eunbil · H80N4DCE71 · 2021-01-01 00:00:00 — Rådets möte (energiministrarna) 3.Revideringen av TEN-E förordningen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av rådets allmänna inriktning. Vid energiministermötet väntas en förhandling om revideringen av förordningen för transeuropeisk energiinfrastruktur (TEN-E) med målet att anta rådets allmänna inriktning. Syftet med revideringen är att anpassa förordningen till målsättningarna i EU:s gröna giv och målet om klimatneutralitet till 2050. Revideringen innehåller förslag om att uppdatera de infrastrukturkategorier som är berättigade till stöd genom TEN-E-förordningen. Kommissionen föreslår bland annat att avsluta stödet för infrastruktur för olja och naturgas och att nya kategorier inrättas för vätgasinfrastruktur, elektrolysörer och smarta gasnät samt korridorer för havsbaserade elnät. Förordningen föreslås totalt omfatta fem infrastrukturkategorier: elnät, smarta gasnät, vätgas och elektrolysörer, samt CCS. Förslag till svensk ståndpunkt: Det övergripande syftet med revideringen av TEN-E förordningen är att uppnå EU:s klimatmål. Regeringen ska därför verka för att förordningen inte omfattar investeringar i fossil infrastruktur. Regeringen avser också verka för att vätgasblandningar med naturgas utesluts ur förordningen. Regeringen anser att projekt som omfattas av förordningen, och därmed kan kvalificera sig för EU-finansiering, bör skapa ett mervärde på EU-nivå. Regeringen avser därför verka för att kriteriet för gränsöverskridande verkan bevaras. Regeringen ska också verka för att förordningen säkerställer snabba tillståndsprocesser som är flexibla utifrån medlemsstaternas förutsättningar. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i näringsutskottet om förslag till reviderad TEN-E förordning. Fortsatt behandling av ärendet: Under första halvan av 2021 förväntas anta sin ståndpunkt om TEN-E förordningen. förväntas trepartsförhandlingar mellan rådet, och kommissionen inledas under SI ORDF. Fakta-PM om förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur (TEN-E), 2020/21:FPM68. 2 (6) En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Vid rådsmötet väntas en diskussion om strategi för vätgas. Det portugisiska ordförandeskapet har tagit fram ett diskussionsunderlag. presenterade en vätgasstrategi. I strategin utvecklar kommissionen sin syn på vätgas och redogör för en färdplan mot 40 GW vätgasproduktionskapacitet från förnybar el till 2030. Strategin innehåller också en investeringsagenda och åtgärdsförslag för att nå ökad produktion och efterfrågan på vätgas, samt en plan för utformning av ramverk för infrastruktur och marknadsregler. Vätgas är högt prioriterat av både kommissionen och en majoritet av medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att vätgas är en av flera tekniker som behöver utvecklas och kommer att krävas för att uppnå klimatneutralitet, samt att vätgasen ska produceras genom elektrolys av fossilfri el. Regeringen anser att det inte ska vara krav på att produktionsanläggningar är direktanslutna till ny förnybar elproduktion. Regeringen anser att vätgasen och dess infrastruktur bör utvecklas kring industriella kluster där det saknas billigare alternativ för att uppnå klimatneutralitet och där det finns en betalningsvilja för vätgasens unika egenskaper. Regeringen avser därför framföra att EU inte bör främja att vätgas blandas med naturgas, eller på annat sätt indirekt främjar användning av fossila bränslen. Regeringen anser att produktion, distribution och 3 (6) användning ska växa i en takt som möjliggör god kostnadseffektivitet och industriell medfinansiering. Regeringen anser att vätgas kan spela en viktig roll för energisystemintegration, men att det förutsätter välfungerande energimarknader med korrekta prissignaler som återspeglar systemens kostnadseffektivitet och utsläpp av växthusgaser. Regeringen anser också att välfungerande vätgasmarknader förutsätter harmoniserade definitioner och säkerhetsstandarder. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i näringsutskottet om kommissionens förslag till strategi för energisystemintegration och strategi för vätgas. Fortsatt behandling av ärendet: Faktapromemoria om Strategi för energisystemintegration och strategi för vätgas, 2019/20:FPM 61 5.Rådslutsatser om en renoveringsvåg som reparerar ekonomin nu och skapar gröna byggnader för framtiden Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av rådsslutsatserna. 8080/1/21 REV 1 4 (6) Vid ministerrådsmötet väntas rådet anta rådslutsatserna om ’En renoveringsvåg som reparerar ekonomin nu och skapar gröna byggnader för framtiden’. Rådslutsatserna välkomnar kommissionens ambition att öka renoveringstakten i EU för att minska byggnadssektorns energianvändning och utsläpp av växthusgaser, för att uppnå målet om att minska utsläppen av växthusgaser i EU med till 2030 jämfört med . Vikten av att göra byggnader mer energieffektiva och mindre utsläppsintensiva över hela livscykeln genom att bl.a. tillämpa cirkulära principer vid renovering erkänns också, tillsammans med andra aspekter, som att motverka energifattigdom, att värna arkitektur och estetik och kulturvärden i byggnadsbeståndet. framhålls att medlemsstaternas specifika förutsättningar måste beaktas för lagstiftande åtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att renovering av byggnader bland annat kan bidra till effektivare energianvändning och minskad klimatpåverkan samt vara ett sätt att stimulera jobbskapande och förbättra boendesituationen. Regeringen välkomnar därför utkastet till rådslutsatser. Regeringen ser positivt på att ansatsen om att öka användandet av såväl återbrukat som biobaserat byggmaterial vid renovering återspeglas i rådslutsatserna samt vikten av att beakta medlemsstaternas specifika förutsättningar. Regeringen ser även positivt på att vikten av att värna kulturarvsaspekter uppmärksammas i slutsatserna. Regeringen anser att det som främst bör justeras i energilagstiftningen på EU-nivå är målformuleringarna vilket har framförts i diskussionerna om rådslutsatserna. Detaljeringsgraden i energilagstiftningen är redan hög och medlemsstaterna arbetar fortfarande med att genomföra flera av de rättsakter som ändrades genom det så kallade energi-paketet . Regeringen anser också att merparten av de investeringar som krävs för att nå energimålen måste finansieras av marknadens aktörer. 5 (6) Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte behandlats tidigare i . Fortsatt behandling av ärendet: Rådet väntas anta slutsatserna. Faktapromemoria 2020/21:FPM35 6.1 Senaste utvecklingen av externa relationer inom energiområdet Information från kommissionen. 6.2Säkerställa genomförande av kärnsäkerhetsrekommendationer i kärnkraftverk och Europeiska Rådets slutsatser Information från den litauiska delegationen 6.3 Arbetsprogram för inkommande ordförandeskap Information från den slovenska delegationen. 6 (6)