rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — 455Intervjuer med representanter för LRF och Mittnorrland och lantbrukare i , , och , –05, , –12, – 25, och . Se även not 154 i avsnitt 2.2.4. 456Intervju med tjänstemän vid i län, . 457Jämtkrafts webbplats: av-elnatet--ratt-satsat-av-jamtkraft/. 458Skypeintervju med lantbrukare i , . 459Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 460Intervju med forskare vid SLU, . 461Intervjuer med lantbrukare i , och , –06, –12 och –25. 462Intervju med lantbrukare i , . 463Intervju med lantbrukare i , . 464Intervju med lantbrukare i , . 465Skypeintervju med tidigare ordförande för , . 466Telefonintervju med lantbrukare i , . 467Skype- och telefonintervjuer med lantbrukare i , –25. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Enligt en ledamot av KSLA borde det finnas en lagerhållning av t.ex. re- servdelar på företagen, eftersom det i princip inte finns någon sådan.468 Andra åtgärder som lantbrukare i fallstudierna vidtagit för att minska sår- barheten för brist på foder är t.ex. att de har en bra balans mellan växtodling och mjölkproduktion, dvs. att man anpassat djurantal efter åkerareal,469 samt att man stängslade nya beten470 för att få tillgång till foder under torkan 2018. 2.4.4 Rekrytering av personal (återväxt och rätt kompetens) En risk för sårbarhet som tidigare berörts i avsnitt 2.2.6 är brist på arbetskraft och personal med rätt kompetens. För att minska sårbarheten skulle tillgången på arbetskraft och personal med rätt kompetens därför behöva öka. Enligt LRF Riks skulle attraktionskraften i lantbruksyrket behöva öka så att fler lockas att bli lantbrukare och fler vill jobba i näringen.471 Även en lantbru- kare i nämner att lantbruksyrket behöver bli mer attraktivt och att det finns en utmaning i att nyexaminerade studenter på SLU väljer bort lantbruks- sektorn till fördel för försäkringsbolagen.472 En lantbrukare i lockar till sig nyanställda och får dem som re- dan är anställda att stanna genom att ha en god arbetsmiljö med bl.a. scheman med arbetstiderna kl. 7–16.473 En lantbrukare i anser att det borde bli lättare att anställa unga och personer som behöver läras upp, t.ex. genom ett återinförande av de lägre arbetsgivaravgifterna.474 Detta skulle kunna locka fler till lantbruket. Enligt en lantbrukare i måste Arbetsförmedlingen få direktiv om att värna arbetskraften inom lantbruket genom att inrätta en arbetsmarknads- utbildning för lantbrukare, eftersom det inte finns någon sådan för vuxna i Arbetsförmedlingens regi.475 Det är enligt viktigt att det finns tillgång till veterinärer och veterinärservice för att minska sårbarheten i animalieproduktionen.476 2.4.5 Samarbeten och övriga åtgärder Samarbeten och samäganden kan minska sårbarheten i primärproduktionen. drabbades många lantbrukare av sommartorkan, och blev de enligt bl.a. länsstyrelserna i och lite mer kreativa och utvecklade nya samarbeten, som t.ex. betesförmedlingar.477 468E-post från ledamot av KSLA, . 469Intervjuer med lantbrukare i och , och . 470Intervjuer med lantbrukare i och och tjänstemän vid i Jämt- lands län, , och . 471Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 472Intervju med lantbrukare i , . 473Intervju med lantbrukare i , . 474Intervju med lantbrukare i , . 475Skypeintervju med lantbrukare i , . 476Intervju med tjänstemän vid , . 477Intervjuer med tjänstemän vid länsstyrelserna i och och lantbrukare i , , och . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET För att minska de ekonomiska riskerna skulle enligt forskare vid SLU ett alternativ vara att lantbrukare går ihop i ett samägt lantbruk, där de äger olika andelar.478 I ett av lantbruksföretagen i har tre bröder bildat bolag med lika stor ägarandel vardera. Detta gör bolaget starkt och har gett en trygg- het då de ställer upp för varandra.479 Ett annat exempel är fyra lantbrukare som gått ihop i ett gemensamt växtodlingsföretag, växtodlings AB. Växtodlingsföretaget är en långsiktig åtgärd i syfte att minska sårbarheten, dels för att man sparar kostnader genom att ha en gemensam maskinpark, dels för att lantbrukarna i företaget har olika kompetenser och intressen, vilket stär- ker samtliga verksamheter.480 Att driva ett lantbruk i aktiebolagsform är enligt en lantbrukare i bra, och även om det innebär utmaningar är ägarstrukturen bra för att få fler unga intresserade.481 I Konkurrenskraftsutredningen482 föreslogs att lantbruks- företagen skulle bilda aktiebolag och andra företagsformer, t.ex. genom avtal som möjliggör delad risk och delad vinst (s.k. andelsbrukad jordbruksmark, share farming), för att sprida de ekonomiska riskerna och för att locka fler unga till yrket.483 Gemensamt ägande kan enligt utredningen vara positivt för konkurrenskraften. Andelsjordbruk (community supported agriculture) är ett annat exempel på hur man kan sprida de ekonomiska riskerna. Det är en af- färsmodell som bygger på direktavtal mellan konsument och producent där producenten säkrar sin avsättning och får betalning i förskott av konsumenten, som konsumenten får kontakt med odlare och insikt i hur maten pro- duceras.484 Lantbrukare har bildat kluster för att hjälpa varandra, t.ex. Piteås mjölk- kluster. De hjälper och sporrar varandra som de har tillräckligt långt avstånd från varandra för att inte konkurrera ut varandra. Lokala samarbets- pooler i allmänhet är en faktor som minskar sårbarheten i primärproduktio- nen.485 Se även avsnitt 2.4.4 om andra klustersamarbeten. Brandskyddsåtgärder minskar sårbarheten vid en eventuell brand. I har några lantbrukare genomfört brandskyddsåtgärder. Ett lantbruksföretag har investerat i en buffertvattentank och i en brandbekämpningsmaskin. har även planer på att köpa egen släckutrustning och bygga en ny infartsväg.486 En annan lantbrukare har en beredskapsplan i händelse av brand samt egna brandslangar.487 478Intervju med forskare vid SLU, . 479Intervju med lantbrukare i , . 480Intervjuer med lantbrukare i , –25. 481Skypeintervju med en lantbrukare i , . 483Intervju med tjänstemän vid , . 484Länsstyrelsen i (2018), Slutrapport. Andelsjordbruk – säkrad avsätt- ning för lokalproducerade livsmedel. 485Intervju med tjänstemän vid , . 486Intervju med lantbrukare i , . 487Intervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Stöld- och säkerhetsåtgärder mot intrång De finns som tidigare nämnts avsnitt 2.2.11 en oro för djurrättsaktivister. För att minska oron och risken för intrång uppger några lantbrukare i fallstudierna att de har vidtagit eller planerar att vidta stöld- och säkerhetsåtgärder. En lant- brukare i har t.ex. satt upp kameraövervakning.488 På en gård i har man minskat maskinstölderna genom investeringar i Smart DNA.489 En annan lantbrukare med djurhållning i har satt upp staket och funderar på att göra fler inhägnader på grund av risken för angrepp från djurrättsakti- vister.490 2.4.6 Vad lantbrukare anser att staten bör göra I detta avsnitt redogörs för vad lantbrukarna i fallstudierna har uppgett att sta- ten bör göra för att minska sårbarheten. Några förslag på vad staten bör göra återfinns även i tidigare avsnitt. Flera lantbrukare i samtliga fallstudier lyfter att de vill ha långsiktiga spelreg- ler, t.ex. när det gäller stöd för investeringar i förnybar energi.491 En lantbru- kare i anser att politiska beslut bör gälla i minst tio år.492 Förhandlingar om det nya landsbygdsprogrammet borde hållas i mycket god tid före genomförandet för att skapa långsiktiga förutsättningar, enligt en lantbrukare i Mönsterås.493 Staten borde även se till att ändrade krav och kostnader aviseras innan de införs, enligt en lantbrukare i . Exempelvis fattade Livsme- delsverket beslut om nya avgifter på kontroller som började gälla . Samma lantbrukare anser att politikerna behöver arbeta för att säkra EU-stöden och se till att besluten blir långsiktiga.494 Ge likvärdiga förutsättningar i alla län Förutsättningarna och reglerna bör enligt en lantbrukare i vara lika för alla län i . Samma lantbrukare anser att det bör vara samma ekono- miska förutsättningar i och Europa.495 Länsstyrelser i alla regioner borde enligt en lantbrukare i hantera frågor mer enhetligt. Det borde vara samma kriterier som gäller i alla län. 488Intervju med lantbrukare i , . 489Intervju med lantbrukare i , . Smart DNA är en stöldskyddsmärkning med hjälp av vilken man kan identifiera t.ex. en traktor. 490Intervju med lantbrukare i , . 491Intervjuer med lantbrukare i , , och , –06, 2020- 02-10–11, –26 och . 492Intervju med lantbrukare i , . 493Intervju med lantbrukare i , . 494Skypeintervju med lantbrukare i , . 495Intervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Överflyttning av pengar mellan län borde också förenklas så att pengar inte fryser inne.496 En lantbrukare i anser att de övergripande villkoren borde vara samma som i närliggande länder. Det är t.ex. bättre villkor för biogas i Dan- mark.497 Utveckla livsmedelsproduktionen i samt bli mer precis Det måste finnas en politisk vilja att bevara och utveckla livsmedelsproduk- tionen i , enligt några lantbrukare i Krokom.498 All i borde brukas och livsmedelsproduktionen i borde enligt en lantbrukare i lyftas upp som en samhällsviktig funk- tion.499 , under coronakrisen, förtydligade regeringen att livsme- delsförsörjning är samhällsviktigt och en prioriterad fråga.500 Staten skulle behöva bli mer precis i vad den vill, enligt andra lantbrukare i . När torkstödet delades ut var tanken med stödet otydlig. Stödet gjorde knappt någon skillnad. Många lantbrukare köpte dåligt importerat fo- der. I stället för att ge torkstöd hade staten kunnat köpa in och dela ut foder. Staten skulle ha haft större möjligheter att sätta press på importörerna och då kunnat köpa in foder av bättre kvalitet.501 Satsa på inhemska produkter och alternativa biobränslen Lantbrukare i och anser att staten bör stödja inhemsk produktion av torktåliga grödor och likvärdiga alternativ till den importerade sojan, som t.ex. åkerbönor och lusern.502 Alternativa billiga drivmedel efterfrågas exempelvis av lantbrukare i Eslöv.503 En av lantbrukarna i menar att om det alternativa bränslet HVO (hydrerade vegetabiliska oljor) hade lägre skatt och var billigare skulle fler använda det.504 finns det enligt en lantbrukare i inte några incitament att köra på fossilfria bränslen som HVO och RME (rapeseed methyl ester, rapsmetylester), eftersom dieseln är för billig i förhållande till de fossil- fria bränslena.505 HVO är dessutom enligt en tidigare ordförande för svårt att få tag på eftersom en begränsad produktion prioriteras till miljöcertifierade företag.506 496Intervju med lantbrukare i , . 497Intervju med lantbrukare i , . Se även SOU 2019:63, s. 53–54. 498Telefon- och Skypeintervjuer med lantbrukare i , . 499Telefonintervju med lantbrukare i , . 500Näringsdepartementets webbplats, Information om livsmedelsförsörjningen i med anledning av det nya coronaviruset, . 501Skypeintervju med lantbrukare i , . 502Intervjuer med lantbrukare i och , och . 503Intervju med lantbrukare i , . 504Intervju med lantbrukare i , . 505Intervju med lantbrukare i , . 506E-post från tidigare ordförande för , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Den subventionerade dieseln bidrar enligt en forskare vid SLU inte till lång- siktig framgång, eftersom dieseln förr eller senare måste ersättas med andra drivmedel.507 Sänk avgifter och skatter Några lantbrukare har framfört att de anser att staten borde sänka avgifter och skatter. Enligt LRF bör avgifter och skatter reduceras i primär- produktionen för att svenska lantbrukare ska kunna konkurrera med lantbru- kare inom EU.508 En lantbrukare i önskar en sänkning av reavinstskatten och gåvoskatten för att underlätta generationsskiften.509 En lantbrukare i anser att staten borde avskaffa dieselskatten.510 Öka marknadsandelen för svenskproducerad mat – ställ samma krav på importerad mat som i Staten, kommuner och regioner borde enligt lantbrukare i och handla utifrån de regler man har satt upp och kommit överens om i , dvs. ställa samma krav på importerade livsmedel som på svenskproduce- rade.511 Staten borde se till att offentlig verksamhet köper mer svenskt, enligt lant- brukare i och Krokom.512 En lantbrukare i anser att staten borde vara tuffare i förhandling- arna i EU och försvara det svenska lantbruket.513 Vidare anser en lantbrukare i att staten borde få upp konsumenternas intresse för att köpa svenskproducerad mat.514 En lantbrukare i me- nar att information och kunskap om svenska livsmedels kvalitet borde spridas bättre, t.ex. genom marknadsföring av mervärdet av svenska produkter.515 Även i Banks senaste Lantbrukspanel516 framkommer att lant- brukarna vill ha mer stöd från samhällets aktörer. Konsumenternas ökade in- tresse för svenskproducerat välkomnas, men lantbrukarna anser att det behövs engagemang även från övriga aktörer som politiker lokalt och nationellt, kom- munala tjänstemän, ansvariga på restauranger och livsmedelsbutikskedjor. I panelen svarar åtta av tio att politikerna inte gör tillräckligt. Panelen anser även att stärkta förutsättningar på den svenska marknaden är viktigare än att satsa på export till andra länder. Vidare anser panelen att det borde införas regler 507Intervju med forskare vid SLU, . 508Intervju med representant för LRF , . 509Intervju med lantbrukare i , . 510Telefonintervju med lantbrukare i , . 511Intervjuer med lantbrukare i och , , och 2020-02- 512Intervjuer med lantbrukare i och , och . 513Telefonintervju med lantbrukare i , . 514Intervju med lantbrukare i , . 515Intervju med lantbrukare i , . 516Landshypotek Banks Lantbrukspanel 1/2020, Bryr sig omgivningen om svensk matpro- duktion? 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET som ställer krav på kommuner att köpa in närproducerade livsmedel samt krav på restauranger att informera om ursprunget på den mat som serveras.517 Se över lagar och regler Flera lantbrukare i fallstudierna har framfört synpunkter på lagar och regler. Flexibilitet i regelverket efterfrågas av några lantbrukare i , t.ex. när det gäller tidpunkt för gödselspridning och möjligheterna att flytta stenar. Regel- verket bör enligt en av lantbrukarna ta hänsyn till lokala traditioner och förut- sättningar så att mångfalden bibehålls.518 En lantbrukare i anser att staten borde se över regelverk som är kontraproduktiva och motsägelsefulla.519 I anser en lantbrukare att reglerna för att få ersättning från Klimatkli- vet borde ses över så att den går till det svenska lantbruket och svenska före- tag.520 Påföljden för brott mot tvärvillkoren behöver ses över, enligt en annan lant- brukare i , som menar att ett misstag som rättas till blir mycket kostsamt för en lantbrukare.521 Ytterligare en annan lantbrukare i anser att staten borde underlätta återföring av avloppsslam till åkermark.522 I anser en lantbrukare att staten borde se över möjligheterna att ändra regler och ge dispens vid en kris, t.ex. när det gäller slaktkycklingars maxvikt. Samma lantbrukare anser att staten borde inrätta förundersöknings- sekretess i ärenden som berör djurskyddslagen, för att inte animalieproducen- terna ska bli nedringda av journalister och djurrättsaktivister under ärendets handläggning.523 En annan lantbrukare i anser att äganderätten borde försvaras, då allmänheten inte förstår riskerna med att obehöriga tar sig in på gården och i stallen.524 I anser en lantbrukare att staten borde förbjuda intrång på gårdarna och bli tuffare mot djurrättsaktivister.525 Åtgärder för att bevara åkermarken Några lantbrukare i lyfter att måste säkra den kvarvarande åker- marken.526 är enligt en lantbrukare i globalt sett en brist- 517Jfr pågående regeringsuppdrag till (N2019/02363/DL) som ska redovi- sas . 518E-post från lantbrukare i , . 519Telefonintervju med lantbrukare i , . 520Intervju med lantbrukare i , . 521Intervju med lantbrukare i , . 522Telefonintervju med lantbrukare i , . 523Intervju med lantbrukare i , . 524Intervju med lantbrukare i , . 525Telefonintervju med lantbrukare i , . 526Intervjuer med lantbrukare i , –06. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET vara och därför borde den prioriteras för produktion av livsmedel eller djurfo- der.527 i menar att det finns ett behov av att upprätt- hålla god kompetens inom varje länsstyrelse, annars riskerar avstyckningarna att fortsätta.528 Se även avsnitt 2.3.1. Det finns enligt en lantbrukare i ett behov av laga skifte för att få skiftena mer samlade, effektivisera lantbruken och minska transporterna, dvs. Skiftena är särskilt utspridda på Öland.529 En lantbrukare i vill att staten ska ändra synsätt på vad som är ett litet fält. Lantbrukaren anser att man i ett internationellt perspektiv betraktar allt som ett litet fält, i stället för de 1–som länsstyrelserna anser är litet. Samman- slagning till större fält och igenläggning av odlingshinder för små fält bör där- för underlättas.530 Förändra villkoren och utvidga stöden Många lantbrukare i fallstudierna vill förändra villkoren och stöden till lant- brukarna. Stöden borde enligt en lantbrukare i prioriteras till lantbru- kare som är aktiva.531 För miljötillstånd som innebär att en verksamhet måste påbörjas inom och som i sin tur är beroende av handläggningen i andra frågor i ärendet bör den tid inom vilken verksamheten måste påbörjas förlängas om handläggningen av de andra frågorna drar ut , enligt en lantbrukare i Mönsterås.532 En lantbrukare i anser att staten bör inrätta ett särskilt investeringsstöd för förbättrad dränering.533 I anser en lant- brukare att staten bör inrätta ett direkt stöd eller godkänna miljöstöd för inve- steringar i bevattningsanläggningar.534 Staten borde stödja unga lantbrukare mer, menar en lantbrukare i . EU:s stöd för unga lantbrukare är enligt honom inte tillräckligt.535 En annan lantbrukare i menar att EU:s gårdsstöd borde beräknas på en lägre detaljeringsgrad för arealen, med en i stället för två decimaler.536 EU-stöden borde enligt en lantbrukare i gå till klimatanpassningsåtgärder som investeringar i t.ex. stall, biogas och dammar.537 Tjänstemän vid i anser att systemet med samma regelverk och bedömningar över ett land med så olika förutsättningar framför allt i nord-sydlig riktning är besvärande och att det inte gynnar mål- 527Skypeintervju med lantbrukare i , . 528Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 529Intervju med representant för LRF Sydost, . 530Telefonintervju med lantbrukare i , . 531Skypeintervju med lantbrukare i , . 532Intervju med lantbrukare i , . 533Telefonintervju med lantbrukare i , . 534Intervju med lantbrukare i , . 535Telefonintervju med lantbrukare i , . 536Skypeintervju med lantbrukare i , . 537Intervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET sättningen med landsbygdsprogrammet och andra politiska beslut som livsme- delsstrategin.538 Kommunala tillsynsavgifter och de olika klassificeringarna bör ses över, enligt LRF i . Några medlemmar som blivit omklassificerade har fått kraftigt höjda avgifter, t.ex. några kycklingproducenter.539 Fler uppdrag till myndigheter borde enligt i handla om klimatförändringars påverkan på lantbruket i stort. har det mesta handlat om torkan 2018, och sedan händer något annat. Samarbete och planering i vattenfrågan skulle också behöva utredas.540 En lantbrukare i anser att statliga lånegarantier borde införas. Ett sätt skulle kunna vara att staten ger nya ägardirektiv för att de ska kunna bli en finansiär för lantbruket både vid kriser och ur ett nationellt säkerhets- perspektiv.541 I anser en lantbrukare att staten borde se till att få in helhetsperspek- tivet i olika beslut, t.ex. i beslut om tillåtna mängder odlade fo- dergrödor.542 Staten borde enligt en lantbrukare i se till att minska byråkratin och kraven på dokumentation för att få stöd för olika projekt och för att bli certifi- erad genom ökad samordning. Lantbrukare som behöver hjälp med pappers- arbete borde få möjlighet (ha råd) att anställa någon för detta.543 Rådgivningsorganen i borde enligt en lantbrukare i sam- ordnas för att få mer kraft. I är rådgivarna samlade i ett statligt or- gan.544 Livsmedelsstrategin borde enligt flera aktörer i fallstudierna i och vara mer konkret med tydliga mål och tidsplaner för olika sek- torer.545 En lantbrukare i anser att staten borde omsätta livsmedels- strategin i handling.546 Staten borde enligt en lantbrukare i förbättra och förstärka vägnä- tet.547 Även några lantbrukare i anser att staten bör underhålla och sköta vägarna.548 538Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 539Intervju med representant för LRF , . 540Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 541Skypeintervju med lantbrukare i , . 542Intervju med lantbrukare i , . 543Intervju med lantbrukare i , . 544Intervju med lantbrukare i , . 545Intervjuer med tjänstemän vid i och lantbrukare i , och . 546Telefonintervju med lantbrukare i , . 547Skypeintervju med lantbrukare i , . 548Intervjuer med lantbrukare i , och . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET 2.5 Kunskapen och beredskapen hos lantbrukare I detta avsnitt besvaras frågan om hur kunskapen och beredskapen ser ut bland lantbrukare om framtida förhållanden, framför allt om klimatförändringar, och möjliga sårbarheter. Avsnittet behandlar lantbrukares kunskapsnivå och kun- skapsbehov och avslutas med beredskap. I fallstudierna har lantbrukarna också nämnt bristen på kunskap hos andra aktörer, som indirekt påverkar lantbru- karna. Därmed berörs även några av dessa iakttagelser. Lantbrukarna anser överlag att de har en hög medvetenhet om klimatför- ändringar, men många vill ändå lära sig mer om hur deras lantbruk påverkas av klimatförändringar. Många lantbrukare utbyter kunskap i olika nätverk och med sina grannar. Det finns ett behov av ökad kompetens inom bl.a. dikning och dränering. Medvetenheten om klimatförändringar bland lantbrukare är hög, enligt forskare vid FOI, och de flesta lantbrukare upplever själva klimatförändring- arna. Däremot är det ofta oklart för lantbrukaren vilka åtgärder som behöver vidtas.549 Även andra aktörer framhåller att lantbrukarna är väl medvetna om att klimatförändringen kommer att påverka deras lantbruk.550 Tjänstemän vid i menar att de flesta lantbrukare är väl medvetna om att det kommer att bli ändrade förutsättningar med stora variationer mellan åren.551 Enligt LRF har lantbrukarna god kunskap om hur de ska hantera normala variationer i vädret, men det är svårare för dem att behålla den kunskap de fått vid extrema vädersituationer och detta gäller särskilt när det går mellan dessa händelser. Före torkan 2018 var den senaste torkan 1992.552 Det är också mycket svårare för lantbrukare att anpassa sin verksamhet till situationer som händer sällan, enligt en ledamot av KSLA.553 Lantbrukarnas kunskap om anpassning till framtida förhållanden kopplar till regeringens satsning inom det strategiska området för att säkerställa pro- duktionsresurser i livsmedelsstrategin. Inom det strategiska området ska bl.a. satsningar göras för kunskapsspridning och kompetenslyft bland rådgivare, myndigheter och lantbrukare för bättre vattenhushållning och markbördighet och för att säkra jordbruksmarkens produktionsförmåga för ökad produktivi- tet.554 Forskning från visar att det finns stora kunskaps- luckor när det gäller de åtgärder som behöver vidtas för att anpassa jordbruket till framtida förhållanden, t.ex. vid ökad sommartorka eller markberedning på 549Intervju med forskare vid FOI, . 550E-post från ledamot av KSLA, , och intervjuer med forskare vid SLU och veterinär och laborator vid SVA, och . 551Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 552Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 553E-post från ledamot av KSLA, . 554Näringsdepartementet (2017), En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET