rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — Detta ger en befolkningstäthet på 126 invånare per kvadratkilometer.362 Befolkningen är ojämnt fördelad. En stor del av invånarna bor i länets sydvästra och västra delar, där också de flesta större tätorterna ligger. bodde av invånarna i länets 247 tätorter. Störst av dessa var , , , , , , och Hässleholm.363 uppgick antalet påstigningar per invånare i den subventioner- ade364 regionala linjetrafiken i län med aktuella trafikslag till 124365 per person (jämför med riksnivån på 161 påstigningar per person). Vid en jämförelse mellan landets olika län så var det en stor skillnad på genomsnittsresans längd i de olika länen. hade i medelreslängd. hade de längsta resorna, i genomsnitt. hade den kortaste genomsnittsresan på drygt sju kilometer.366 Skånetrafiken uppger att när det gäller att uppfylla lagens bestämmelser om reseinformation (se 7 och 8 §§) till resenärer så finns informationen främst på webbplatsen och i andra digitala kanaler som app, infotainment (via digitala skärmar) m.m. Den information som är svårast att tillhandahålla är störnings- information eftersom Skånetrafiken är beroende av att andra aktörer förser dem med information och att resenärerna förväntar sig mycket snabb infor- mation. Detta kräver mycket av bakomliggande system.367 361Region , Trafikförsörjningsprogram för 2020–2030, bilaga 7, . 362SCB, Statistikdatabasen, , . 363Nationalencyklopedin, län. pedi/lång/skåne-län, . 364Avser all regional linjelagd kollektivtrafik med stöd från det allmänna, dvs. kommuner, regioner och till viss del staten. Den kommersiellt organiserade trafiken har inga subventioner utan utförs på helt kommersiella villkor. 365E-post från Trafikanalys . 366Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, . 367Enkätsvar från Skånetrafiken via e-post . BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH När det gäller klagomål eller reklamationer från resenärer om rätten till re- seinformation så får Skånetrafiken flest synpunkter och klagomål relaterade till 7 § 1 i lagen, dvs. försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, En representant för resenärsorganisationen från län uppger att Skånetrafikens webbplats är bra. Ett problem när det gäller tillhan- dahållandet av information är att de elektroniska skyltarna på terminaler och hållplatser ofta inte är uppdaterade. Ett annat problem som bör uppmärksam- mas enligt representanten för Resenärsforum är att man på tågstationerna bara kan hitta Skånetrafikens tidtabeller trots att andra kollektivtrafikföretag trafi- kerar tågstationerna i de större skånska städerna. litar uppenbarligen på att resenärerna ska hitta företagens tidtabeller via webb- Skånetrafiken betalade 2019 ut i förseningsersättning (pris- avdrag och ersättning för kostnad för annan transport). uppgick i den kortväga kollektivtrafiken (dvs. der ) till totalt 145 558 219. 370 Den utbetalda förseningsersätt- ningen uppgick därmed till ca per 100 000 påstigningar.371 An- delen avslagna anspråk på förseningsersättning för Skånetrafikens resenärer uppgick till 12 procent.372 Förutsättningar i länet som anses påverka tillämpningen av lagen Det är enligt Skånetrafiken flera förutsättningar som i kombination försvårar tillämpningen av lagen i länet. Skånetrafiken har resor med reslängder som är såväl längre som kortare än . Det görs vidare resor med olika trafikslag (buss och tåg). Det är också fråga om resor av olika karaktär: stads- trafik, pendlarresor av olika längd, resor över länsgränser och utlandstrafik Svårigheterna att tillämpa lagen gjorde att Skånetrafiken fram till valde att tillämpa den i vissa avseenden generösare svenska lagen även på sträckor i stället för EU-regleringen.373 Mellan och görs en mängd resor med buss och med Öresunds- tåg och Pågatåg. Det är komplicerat för resenärerna när reglerna ser olika ut beroende på linjesträckningen för den linje man åker med, dvs. om det är den svenska lagen eller EU-reglerna (tåg- och busspassagerarförordningarna) som 368 Se tabell 2 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kol- lektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. 369 Intervju med representant för resenärsorganisationen från län den 370 Se tabell 1 och 3 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. 371 Egen beräkning. 372 Se tabell 2 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kol- lektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. 373 Intervju med företrädare för Skånetrafiken . FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 ska tillämpas på resan. Skånetrafiken framhåller att de gör sitt bästa för att klara informationsbehovet till resenärerna om båda regelverken.374 En representant för resenärsorganisationen från län framhåller när det kommer till särskilda förutsättningar i länet att det är mycket trafik till angränsande län som och samt trafik till som kan försvåra tillhandahållandet av information till dessa resenärer.375 Kollektivtrafikens organisering och aktörer Region är regional kollektivtrafikmyndighet i . Region har en förvaltningsstruktur med en förvaltning per nämnd, totalt fem stycken. Regional utvecklingsförvaltning ansvarar för den regionala utvecklingen i länet, bl.a. insatser inom området kollektivtrafik. Un- der regional utvecklingsförvaltning finns den regionala kollektivtrafikmyndig- Region är ägare respektive delägare av de upphandlande en- heterna Länstrafiken i och Norrtåg. Länstrafiken i ägs av . Länstrafiken upphandlar regionbusstrafiken och stadstrafik. Flera olika operatörer utför regionbusstrafik under va- rumärket Länstrafiken i och stadstrafik under varumärket . upphandlar och bedriver persontågstrafik (körs av ) i de fyra nordliga länen, bl.a. i , och ägs av länstrafikbolagen i dessa län.377 En annan kollektivtrafikaktör i länet är Buss som bedriver stads- trafik med egna bussar i och på delar av länets linjetrafik. Buss ägs indirekt av kommun.378 Den kommersiella regionala kollektivtrafiken i länet omfattar bl.a. , SJ:s snabbtågstrafik mellan och och Tapios Buss samt, när det gäller turisttrafik, även Lapplandspilen och . har en befolkning som uppgick till 271 736 personer. Länets landareal är . Detta ger en befolkningstäthet på 5 invånare per kvadratkilometer.379 är tillsammans med och glesast befolkade län. Tätheten varie- rar dock kraftigt, och i kustkommunerna är den betydligt över länsgenomsnit- tet. Befolkningens koncentration till kustområdena understryks av att hela 78 374Intervju med företrädare för Skånetrafiken . 375Intervju med representant för resenärsorganisationen från län den 378Skellefteå Buss webbplats . 379SCB, Statistikdatabasen, , . BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH procent av länets invånare bor i läns fem kustkommuner. landets tio kommuner är främst de stora älvdalarna bebodda, särskilt Umeäl- bodde av invånarna i 71 tätorter, av vilka de största var , och Lycksele.380 uppgick antalet påstigningar per invånare i den regionala sub- ventionerade381 linjetrafiken i till 55382 per person (jämför med riksnivån på 161 påstigningar per person). Vid en jämförelse mellan landets olika län så var det en stor skillnad på genomsnittsresans längd i de olika länen. kilometer i medelreslängd. hade de längsta resorna, nästan 30 kilometer i genomsnitt. Det är mer än fyra gånger längre än i , som hade den kortaste genomsnittsresan på drygt sju kilometer.383 Länstrafiken i uppger att när det gäller att uppfylla lagens be- stämmelser om reseinformation (se 7 och 8 §§) till resenärer så finns infor- mationen på webbplatsen och i appar. Vidare kan kundservice hjälpa till och svara på frågor. När det gäller förseningar har länstrafiken en sms-tjänst som informerar resenärerna när bussen är sen. Förseningsinformation finns också på webbplatsen.384 Flest klagomål eller reklamationer från resenärer om rätten till reseinformation gäller 7 § 1 i lagen, dvs. försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, varaktighet och konsekvenser.385 En representant för resenärsorganisationen från Västerbot- tens län uppger att den information som ofta saknas för resenärer är försenings- och störningsinformation. På tåg och bussar där det finns värdar så fungerar tillhandahållandet av information ofta bra. I de fall det saknas värdar så är in- formationen ofta sämre då lokförare eller busschaufförer inte har tid att till- handahålla information när de ska köra. Ett annat problem som ofta uppstår när det blir aktuellt att köra ersättningsbussar vid förseningar är att personal från kollektivtrafikföretaget som kör den ursprungliga resan inte medföljer till ersättningsbussen. Det innebär att det är personal från en underentreprenör som ska tillhandahålla informationen. Dessa har oftast ingen information om ankomsttider och anslutningstransporter att delge passagerarna.386 pedi/lång/västerbottens-län, . 381 Avser all regional linjelagd kollektivtrafik med stöd från det allmänna, dvs. kommuner, regioner och till viss del staten. Den kommersiellt organiserade trafiken har inga subventioner utan utförs på helt kommersiella villkor. 382 E-post från Trafikanalys . 383 Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, . 384 Enkätsvar från Länstrafiken i via e-post . 385 Enkätsvar från Länstrafiken i via e-post . 386 Intervju med representant för resenärsorganisationen från . FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 Länstrafiken i betalade 2019 ut i förseningser- sättning (prisavdrag och ersättning för kostnad för annan transport).387 Antalet påstigningar uppgick i den kortväga kollektivtrafiken (dvs. linje- sträckningar ) till totalt 13 008 508.388 Den utbetalda för- seningsersättningen uppgick därmed till ca 1 600 kronor389 per 100 000 påstig- ningar. Det saknas uppgifter om andelen avslagna anspråk på förseningsersätt- ning för resenärer för 2019.390 Förutsättningar i länet som anses påverka tillämpningen av lagen En utmaning när det gäller tillämpningen av lagen är enligt Länstrafiken i Väs- terbotten att länstrafiken har mycket trafik på linjer som är både under och . Det kan t.ex. vara svårt att informera om resenärernas rät- tigheter för resenärer som åker mellan och eftersom turerna på den sträckan har en linjesträckning som kan vara både kortare eller längre än beroende på vilken dag resenären åker. Själva bussarna tra- fikerar också sträckor av olika längd och det går därför inte att t.ex. sätta upp information om förseningsersättning enligt lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter då bussen kanske trafikerar en linje som är längre än . En annan utmaning enligt länstrafiken är att är ett stort geografiskt område med många små hållplatser som ofta bara består av en hållplatsstolpe. Det är svårt att tillhandahålla någon omfattande information till resenärerna på sådana hållplatser. Resenärerna får vid små hållplatser i stäl- let lita på information via appar och webbplats. Om man (i linje med Konsu- mentverkets förslag på föreskrifter om information till resenärer) skulle be- höva stå för omfattande information till resenärerna på små hållplatser skulle nog resultatet i stället bli att dessa hållplatser skulle dras in.391 Kollektivtrafikens organisering och aktörer Region är regional kollektivtrafikmyndighet i , dvs. ansvarar bl.a. för beslut om allmän trafikplikt och att ta fram det regionala trafikförsörj- ningsprogrammet. Regionens kollektivtrafikförvaltning ansvarar för planering 387Länstrafiken i anger i sitt enkätsvar att siffrorna också inkluderar krav på ersättning på grund av förseningar i den långväga kollektivtrafiken, dvs. i enlighet med EU:s tåg- och busspassagerarförordningar. 388Se tabell 1 och 3 i bilaga 4 En enkätundersökning om kollektivtrafikresenärers rättigheter riktad till kollektivtrafikföretag. 389Eftersom siffrorna om förseningsersättning för Länstrafiken i del också in- kluderar krav på ersättning på grund av förseningar i den långväga kollektivtrafiken är den redovisade summan en överskattning av det faktiska värdet. 390Se tabell 2 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kol- lektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. 391Intervju med företrädare för Länstrafiken i . BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH och drift av kollektivtrafiken i . Förvaltningen ställer krav på miljöan- svar, kvalitet och fordonsstandard och bestämmer trafikutbudet i samarbete med regionens kommuner. Till programmet hör även en trafikförsörjningsplan där regionens bolag, AB Dalatrafik och Tåg i ,392 mer detaljerat redovisar det trafikarbete som bedrivs och dess kostnader samt resandeut- Bolagen är också de som ansvarar för genomförandet av trafikarbetet och dess utveckling utifrån de direktiv som ges.393 Dalatrafik upphandlar busstrafiken i . Trafiken körs av olika bolag Utöver busstrafiken kör Tåg i regional och interre- gional tågtrafik i , län, och En del kollektivtrafikresor i genomförs även med Dalatrafiks pe- riodkort på SJ:s tåglinjer.394 Det finns ingen kommersiellt driven kollektivtra- fik i länet med några större trafikvolymer. har en befolkning som uppgick till 287 966 personer. Länets landareal är . Detta ger en befolkningstäthet på 10 in- vånare per kvadratkilometer.395 Tätast befolkade är länets sydöstra delar, me- dan skogs- och fjällområdena i väster och norr är synnerligen glesbefolkade. Av länets invånare bodde (2016) i länets 114 tätorter, av vilka de största var , , , och Mora.396 uppgick antalet påstigningar per invånare i den subventio- nerade397 regionala linjetrafiken i med aktuella trafikslag till 37398 per person (jämför med riksnivån på 161 påstigningar per person). Vid en jämförelse mellan landets olika län så var det en stor skillnad på genomsnittsresans längd i de olika länen. hade 16 kilome- ter i medelreslängd. hade de längsta resorna, i genomsnitt. Det är mer än fyra gånger längre än i , som hade den kortaste genomsnittsresan på drygt sju kilometer.399 392Tåg i är ett regionaltågsystem i Bergslagen som bedriver tågtrafik på linjer i , , , och . Tåg i Bergslagen ägs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna Region , Region , Region manland och Region län. 394Region , Regionalt trafikförsörjningsprogram för 2018–2020, antagen den 395SCB, Statistikdatabasen, , . pedi/lång/dalarnas-län, hämtad . 397Avser all regional linjelagd kollektivtrafik med stöd från det allmänna, dvs. kommuner, regioner och till viss del staten. Den kommersiellt organiserade trafiken har inga subventioner utan utförs på helt kommersiella villkor. 398E-post från Trafikanalys . 399Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, . FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 Dalatrafik uppger när det gäller att uppfylla lagens bestämmelser om rese- information (se 7 och 8 §§) till resenärer att de arbetar med dessa frågor, mestadels genom bolagets kundservice och kundutredare. Dalatrafiks marknadsavdelning arbetar med de övergripande frågorna. Resenärerna infor- meras genom bolagets webbplats och app. Resevillkor finns på webbplats och i en app och är anpassad efter lagen.400 Flest klagomål eller reklamationer från resenärer om rätten till reseinform- ation gäller felskyltade bussar.401 En representant för resenärsorganisationen från uppger att generellt så informeras det om större förseningar och störningar. Det brister dock ibland i informationen när det handlar om kortare förseningar. Det brister också ofta i servicen i samband med större förseningar eller stopp, bl.a. när det gäller att flytta resenärer till alternativa transporter. Dalatrafik betalade 2019 ut i förseningsersättning (prisavdrag och ersättning för kostnad för annan transport). Antalet påstigningar i den kort- väga kollektivtrafiken (dvs. linjesträckningar ) uppgick till totalt 9 798 913. 403 Den utbetalda förseningsersättningen upp- gick därmed till ca per 100 000 påstigningar.404 Andelen av- slagna anspråk på förseningsersättning för resenärer med Dalatrafik uppgick till ca 5 procent.405 Förutsättningar i länet som anses påverka tillämpningen av lagen Länets geografiska och befolkningsmässiga förutsättningar gör att Dalatrafik i princip inte har några linjer med en linjesträckning som är längre än (undantag är busslinjen upp till ). Det är med andra ord en liten risk för Dalatrafiks resenärer att blanda ihop lagen med EU:s tåg- och buss- passagerarförordningar i samband med anspråk på förseningsersättning. Där- emot förekommer en del resande över länsgränsen med andra kollektivtrafik- företag på linjer med linjesträckningar . När det gäller information som enligt lagen ska tillhandahållas till resenä- rerna så är informationen på små hållplatser mycket begränsad. 400Enkätsvar från Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) via e-post . 401Enkätsvar från Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) via e-post . 402Intervju med representant för resenärsorganisationen från den 403Se tabell 1 och 3 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. 405Se tabell 2 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kol- lektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH resenärerna i stor utsträckning hänvisad till webbplatsen och appen för inform- En representant för resenärsorganisationen från län uppger när det gäller förekomsten av särskilda förutsättningar i länet att man i generellt sett reser längre kollektivtrafiksträckor inom länet och utanför länet än i andra län och att man också gör kollektivtrafikresor med SJ:s Det föregående gör att brytpunkten för de olika regel- verken vid påverkar lagens tillämpning mer i än i andra Inledningsvis bör betonas att det är svårt att jämföra tillämpningen av lagen mellan länen då det är svårt att hitta några representativa och kvantifierbara parametrar att jämföra med. Det gäller särskilt rätten till information, där de aktuella parametrarna inte är kvantifierbara. Det är vidare endast ett begränsat antal parametrar (fyra) kopplade till rätten till information och rätten till för- seningsersättning för resenärer som det finns utrymme att belysa inom ramen för fallstudierna. Det är SL, Skånetrafiken, Länstrafiken i och Dalatrafik som i respektive län har den dominerande rollen i den kortväga kollektivtrafiken och som därmed är den huvudsakliga aktör som tillämpar och tolkar lagen. Indirekt spelar förstås också de upphandlade entreprenörerna som utför trafiktjänsterna en viss roll i tillämpningen av lagen, då de är den yttersta länken mellan rese- nären och det ansvariga kollektivtrafikföretaget. Mot den bakgrunden och med de begränsningar som redovisats skulle man dock lite förenklat kunna tala om skillnader i tillämpningen i olika delar av landet (de aktuella länen) om dessa fyra kollektivtrafikföretag i olika hänseenden tillämpar lagen olika. Små skillnader i tillämpningen mellan länen när det gäller rätten till information De olika sätt (informationskanaler) som kollektivtrafikföretagen till- handahåller reseinformation på Den första parameter som har studerats närmare är på vilka sätt kollektivtra- fikföretagen tillhandahåller reseinformation (vilka informationskanaler an- vänds?). Här bör man hålla i minnet att lagstiftaren ansett att det i huvudsak bör överlämnas till kollektivtrafikföretagen att själva avgöra hur informatio- nen ska lämnas inom ramen för ett krav på att informationen ska tillhanda- 406 Intervju med företrädare för Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) den 407 Intervju med representant för resenärsorganisationen från . FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 hållas i den eller de former som är lämpligast för att resenärerna ska kunna ta del av informationen.408 De informationskanaler som de aktuella kollektivtra- fikföretagen använder för att tillhandahålla reseinformation till resenärer och sättet att föra ut information till resenärerna påminner mycket om varandra, och inga stora skillnader kan påvisas. Men som framkommit ovan är denna parameter inte kvantifierbar, vilket försvårar jämförelser. Alla fyra kollektivtrafikföretag uppger att all information som de är skyl- diga att tillhandahålla till resenärerna enligt lagens 7 §409 finns på respektive företags webbplats. Alla företag har även appar där de också redovisar mycket av den information som de ska tillhandahålla. Andra informationskanaler som nämns i vissa fall är infotainment (via digitala skärmar), sms-tjänst som infor- merar om förseningar, hållplats- och stationsanslag och kundtjänst. I samman- hanget kan nämnas att av SCB:s enkätundersökning (se bil. 1, diagram 3) framgår att för såväl information om tidtabeller, linjesträckning och biljettpri- ser som information om försening eller annan störning är appar den vanligaste informationskanalen bland resenärerna. Många använder också webbplatser och information på hållplatser, stationer och resecenter för dessa typer av in- formation. Någon närmare kvalitativ analys om huruvida all information som de här aktuella kollektivtrafikföretagen enligt lagen är skyldiga att tillhandahålla verkligen tillhandahålls och hur bra eller dålig den är hos de olika kollektiv- trafikföretagen har inte genomförts.410 De vanligaste klagomålen om reseinformation När det gäller den andra parametern, dvs. vilka de vanligaste reklamationerna eller klagomålen om reseinformation är, redovisas vissa skillnader mellan kol- lektivtrafikföretagen. Men inte heller här är det fråga om någon kvantifierbar parameter, vilket försvårar jämförelsen. Skånetrafiken och Länstrafiken i Väs- terbotten uppger att det vanligast förekommande klagomålet rör försening el- ler annan störning. SL redovisar inga uppgifter om detta men Resenärsforums representant i har också uppfattningen att det som brister är inform- ationen om förseningar.411 För Dalatrafik är det brister i skyltningen av bussar som är det vanligast förekommande klagomålet från resenärer om informat- ionsskyldigheten. Här framhåller Resenärsforums representant i å sin sida att det framför allt brister med informationen vid kortare förseningar. 2015/16:13 s. 36. 409I lagens 7 § finns bestämmelser om transportörens informationsskyldighet. Där framgår det att transportören ska tillhandahålla information om 1. en försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, varaktighet och konsekvenser, 2. resenärens rättigheter i frågor som regleras i denna lag, 3. transportörens allmänna avtalsvillkor, 4. biljettpriser, tidtabeller och linjesträckningar, 5. tillgänglighet till fordon, stationer och hållplatser, 6. möjligheten att medföra cyklar och villkor för detta, 7. säkerhets- och trygghetsfrågor och 8. hur transportö- ren kan kontaktas. 410För uppgifter om hur resenärer uppfattar informationen från kollektivtrafikföretagen på nationell nivå, se diagram 4 i enkäten från SCB i bilaga 1. 411Region /trafikförvaltningen (SL) redovisade inga reklamationer i sitt enkätsvar via e-post från . Däremot menar representanten för Resenärsforum från att det främst brister i informationsskyldigheten när det gäller förseningar eller andra störningar (intervju ). BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH I sammanhanget kan nämnas att i fokusgruppsundersökningen (se bil. efterfrågades vad som är viktig information före, under och efter en kollektiv- trafikresa och hur kollektivtrafikföretagen svarar upp mot detta. redovisas inga regionala skillnader i fokusgruppsundersökningen, med undan- tag av information om resenärers rättigheter. Där fanns det en viss tendens att missnöjet var något högre bland deltagare utanför storstadsregionerna (dvs. från och ).412 Vissa mindre skillnader mellan länen när det gäller rätten till förseningsersättning men många möjliga delförklaringar Utbetald förseningsersättning per 100 000 påstigningar När det gäller den tredje parameter som studerats närmare, dvs.