rfr · H80WRFR15 · 2021-01-01 00:00:00 — glömma bort det som har hänt, nämligen den väldigt stora privata skuldupp- byggnaden som också är en risk i ekonomin men som varken styr eller det finanspolitiska ramverket, så att åtminstone den parametern inte är Det finns andra parametrar som också är viktiga för ekonomins långsik- tiga stabilitet men som inte är med i något av dessa ramverk. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN (V): Jag tackar för era föredragningar, och jag tackar för rapporten. Jag tänkte först göra en kommentar. Om man tittar på nedsättningarna av arbetsgivaravgifterna har de kostat, om jag kommer ihåg rätt, . De avser dessutom att förlängas. Det kommer en ny extra ändringsbudget . Det är en väldigt ineffektiv politik som har dömts ut av de flesta. kan man säga att pandemin har visat på stora brister inom äldreomsorgen. Då hade man förväntat sig att en socialdemokratiskt ledd regering skulle lägga fram en budget där man vidtar de åtgärder som behövs. När den regeringen inte gjorde det vidtog oppositionen i stället åtgärder på . Jag tänker att man kanske kan sätta saker och ting i relation till varandra också. Jag har två frågor. Den första går till . Det är självklart att viska vara väl rustade att möta en kris och att vi ska ha sunda och bra statsfinanser och så vidare. offentliga skuldsättning är mycket låg. EU- kommissionen säger att och därunder innebär en låg risk. Jag tror att de bedömer att 60–är medelrisk. Ni för ett resonemang i denna rapport. Men jag tycker att det är ett väldigt isolerat resonemang. Tittar man på pandemin har den visat på påtagliga strukturella brister i den ekonomiska politiken. Vi hade en väldigt underfinansierad äldreomsorg som fick genomslag i en väldigt ökad smittspridning, och många gamla dog tyvärr. Vi hade för få iva-platser, vi hade inte respiratorer, vi hade inte beredskapslager och vi hade inte skyddsutrustning. Och redan före krisen hade vi massarbetslöshet och en väldigt hög långtidsarbetslöshet som redan hade bitit sig fast. Jag menar därför att man måste väga två skålar mot varandra. En statsskuld är inte isolerad. Pengarna används till någonting så att säga, vilket ligger i den andra vågskålen. Det är detta som min fråga handlar om. Om man har en väldigt låg statsskuld och har bostadsbrist, hög arbetslöshet, väldigt hög långtidsarbetslöshet, en underfinansierad välfärd och massarbetslöshet och dessutom en väldigt hög privat skuldsättning tycker jag att dessa delar också borde ha funnits med i Finanspolitiska rådets resonemang kring den offentliga skuldsättningen. Jag tycker att man har isolerat sig väldigt mycket från konsekvenserna av det, och jag skulle vilja höra varför. Jag har också en fråga till finansministern. När samtal fördes om det finanspolitiska ramverket kom man också överens om att det skulle göras en översyn 2027, tror jag. Det betyder att det är kvar till . Vi har sett stora brister inom välfärden med underfinansiering. Vi har ett överskottsmål som inte korrelerar med skuldankaret. Kopplar man detta till min fråga till också finns det egentligen en stor anledning att tidigarelägga en översyn av det finanspolitiska ramverket. När man ska utvärdera hur samhället mådde när vi gick in i pandemin skulle det kunna leda till slutsatser som gör att vi kanske behöver se över vad vi har gjort och förändra en del. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Därför tänkte jag fråga finansministern om hon tänker ta några initiativ till en tidigareläggning av översynen av det finanspolitiska ramverket. (KD): Fru ordförande! Jag tackar för en väldigt bra och intressant rapport. Jag vill också tacka för bra föredragningar Jag tänkte också reflektera lite grann kring ramverket initialt eftersom en stor del av diskussionen har hamnat där under denna utfrågning. skäl för alla att vara lite ödmjuka och fundera lite grann på hur man vill göra Men jag tycker också att det förtjänar att diskuteras lite mer även av Det är ett möjligt inspel. Vi har haft en situation med över 20 extra ändringsbudgetar med en omslutning på omkring 400 miljarder kro- Det är klart att detta inte är en samlad budgetprocess. Det är mycket, men det är inte en samlad och sammanhållen budgetprocess. digt lite här. Bara för att det sker i innebär det inte att alla utgifter vägs mot varandra i varje läge. Så har definitivt inte varit fallet här. Jag är inte kritisk till det. Det har varit nödvändigt för att hantera krisen i långa Men det är klart att det inte på något sätt är en samlad budgetprocess. Extra ändringsbudgetar var inte ens tänkta att användas på detta sätt. visar hela praxis kring extra ändringsbudgetar, där det till exempel inte finns motionsrätt på samma sätt som det finns kring vanliga budgetar ef- tersom de extra ändringsbudgetarna i princip enbart ska vara för att hantera små saker när man behöver göra justeringar på grund av att rättighetsbaserade anslag behöver ändras på olika sätt, till exempel när någon husdjurssjukdom har exploderat på ett sätt som inte var förutsett och så vidare. Detta behöver man reflektera mer över framöver och fundera över hur vårt regelverk ser ut i kristider och hur vårt ramverk ser ut. Det finns en annan sak som är värd att reflektera över. Rådet gör en relativt stor sak av detta utskottsinitiativ. Vår bedömning var att detta hade sin grund framför allt i . Och när regeringen inte agerade gjorde vi det. Det tillkom ett beredningskrav kring detta, till skillnad från när det gäller de andra utskottsinitiativen som har beslutat om, där det har varit krav på regeringen att återkomma med stora budgetpåverkande åtgär- der men där det inte alls har funnits samma beredningskrav till exempel för att driva fram omsättningsstöd som också rådet pekade på kom alldeles . Också regeringspartierna har kommit väldigt sent med förändringar som har inneburit skillnader i storleksordningen och som inte har varit beredda på sedvanligt sätt utan som har skett genom utskottsinitiativ. Det berörs inte heller. Det får så att säga vara lite ordning i proportionerna i denna diskussion. tycker jag att alla, även finansministern, kan reflektera lite grann över. får vi återkomma och gärna ha en bred diskussion om hur detta ska fungera Det vill jag gärna bidra till. Vi är definitivt inte intresserade av, och kommer aldrig att medverka till, att vi riskerar de offentliga finanserna i Sve- Det är en lite längre reflektion som jag ändå tycker förtjänar att nämnas. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Rådet får också gärna reflektera över om det finns skäl för att bidra i denna diskussion mer aktivt och ha ett ännu mer retrospektivt perspektiv på denna kris och kanske göra något särskilt kring detta och samspelet mellan riksdag och regering och hur det har fungerat, när det har fungerat väl som det har gjort väldigt mycket men också vad det kan ha för konsekvenser . Det tycker jag vore väldigt spännande att få lite mer av än vad som ges i rapporten. Ni har en specialistkunskap som det är väldigt angeläget att vi får ta del av när det gäller dessa processfrågor. Min fråga till handlar om en av rådets iakttagelser när man går igenom regeringens krisstöd. Det handlar om permitteringsstödet och att regeringen valde att gå fram med den begränsning som inte fanns från början i permitteringsstödet utan som tillkom när regeringen valde att gå fram med förslag från Ferbes utredning, att i korttidspermitteringsstödet föra in kravet på att företag måste minska sina arbetskraftskostnader och säga upp tillfälligt anställd personal. Detta fanns inte i den svenska utredningen från början. Det går emot internationell kriserfarenhet. Länder som , , och ändrade sina korttidspermitteringssystem efter finanskrisen för att också omfatta tillfälligt anställda. Men regeringen har valt att inte göra det utan tvärtom ställa detta krav i kris. skriver: Skillnaderna mellan tillverkningsindustrin och hotell- och restaurangbranschen beror emellertid inte bara på krisens varierande effekter på efterfrågan i olika branscher utan även på att en av regeringens krisåtgärder, stödet för korttidsarbete, i princip inte har omfattat tillfälligt anställda. Rådets slutsats är att denna skillnad sannolikt har inneburit att personer inom hotell- och restaurangbranschen i högre grad har förlorat sina arbeten. Jag tycker inte att regeringen någonsin har lyckats framföra en argumentation i denna fråga. Det vore därför intressant att höra om finansministern mot bakgrund av rådets rapport tycker att det finns skäl att ändra sig på denna punkt. Ordföranden: har kvar, och det återstår minst två frågeställare. Även om frågorna själva förtjänar ett seminarium får ni försöka vara lite kärnfulla i svaren så att vi hinner med två frågeställare till. , : lade upp detta bra för mig på det sättet att han sa två saker som fick mig att komma ihåg att jag skulle kunna nämna i detta sammanhang. Den ena är att ni verkligen ska känna att ni har möjlighet att framföra synpunkter på saker som vi skulle kunna ta upp och belysa. Detta är nämligen ett tillfälle för mig att fånga upp era tankar kring detta. Precis som jag sa att riksbankschefen ytterst kan bestämma själv om räntan kan vi ytterst bestämma själva vad vi tar upp. Det är jättebra att få inspel, så är det sagt. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN En annan sak är frestande att nämna och som jag inte kan låta bli att nämna. Jag pratade med kanslichefen i går om budgetförslaget för . Det är så att vi har råd med en extern studie ungefär, och den hade vi tänkt ägna åt klimatfrågan och skuldfrågan när det gäller klimatet. Men jag håller med om att det är en bra frågeställning som han reser. Jag sa till att jag tycker att vi ska lägga in om att vi inte kan vara så begränsade i fråga om möjligheterna att ta oss an frågor eftersom det finns flera frågor som är centrala. Och jag tror att det ligger i finansutskottets intresse att vi faktiskt har möjlighet att belysa en del av dessa frågor med ett finanspolitiskt perspektiv, att inte bara har möjlighet att diskutera hur det finanspolitiska ramverket ska se ut så att säga utan att även viska ha möjlighet att göra det i ljuset av klimatfrågan skulle kunna vara en poäng. Detta för mig in på det som tog upp. Jag tycker att frågan om skuldens storlek inte har något absolut svar. Ingen kan påstå att man vet exakt vad som är rätt eller fel. Vi tycker att det är viktigt att lyfta fram att det finns ett antal rätt stora risker. Men det är klart att man kan säga att en välfärdssektor som går på knäna är en typ av risk. Klimatpolitiska rådets utgångspunkt är väl att vi har dragit på oss en stor klimatskuld. Och kanske är det lika bra att vi betar av på klimatskulden som att vi behåller statsskulden eller den offentliga skulden. Dock tycker jag inte att man kommer ifrån frågan: Vilken generation är det som ska betala? Det finns ändå en del som talar för att det faktiskt är vår generation som borde betala för att beta av den här klimatskulden och inte framtida generationer. Då landar man ändå i att det inte bara är en fråga om vad vi ska lägga pengarna på utan att det i hög grad är en fråga om vad vi är beredda att finansiera. Då återkommer jag till min 80-talserfarenhet och att ingenting är lättare än att öka ramarna så att säga. Det är därför som man har detta ramverk, för att man ska hålla i det och framtvinga prioriteringar och ställa skatter idet fallet mot ytterligare klimatsatsningar. Men frågan är komplicerad, och jag kan bara lova att vi ska försöka återkomma till den. Det är en viktig diskussion att föra framöver. Finansminister (S): Jag ska börja med fråga. Vid den senaste översynen av det finanspolitiska ramverket var vi överens om att vi skulle göra detta . Att man skulle göra det tidigare än nu är ingenting som jag har reflekterat över. Jag har ägnat mig mycket åt krishantering . Men om det finns en vilja från att vi ska se över det finanspolitiska ramverket tidigare än vad vi har sagt är jag naturligtvis beredd att reflektera över det. Och det är ingen hemlighet att mitt parti också tycker att vi borde ha ett balansmål snarare än ett överskottsmål just i denna situation när alla 40-talister kommer upp och det behöver ske en stor utbyggnad av äldreomsorgen och som var argumentet för att vi införde ett överskottsmål över huvud taget. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN tog upp korttidspermitteringen. Det är naturligtvis en av de frågor som kommer att titta på. vigick fram med vårt förslag var att det var det som låg på bordet från Ferbe. Det var Ferbes utredning som vi snabbt beredde, och det var detta förslag. Men det är viktigt att säga att när det gäller den lag som gäller för korttidsstöd är det inte omöjligt för visstidsanställda att bli korttidspermitterade, utan det handlar om huruvida man är central för verksamheten eller inte. Det utesluter inte korttidspermittering av även tim- och visstidsanställda. Sedan får man naturligtvis utvärdera hur det har fungerat under denna kris. Egentligen tycker jag att detta lyfter fram en större fråga. Den handlar om hur arbetsvillkoren ser ut i denna bransch. Varför är det just i den här branschen så många timvikarier och visstidsanställda? Och en fråga som över huvud taget inte har lyfts fram är frågan om alla som är timvikarier och har väldigt osäkra scheman i denna bransch och som har blivit sjuka i , många av dem blev dessutom troligen smittade på jobbet. Men på grund av deras anställningsform får de inte ut någon sjukförsäkring. vihar försökt ge till denna bransch för att den ska ta sig genom krisen har branschen inte gett sina anställda. Det är en annan fråga som jag tycker inte riktigt har lyfts fram . En annan aspekt på detta är att vi ser att mycket arbetskraftsinvandring sker till enklare arbeten i mitt i denna kris som vi har en hög arbetslöshet. Man kan också reflektera över varför det är på det sättet. har en poäng med det han säger. Det är klart att med alla dessa ändringsbudgetar kan man diskutera om man har en samlad budgetprocess eller inte. Det är en relevant aspekt på detta. Det är också mot denna bakgrund som jag i normala tider skulle vara väldigt kritisk mot alla utgiftsdrivande utskottsinitiativ som har kommit under detta år. Men där har jag inte ägnat mig åt att rikta kritik mot dem. Däremot tycker jag att det som man gjorde med denna extra ändringsbudget är ett brott mot budgetordningen av en helt annan dimension än vad som har skett tidigare och alla utgiftsdrivande utskottsinitiativ i största allmänhet som har kommit. Utan att ha en finansiering i en ny utgiftskoalition – nu vet man inte hur kommer att hantera detta framöver, men det framstår inte som en sannolik majoritet för att komma överens om en helhet i en budget – väljer man ändå att skapa en utgiftskoalition. Det är väldigt lätt att göra det, och det är väldigt lätt att hitta skattesänkarkoalitioner också. Men går man den vägen framåt är man inne på en väldigt farlig stig. Det som jag är bekymrad över när ni nu har gjort detta är att man släpper anden ur flaskan, och den är väldigt svår att stoppa tillbaka igen. Och det är egentligen bara ni som kan göra det. (M): följer detta på webben men kan inte ställa sin fråga. Men jag ska läsa hans fråga. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kritiserar regeringen för att det saknas en plan tillbaka Hur ser finansministern då på denna kritik, och hur ser finansministern att vägen tillbaka ska se ut? Är det genom höjda skatter? Ordföranden: var alltså en fråga från , Liberalerna. (MP): Jag skulle vilja gå vidare med det som antyds i båda föredragningarna om de långsiktiga effekterna kopplade till ökad ojämlikhet i Det har konstaterats att de penningpolitiska åtgärderna har stärkt för- månerna som är kopplade till ägande. Vi vet också från senaste rapport att det är just kopplingen till möjligheten att inneha kapital som är grunden och den viktigaste delen av den ökande ojämlikheten i . Finansministern nämner också de risker som finns och som vi har sett i tidigare kriser, riskerna kring att långtidsarbetslösheten biter sig fast i de mest utsatta Jag skulle gärna höra er båda två reflektera över dessa risker och vilka risker de utgör för ekonomin framåt om denna utveckling fortgår, att klyftorna ökar, att möjligheterna att äga splittras och att vi får större skillnader mellan dem som inte äger och dem som äger i . , : Vi har haft en dramatisk ökning av förmögenhets- och inkomstskillnaderna i det här landet under de senaste de- Så är det. Den är mer dramatisk än på många andra håll, mycket på grund av att vi började från ett väsentligt bättre läge i och för sig. detta ligger en internationell utveckling. Det har mycket att göra med kombi- nationen av globalisering och teknikens utveckling. Exakt hur mycket man ska lägga på det och det andra finns det lite olika akademiska studier om. båda faktorerna spelar in. Det är därför som fenomenet är internationellt. Men det är naturligtvis så att det har drivits av politikens inrikt- ning i västvärlden under . Så är det också. Om du frågar mig vad man ska göra åt detta är det i första hand att man ska se över skattesystemet. Jag skulle vilja säga att det råder en för ekonomer ovanligt hög grad av samstämmighet om vad det är som behöver göras på detta Det handlar om att minska beskattningen på arbetskraft och öka be- skattningen på kapital. Det kommer vi liksom inte ifrån ifall vi ska göra någon- ting åt detta. Sedan kan man ha väldigt många olika uppfattningar om exakt hur detta ska gå till. Men om det ska bli gjort måste ni på något sätt ta något slags samlat initiativ. Det säger sig självt att varje skattehöjning kommer att mötas med ett stort motstånd. Man måste därför på något sätt samla sig kring något slags helhet som man tror leder till en bättre ekonomi. Och jag menar att det har visat sig gång på gång att sådana lösningar finns. Det är en politisk fråga att det inte löses helt enkelt. När det gäller arbetslösheten är det som du sa och som vi har konstaterat har rätt i att vi har haft en kraftig ökning UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN av sysselsättningsgraden, och det är fantastiskt fint. Men vi har fortfarande en betydande arbetslöshet, vilket innebär att det finns en massa lediga resurser, om man vill uttrycka sig i ekonomtermer. Där tror jag att det råder mindre enighet bland ekonomer om vad man bör göra och vad man inte bör göra. Men det har naturligtvis att göra med både utbildning och att skapa system där människor har en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är framför allt det senare som det finns olika uppfattningar om hur man bör göra. Detta är jättestora frågor. Men de ligger lite vid sidan om det som vi i huvudsak fokuserar på . Sedan var det en fråga till . Men låt mig göra ett litet instick där. Vad säger när det gäller detta är att situationen är väldigt osäker och att det är skälet till att man inte lägger fram en plan. Men det naturliga att tänka sig är att behovet av en plan just dyker upp när situationen är osäker. Det är något slags problem med det. Det är just när spelplanen av någon anledning välts över som man behöver ha en diskussion om hur vi tar oss tillbaka så att säga. Det är det som denna plan skulle ha gett underlag för. Finansminister (S): Det är inte så att det inte finns någon plan, men den är ganska rudimentär. I takt med att osäkerheten minskar kommer denna plan att bli mer och mer utvecklad. Som sagt: Jag är inte säker på att en detaljerad plan som hade varit överspelad hade stöttat trovärdigheten för ramverken. När det gäller fråga är det oerhört bekymmersamt om personer hamnar utanför arbetsmarknaden. Det som är viktigt är att man fortsätter att vara aktiv och söka jobb. Det är någonting som vi verkar ha lyckats väldigt bra med i . Men sedan handlar det också om att ta till vara denna tillgång. Och där behöver vi vara aktiva i hur vi utformar åtgärder. finns det en diskussion om att bara man jobbar med olika former av lägre ingångslöner kommer det att lösa problemet. Men den situation som vi nu har med fri arbetskraftsinvandring från hela världen men också inom EU gör att denna typ av åtgärder inte nödvändigtvis träffar personer som befinner sig i långtidsarbetslöshet i . Med den öppna arbetsmarknad som vi har behöver vi nog i stor utsträckning jobba med åtgärder som är direkt riktade mot de här individerna för att just de ska komma i arbete. Det handlar naturligtvis dels om utbildningsåtgärder, dels om olika former av arbetsmarknadsåtgärder och subventionerade anställningar så att man säkerställer att det är just dessa individer och inte arbetskraftsinvandrare från andra delar av världen eller som får de arbeten som växer fram i . Den delen av diskussionen om långtidsarbetslöshet tycker jag ibland att man tappar också bland ekonomer i . Ordföranden: tack för en intressant rapport och deltagandet här , , ordförande för ! Jag hade också tänkt UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN säga att jag ser fram emot den klimatstudie som ska komma. Jag vet inte om jag vågar säga det nu efter den här diskussionen, men om den kommer så ska jag med nöje ta del av den. Stort tack även till finansministern för deltagandet här och för dis- Därmed avslutar vi den öppna utfrågningen om Finanspolitiska rådets rap- Coronapandemin en unik kris •Plötslig, akut och okänd kris. •Risk för kollaps – omfattande ekonomiska åtgärder. •Reviderade prognoser – mindre BNP fall och återhämtning . •Stora skillnader mellan länder och grupper. Förstärker tidigare problem och mönster. BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Goda skäl att ge direkta stöd •Goda skäl för staten att agera som en försäkringsgivare. Omfattande, unik. •Stöd till företag, individer, kommuner och regioner för att upprätthålla efterfrågan och skydda utsatta grupper, men också för ”övervintring”. •Största möjliga effekt till lägsta samhällsekonomiska kostnad: •Självrisker minskar risken för överutnyttjande eller fusk – stöden minskar av sig självt när efterfrågan i ekonomin återvänder. I huvudsak ändamålsenlig omfattning och inriktning •Flera av stöden infördes förhållandevis skyndsamt. •Genomgående temporära – förbättrar de offentliga finanserna efter krisen. •Korttidsarbete, omställningsstöd, omsättningsstöd och anstånd med skatteinbetalningar i huvudsak träffsäkra. •Generella sänkningar av arbetsgivaravgifter är mindre träffsäkra; bör undvikas . •Förmånligare a-kassa har stöttat de som förlorat sitt arbete och minskat behovet av annat ekonomiskt stöd. •Generösa tillskott till kommunsektorn; vården har kunnat möta pandemin som sysselsättningen upprätthållits. Förändringar och dröjsmål har skapat onödig osäkerhet •Stödnivåer och självrisker har återkommande ändrats. •Förlängningar av omställningsstödet borde gjorts tidigare och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare kom sent. Förenklar för företagen. Minskar risken för att stöd betalas ut felaktigt. •Statistik och information om stödmottagare bör säkras från början. Extern granskning och utvärdering. BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Politiken förenlig med ramverket •Överskottet 1/över cykeln. Avvikelser bedöms från fall till fall. •Stora avvikelser från överskottsmålet 2020 och 2021. Motiverade av den djupa krisen. Strukturellt sparande i linje med överskottsmålet när konjunkturen åter är i balans. •Politiken förenlig med det finanspolitiska ramverket – rimlig. Källa: VP21. Procent av BNP 36 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 Källa: KI och VP21. 36• Centralt inslag i ramverket. 34process och strikt budget prövning. •Mycket stora höjningar av utgiftstaken 322020–2022. Tillbaka på samma nivå 30som före krisen . 28• Höga tak kan skada budgetdisciplinen. •Viktigt att taket återgår till normala nivåer. Skulden tangerar det övre intervallet •Skuldankaret av BNP. Komplement till överskottsmålet – ett minne. Förklaring vid stor avvikelse. •Skulden tangerar ankarets övre gräns. Stor del av minskningen följd av teknisk omläggning. •Skuldutvecklingen i är acceptabel. Utrymme finns att vidta fler åtgärder vid svagare utveckling. BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN