rfr · H80WRFR14 · 2021-08-31 00:00:00 — Den hålls tillbaka av den bristfälliga lönsamheten och det jag var inne på tidigare om oförutsägbarheten i till exempel systemen för investeringsstöd. Frågan om otillbörliga affärsmetoder bygger i grunden både på EU-nivå och i på ett konstaterande att marginalerna i livsmedelskedjan är UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN väldigt ojämnt fördelade. De är väldigt höga i detaljhandelsledet, de är lägre i förädlingsledet och de är ännu lägre i primärproduktionsledet. Det lagstiftningsförslag som ligger för er att ta ställning till gäller ett antal saker som jag tror att egentligen alla är överens om borde tillhöra nor- malnivån på marknaden, sådant som är normalt hyfs i en affärsrelation. Det är att man har skriftliga avtal, rimliga betalningstider, att man inte tvingar leverantörerna att till exempel finansiera detaljhandelns reklamkam- panjer, att man har rimliga villkor vad gäller att ändra i beställningar på ganska Det gäller inte minst färskvaror så att inte leverantörerna står med produkter som är helt omöjliga att sälja. Det är sådant som borde vara väldigt grundläggande regelverk som skulle Men det gäller tyvärr inte. Det beror på att vi har väldigt ojämna makt- förhållanden i ledet mellan detaljhandeln och leverantörerna. Koncentrationen och oligopolförhållandet i detaljhandelsledet gör att det gäller oberoende av att räkna omsättning på olika aktörer i olika led i kedjan, som jag vet att diskussionerna har handlat väldigt mycket om. det har handlat för mycket om det. Koncentrationen i detaljhandeln ger dem en väldigt stark maktposition, och de utnyttjar den. Därför behövs det en lagstiftning för att styra upp det. Frågan var hur det påverkar lönsamheten hos bönderna och primärproduk- Det är på två sätt. Det ena är att en ganska stor del av förädlingsindu- strin ägs av bönderna i form av de kooperativa företagen. Det gäller Arla, andra mejeriföretag och andra företag. Den marginal och lönsamhet som genereras i förädlingsledet går tillbaka till lantbrukarna i form av ägare till den industrin. Men det gäller även den industri som inte är ägd av lantbrukarna. Får den något bättre lönsamhet på- verkar det givetvis förmågan att betala för råvara. Åtgärder mot UTP, otillbörliga affärsmetoder, är ett steg som gör att vi kan ta ett steg i rätt riktning att förbättra lönsamheten och förbättra möjligheterna Ordföranden: Jag undrar ifall eller från Livs- medelsföretagen har några kompletterande synpunkter vad gäller hur UTP kommer att påverka era medlemsföretag. , Livsmedelsföretagen: Jag vill gärna kort fylla på. att beskrev det på ett väldigt väl sätt. Jag ska inte gå in mer Det som är väldigt viktigt för oss på Livsmedelsföretagen och våra med- lemsföretag är såklart återigen att det är en kraftig oligopolsituation i . För oss är det också viktigt att schyst ska vara schyst för alla. affärsmetoderna kan vara att man kräver insyn i företags affärshemligheter. Man kan hota om en avlistning av en produkt för att få in en ny produkt, och Det hör inte hemma någonstans. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det vi nu har sett är att det finns motioner som går emot regeringens förslag där motionärerna vill införa ett övre omsättningstak. Vi på Livsmedelsföretagen är väldigt förvånande över det. Schyst måste vara schyst för alla. Vi kan inte se att otillbörliga affärsmetoder ska få förekomma bara för att man är av en viss företagsstorlek. Det finns också en allvarlig konsekvens med förslaget om en övre omsättningsgräns. Det blir ett systemfel och ett dubbelfel där de starka köparna i oligopolsituation först kan förhandla med de större företagen som inte berörs av UTP- lagstiftningen. De kan förhandla fram längre betalningsvillkor. De kan ha andra otillbörliga affärsmetoder. När de sedan ska förhandla liknande produkter med de små företagen är det enda om de har kvar att förhandla om priset. Det blir ett dubbelfel. Jag vill egentligen bara runda av med det jag sa inledningsvis . En röst på regeringens proposition rörande otillbörliga affärsmetoder är också en röst för att främja vår svenska primärproduktion och vår svenska livsmedelsindustri. Ordföranden: Jag ska slutligen ge ordet till Per från Lantmännen som ska få svara på fråga om investeringsviljan framåt. Per , Lantmännen: Det gäller två aspekter. Jag tror att har svarat utförligt vad gäller lantbrukets investeringsvilja. Det är klart att det handlar om lönsamhet och förutsägbarhet gällande regelverk, skatter och annat framgent om man gör en investering eller inte. Jag kan svara för vår livsmedelsindustri. Vi gör stora investeringar löpande i . Frågor som vi diskuterar mycket är exempelvis: Hur tar det att få ett miljötillstånd? Det diskuterar vi just . Det är jätteviktigt med miljötillstånd. Det är vi de första att hålla med om. Men processtiderna för tillstånd skulle ibland kunna hanteras på ett sådant sätt att man kom fram lite snabbare. Det skulle vara en stor fördel. Ett stort företag tittar på investeringar i många länder. Vi är ägda av bönder, och vi satsar väldigt mycket i av den orsaken. viinte vara det kanske man kommer till andra slutsatser i vissa lägen. Det går helt enkelt kanske snabbare i vissa andra länder. Jag tror att just tidsaspekten är viktig. Det gäller att man har det på plats så att man kan jobba med det på ett bra sätt. Sedan är det förutsägbarhet även för oss liksom långsiktighet. Det gäller hur man ser på regelverken och etableringar. När man har investerat i en stor anläggning handlar det om att man är säker på att man inte blir uttryckt av andra stadsplaneringsskäl och annat. Det är sådana frågor vi diskuterar väldigt mycket. Investeringsviljan finns absolut. Jag skulle vilja säga att den är stor. Den är naturligtvis beroende av de lönsamhetsaspekter som finns på lång sikt. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: tack för det. Vi går vidare på nästa frågerunda. (C): Jättestort tack för alla de inlägg som ni har gjort under Det har varit ett spännande arbete att ha varit med att ta fram den här rapporten. Men det är också spännande att höra era olika synpunkter och inspel i ett ökat kunskapsinhämtande. Egentligen har jag kanske tio frågor till er var och en. sagt att man ska begränsa sig, och jag ska försöka att göra det. Någonting som både Per från Lantmännen men också från Livsmedelsverket nämnde var uttrycket: Från just-in-time till Sedan har flera varit inne på: På vilket sätt jobbar man med inci- tament kopplat till hur en myndighet styrs? Det handlar om utifrån vilken logik man arbetar. Det var bland annat Strömer inne på. Det handlar om att man är mer incitamentsstyrd medan myn- digheter skulle vara mer regelstyrda. var också inne på vikten av att klimatanpassa. skulle se att det fanns en lönsamhet kopplat till det. När det gäller rapporten om lantbrukets sårbarhet tycker man ibland att lantbruket inte har klimatan- passat i den utsträckning som det skulle behöva göra. de väderanpassar och klimatanpassar allteftersom. Så kommer jag till mina frågor. När det gäller från just-in-time till just-in- case undrar jag om både och skulle kunna säga lite mer kopp- lat till hur man väver ihop de olika logikerna från myndighetssidan och från Det handlar om att man får en samsyn för att skapa en ökad Sedan är det om någon övrig vill säga någonting mer kopplat till klimatan- passningen och den proaktivitet som efterlysts av flera. ström kan svara på kopplat till primärproduktionen. På vilket sätt ser du möj- ligheten att ytterligare klimatanpassa och vara än mer proaktiv? (V): Jag skulle vilja stanna upp vid det som nämnts några gånger här att det finns allt färre förädlingspaltser av typen mejerier och slak- terier och att de behöver bli fler. Vi ser liknande tendenser inom jordbruket som stort att vi får färre men Därför vill jag vända min fråga både till och MSB om betydelsen för beredskapen och resiliensen att vi får fler aktörer som verkar lokalt och aktivt med livsmedelsproduktion och vad ni ser behöver gö- ras för att vi ska nå dit. (KD): Tack för en jätteintressant förmiddag. intressant att få lyssna till alla er som har på olika sätt diskuterat och pratat om dessa frågor som är otroligt viktiga för vårt land. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag tänkte först ställa en fråga till MSB. Vi var inne på detta med målet. Ni har fått i uppdrag från regeringen , tror jag det var, eller i varje fall , att titta just på sårbarheten. Min fråga är: Hur länge kan vi klara vårt land just , och vad är målet framåt? Om vi ser på så klarar man där åtminstone i en kris- eller krigssituation. Då min fråga: Vad har ni satt för mål från MSB framåt för att klara just den delen? Den andra frågan gäller det Per var inne på. Man ser på silor, kvarnar och sådant som finns runt om i landet. Vi vet att det finns vissa kommuner som tycker att det är jobbigt att man inte har kvar det. var ett streck på din bild, eller ett kryss, och det var halvkryss också för . Det är något som är viktigt att vi har kvar. Det är, som Per var inne på, faktiskt helt avgörande att det finns kvar. Hur ser ni på det , Per ? Hur kommer man att kunna lösa det här? I är sådant här faktiskt riksintresse. I är det kommunerna som hanterar det. Jag vet inte om landsbygdsministern är kvar, men om hon finns kvar vill jag fråga henne hur regeringen ser på det. Kan du berätta lite mer om hur allvarligt det här egentligen är? Ordföranden: Jag ska försöka samla ihop det. Till att börja med fick från en fråga om att utveckla lite om att gå från just-in-time till just-in-case men också om hur man ser på att det blir färre förädlare och färre aktörer, mer centraliserat, och om sårbarheten kopplat till det. , : Tack för frågorna! De är inte helt lätta att besvara. Det blir kanske ett lite tråkigt svar. Men just de här frågeställningarna är sådant som vi kommer att behöva ha med oss nu när vi kommer att börja bygga upp det civila försvaret. Vi kommer att behöva ha en väldigt tät dialog med näringslivet om hur vi ska tackla dem. Att gå från just-in-time till just-in-case handlar om företagens ansvar att ha kontinuitetsplaner och beredskap men också om vilka kostnader det i så fall för med sig att ha ett annat system. I början kommer det att handla väldigt mycket om att förstå och kartlägga hur flödena ser ut. Var finns det flaskhalsar? Hur mycket varor flödar i systemet? Var finns de ? Var finns sköra punkter i systemet? Jag tror att det också kommer att handla mycket om kompetensutveckling, både av den offentliga sektorn och av näringslivet. Men det kommer nog också att handla om investeringar och kostnader som samhället måste ta för att gå från ett just-in-time- till ett just-in-case-system. Det är en omfattande och stor fråga som jag tror att vi måste börja beta av nu i uppbyggnaden av det civila försvaret. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Att ha koncentrerade, få aktörer är helt klart en sårbarhet. fler aktörer, korta kedjorna och få en spridning i landet. Som vi har sett under pandemin är just transporter en skör sektor. Att ha väldigt stora anläggningar i till exempel men ingenting i norra ger en ökad skörhet. Det är också något som måste ingå nu när vi tittar på hur vi vill bygga upp det Jag kan nog inte ge mer konkreta svar än så just . Men det var bra frågor. Ordföranden: Även fick en fråga om det här med att det är färre aktörer, att det blir en centralisering och en sårbarhet kopplat till det. son ställde också frågor till MSB om hur länge vi klarar oss och vilka mål som finns på plats. , MSB: Svaret när det gäller fler aktörer blir ganska likt det som precis gav. Med färre aktörer blir det naturligtvis, som frågeställaren också sa, en större sårbarhet. Vi har bland annat sett det i sam- band med transporterna, som också har lyfts fram tidigare. Det blir då själv- klart viktigt att det inte är för centraliserat till ett fåtal aktörer i landet. Hur man ska lösa den frågan är dock svårare att svara på. upp till livsmedelssektorn, men det är också frågor som man diskuterar. ingen ska ju tillsätta en utredning om försörjningsberedskap. kommer förhoppningsvis också in där. Vad gäller tiden för det säkerhetspolitiska är de tre månaderna den tid som regeringen har sagt till oss att man ska klara en kris. För civilt försvar är det vad vi har att rätta oss efter. Där är det viktigt att man kan hålla två tankar i Det vi nu planerar för är ett krig, och där har vi fått inrikt- ningen från regeringen att det är som gäller. Men kriserna är be- Det ser vi på pandemin, som har visat att det får påverkan under Jag tror alltså att vi måste bygga upp system där vi tänker lite paral- lellt, även om det ska vara ett system som hänger ihop. Ordföranden: från Lantmännen fick också en fråga om att gå från just-in-time till just-in-case. Du fick också en fråga från son om det kommunala självstyret och hur man kan lösa det framåt när det gäller till exempel lokala silor. Per , Lantmännen: På den första frågan svarar jag kanske mest ur Vad gör vi på det området, när vi vill gå från lite mindre enbart just-in-time till lite mer just-in-case? Det blev uppenbart under coronakrisen, framför allt när det gäller vissa enzymer och mineraler till fo- Vi klarade av det på ett bra sätt. Men det är en fråga som de- finitivt har fortsatt att diskuteras. Vi behöver kanske bygga upp lite mer säker- het i våra egna system och hitta alternativa leverantörer i större omfattning. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det är på det sättet industrin jobbar. Vi tittar på att försöka göra försörjningskedjorna lite kortare, om det går. Det går tyvärr inte för alla typer av insatsvaror. Samhällsfrågan vet jag inte hur jag ska kommentera. Det var mer ett företagsmässigt svar på frågan. När det gäller anläggningssidan ligger våra anläggningar ofta i hamnpositioner. finns väldigt få hamnlägen tillgängliga för att bygga nytt, även utanför städerna. Det kan innebära att man tvingas bort från ett hamnläge om hela supply chain och logistikkostnaden fördyras på ett sådant sätt. Ofta är utlösenpriset också betydligt lägre än vad det kostar att bygga nytt. Det måste alltså finansieras. Även om Lantmännen är en stor aktör och har stor intjäning tas det ju från böndernas pengar, kan man säga. Det är så det blir om man tvingas bygga nya anläggningar. Jag tror absolut, som säger, att vi behöver diskutera hur vi kan skydda viktiga anläggningar i mycket större omfattning än . Jag tror att det är väldigt viktigt. Det är kanske ett kort svar, men det är kontentan. Ordföranden: , landsbygdsminister, fick också en fråga från om det är något som regeringen funderar på. Landsbygdsminister (S): Tack för frågorna och för väldigt bra föredrag över huvud taget ! Det är viktigt att det ges möjlighet att ha den här typen av diskussioner. Det skapar mervärde i sig att höra hur olika aktörer resonerar kring de olika frågeställningarna. När det gäller beredskapsfrågan och vad regeringen tänker och gör där är det givetvis viktigt att vi drar lärdom av närtida kriser. Det är väl framför allt två stora kriser som vi verkligen behöver titta på och där det finns bra förutsättningar för att dra lärdomar. Det är givetvis pandemin, som fortfarande pågår och som vi inte kan analysera färdigt. Ordföranden: Där försvann landsbygdsministern. Så länge ger vi ordet till från LRF. Han fick en fråga om hur lantbruket arbetar proaktivt med klimatanpassning. Vi ser ifall kommer tillbaka strax. , : Det finns många saker som kan göras inom jordbruket i form av att både försöka minska klimatpåverkan och hantera den klimatpåverkan som redan finns och som kommer att komma ännu mer . Vad gäller jordbrukets bidrag för att minska klimatpåverkan cirkulerar det ju mycket kol i stort sett alla processer som jordbruket håller på med. Jag är övertygad om att vi, genom att justera de processerna lite grann, kan släppa ut lite mindre och kanske framför allt binda mer kol i växtodlingen och de grödor som växer. Det kan till exempel göras genom att hålla marken bevuxen, genom UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att ha mer fleråriga grödor och använda olika brukningsmetoder. ganska mycket att göra där. Det är inte minst jordbruket och kanske också skogsbruket, som ligger lite utanför dagens frågor, som ska leverera råvaran för att vi ska kunna ställa om samhället till en cirkulär bioekonomi, till skillnad från den linjära och fossila ekonomi som vi bygger i alla fall vår energiförsörjning på. Det finns ett antal politiska frågor som faktiskt utgör begränsningar eller förhindrar i fråga om att använda råvara från jord- och skogsbruket. inte minst de diskussioner som pågår i . Det är hela frågan om det som kallas taxonomi, om att definiera vad som är hållbara sektorer av samhället och att de ska få en mer gynnsam finansiering från finanssektorn. förslag som finns nu utestänger en stor del av det svenska hållbara jord- och Frågan om förnybarhetsdirektivet lägger stora begränsningar för att an- vända livsmedelsråvara till exempel för att tillverka fossilfria bränslen. handlar inte så mycket om att direkt konkurrera med råvaror som kan gå till Det handlar mer om att använda sidoströmmar från livs- medelsindustrin och spannmål av lägre kvalitet, till exempel som Lantmännen gör i i etanolfabriken. Det finns begränsningar i regelverken som gör att vi inte kan utnyttja den potentialen fullt ut. Det finns många sådana exempel också på skogssidan. har ni som politiker ett ansvar att driva och styra diskussionerna rätt i och inte minst när det kommer till implementering i för att implemen- tera det på ett klokt sätt. Det finns mycket som jordbruket kan göra för att på ett bättre sätt hantera och anpassa sig till de klimatpåverkningar som vi redan ser och som sannolikt kommer att komma i större omfattning. Då har vi kommit tillbaka till frågorna om till exempel vattenförsörjning, att kunna bygga bevattningsdammar för att Det handlar också om att det ska vara enkla tillståndspro- cesser och att se till att det går att få investeringsstöd, eftersom det är ganska dyra och långsiktiga investeringar. När det gäller dränering har vi ett stort, eftersatt dräneringsunderhållsbehov Det är ett problem inte bara för den enskilde lantbrukaren utan även ur ett samhällsperspektiv att vi inte kan utnyttja potentialen i åkermarken fullt Många investeringar kan göras i till exempel förbättrad precisionsodling och i bättre sätt att använda de insatsvaror som vi stoppar in i jordbruket, för att få ut mer av varje insatt kilo. Det finns en hel del som vi kan göra på det En del berör politiken, och en del berör företagarna i branschen. Ordföranden: Jag ser att är tillbaka. Du fick en fråga från Mag- nus om hur ni resonerar vad gäller att skydda viktiga anläggningar Vi gör ett nytt försök. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Landsbygdsminister (S): Det här med teknik är fantastiskt när det fungerar. Men även i svajar uppkopplingen. Jag försöker helt enkelt landa där jag var. Det här är viktiga frågor att titta vidare på utifrån de lärdomar som vi nu drar. Här fanns ett pågående arbete , kopplat till försvarspropositionen och det civila försvaret. lägger vi egentligen till ett tilläggsuppdrag, kan man väl säga; man ska suga in och ta in de lärdomar som vi drar av pandemin så här långt. Jag får till exempel på mitt område det här året för att titta specifikt på livsmedel och dricksvatten kopplat till det här. Jag tror att det är 250 miljoner som avsätts för ändamålet. Men det handlar givetvis inte bara om pengar. Det handlar också om att titta systematiskt på hur vi har byggt upp det och vilken kapacitet vi har. Som ett exempel har i uppdrag att titta på, analysera och redovisa sitt arbete med vilka riksintressen som krävs för mark och vatten och livsmedelsanläggningar för att klara livsmedelsförsörjningen, i händelse av både kris och krig. Det är givetvis viktiga frågor. Beredskapslager har också varit uppe . Där vill jag kort nämna att det givetvis också är en fråga som vi tittar på i sammanhanget. Inte minst pandemin har visat att det finns stor anledning att säkerställa bättre beredskap på området. Det handlar i första hand om att vi på ett bättre sätt behöver säkerställa att vi har insatsvaror. Det arbetet pågår också . Ordföranden: Då går vi in på sista frågerundan. (L): Fru ordförande! Tack för en väldigt intressant förmiddag! Det har varit spännande att vara delaktig i framtagandet av rapporten. Den berör verkligen många olika områden. har kommenterat bland annat vattenförsörjningen. Jag har några följdfrågor på just det området. I rapporten kunde man ju peka ut att det var ett område där många aktörer känner att det finns stora behov av åtgärder. Jag skulle gärna vilja höra från såväl som och särskilt myndigheterna. Vattenområdet och hanteringen av vatten är inte helt lätt, sett till olika näringsverksamheter. Det finns stöd för att anlägga våtmarker. Det har vi i Liberalerna varit varma vänner av, av klimatskäl. Men när man ska hantera vatten och ha finansieringsstöd till bevattningsdammar hamnar de inom ett helt annat segment. Vi har hört lite grann om att tillståndsprocesserna i sig är svåra. Men hur ser finansieringssidan ut? IVA har ibland pekat på att det finns stora utmaningar här, av definitionsskäl men också av finansieringsskäl. Hur ser möjligheterna ut när det gäller att använda vattnet från våtmarker kontra bevattningsdammar? Finns det behov av kombinationsdammar? Och hur ska man säkra upp att kunna spara vatten när det finns tillgång till vatten UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN för att kunna använda det när det behövs, till exempel som vid den svåra torkan Den påverkade en stor del av näringarna på ett väldigt svårt sätt. Vilka medskick vill ni göra till oss beslutsfattare i för att vi än mer ska möjliggöra tillgången till vatten långsiktigt? (MP): Tack för väldigt fina dragningar och många bra med- skick, inte minst om UTP-direktivet! Jag har två frågor. En är väldigt kort. Den gäller det som från LRF tog upp om att skyddet av skulle behöva förstärkas. undrar om har några särskilda strategier för det. Jag har en fråga till från SLU, som gjorde en utmärkt dragning. Hon lyfte upp att vi behöver ha fokus på inte bara lantbruket utan också träd- gårdsnäringen och andra matproducenter. I rapporten lyfter vi upp just behovet av att titta extra på hur vi skulle kunna öka produktionen av grönsaker, frukt och bär och jämför med . undrar om och även har synpunkter när det Ordföranden: Jag ger först ordet till på , som har berörts av alla tre frågorna. Det gäller vattenförsörjning, skydd av åker- mark och den sista frågan om produktion av bland annat frukt och bär. , : Skydd av är en fråga som vi inte Markanvändningen ligger inom framför allt det kommunala planmono- Däremot delar vi helt uppfattningen att vi måste skydda våra åkermar- ker, och vi pratar gärna om det i olika sammanhang. Men vi har som myndig- het ingen möjlighet att agera när det gäller det. Vi anser att är ett riksintresse i totalförsvarssammanhang. Men det är alltså ganska svårt för oss som myndighet att hantera. När det gäller vattenförsörjningen delar jag också helt uppfattningen att det är en viktig fråga. I landsbygdsprogrammet finns investeringsstöd som kan användas vid anläggning av till exempel bevattningsdammar. ger lite utanför; jag är inte helt bekant med alla detaljer i våra stödformer. våtmarker ligger lite utanför landsbygdsprogrammets del. Men det kommer att uppmärksammas i de förslag som vi lägger fram även för nästa programperiod. Jag ber om ursäkt, men den sista frågan uppfattade jag inte riktigt. (MP): Det handlar om det som vi skriver om i rapporten, att vibehöver studera vidare hur vi kan öka produktionen av grönsaker, frukt och bär så att vi närmar oss nivåer i självförsörjningsgrad. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Frukt-, bär- och grönsaksproduktion kommer också att omfattas av nästa landsbygdsprogram. Vi har inte sett motiv att göra särskilda satsningar på det området – nej. Ordföranden: Då ger jag ordet till som gärna får delge sina tankar om vattenförsörjning.