdeltagandet ökar under krisen Andel av befolkningen (%) Källa: och . BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Men arbetslösheten riskerar att bita sig fast i vissa grupper Utomeuropeiskt födda () Förgymnasialt utbildade () Källor: SCB 14 Procent av BNP, 2020 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA •Överblick av det gångna året •Initiala kommentarer till slutsatserna i Finanspolitiska rådets årliga rapport Kapitel 1: Coronapandemin och ekonomins utveckling : Coronakrisen har inneburit stora utmaningar för finanspolitiken i och med osäkerheten om pandemins utveckling, krisens effekter på ekonomin och lämplig omfattning och inriktning på stödåtgärderna. •Kommentar: Pandemin har också påverkat ekonomin på ett annat sätt än i tidigare kriser, vilket inneburit att det varit särskilt svårt att förutse utvecklingen. Kapitel 2: Finanspolitiska åtgärder under coronakrisen : När det gäller den övergripande inriktningen och storleken på de ekonomisk-politiska åtgärderna anser rådet att regering och riksdag i huvudsak agerat snabbt och kraftfullt givet de utmaningar svensk ekonomi stått inför. De vidtagna åtgärderna har tveklöst bidragit till att begränsa pandemins ekonomiska skadeverkningar och de flesta av åtgärderna har varit utformade så att syftena kunnat nås på ett förhållandevis effektivt sätt. •Kommentar: Rådet riktar också kritik mot vissa åtgärder, bl.a. den generella sänkningen av arbetsgivaravgifterna. Rådet lyfter också den förstärkta A- kassan och stöden till kommunsektorn och vården som viktiga delar av krispolitiken. BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Kapitel 3: Finanspolitiken och det finanspolitiska ramverket : Det föreligger en avvikelse från överskottsmålet både 2020 och 2021. Mot bakgrund av coronakrisen är avvikelserna rimliga; omfattande åtgärder har krävts för att stötta ekonomin genom krisen och rådet ser inga skäl till att storleken på de samlade åtgärderna borde varit väsentligt annorlunda. Avvikelserna innebär inte något brott mot det finanspolitiska ramverket eftersom det tillåter att sparandet varierar med konjunkturen. •Kommentar: Rådet riktar kritik mot planredovisning. Kritik riktas också mot oppositionens utskottsinitiativ som försvagar den samlade behandlingen av budgeten, vilket försvagar budgetprocessen. Kapitel 4: Finanspolitiken i en värld med låga räntor : Penningpolitiken bör även i fortsättningen ha det huvudsakliga stabiliseringspolitiska ansvaret när ränteläget så tillåter. Det är viktigt att ta finanspolitikens begränsningar och risker på allvar. Mot denna bakgrund anser rådet att regeringen bör tillsätta en utredning som förbereder lämpliga finanspolitiska åtgärder att ta till i ett stabiliseringspolitiskt syfte. •Kommentar: Det finns många viktiga lärdomar att dra från krisen. Nyckeltal från regeringens prognos Prognos VÅP21 (prognos från i grått) Procentuell förändring om inte annat anges -2,8 -2,9 -3,1 -3,1 -3,7 -3,8 -4,7 -5,1 -0,5 -0,4 -0,9 -0,8 -0,3 -1,5 Lagerinvesteringar, bidrag till BNP-tillväxten -0,6 -0,8 -5,2 -5,1 -5,8 -6,5 Nettoexport, bidrag till BNP-tillväxten Arbetade timmar, kalenderkorrigerad -3,8 -3,8 Produktivitet, näringslivet, kalenderkorrigerad Sysselsättning, 15-74 år -1,3 -1,5 Arbetskraft, 15-74 år Arbetslöshet, 15–(procent av arbetskraften) KPI (årsgenomsnitt) KPIF (årsgenomsnitt) -3,9 -4,0 -2,6 -2,8 -0,5 -0,8 Reporänta (procent) -0,3 -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 Offentliga sektorns finansiella sparande, % av BNP -3,9 -4,5 -3,6 -3,1 -1,0 -1,1 Strukturellt sparande, offentlig sektor, % av potentiell BNP -2,7 -1,7 -1,3 -1,9 -0,3 -0,4 Offentliga sektorns skuld, % av BNP * Skillnad mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Anm.: Försörjningsbalansen avser fasta priser. anpassas arbetskraftsundersökningarna () till en ny ramlag, det innebär ett tidsseriebrott. Tidsseriebrottet har inte beaktats i den här prognosen då osäkerheten kring dess storlek bedöms vara för stor. Källor: SCB och egna beräkningar. Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten –