urf · H8A5URF3 · 2021-01-01 00:00:00 — Riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna omfattar, som framgår av dess namn, partikanslierna. I föreskriften finns det bestämmelser om säkerhet, säkerhetsskydd och fredstida krishantering. I 6 kap. 2 § föreskriften sägs att det är som, om inte annat anges i föreskriften, efter samråd med partikanslierna bestämmer vad som gäller i fråga om tillträde till de lokaler som kanslierna disponerar. Enligt 6 kap. 5 § föreskriften beslutar om rätt till tillträde till för bl.a. anställda vid partikanslierna. ska när den fattar beslut beakta behovet av tillträde för att fullgöra en anställning eller ett uppdrag. Därutöver ska förvaltningen beakta vad som följer av lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter, behovet av skydd för uppgifter som det gäller sekretess för enligt offentlighets- och sekretesslagen och intresset av att skydda teknisk och elektronisk utrustning samt stöldbegärlig egendom, se 6 kap. 6 § föreskriften. Av bl.a. instruktion om informationssäkerhet för medarbetare framgår att alla som kvitterar ett it-konto eller en användaridentitet i informationssystem, dvs. däribland anställda vid partigruppernas kanslier, förbinder sig att följa reglerna för informationssäkerhet i riksdagen.88 I instruktionen sägs också följande: ”Alla regler som tas upp i denna instruktion är inte tillämpliga på riksdagsledamöter eller anställda vid partigruppernas kanslier. Anledningen till det är bl.a. att deras anknytning till inte är ett anställningsförhållande. Det finns dock starka skäl för att vissa hanteringsregler som är knutna till de it-konton och den tekniska och elektroniska utrustning som tillhandahåller även ska gälla för riksdagsledamöter och anställda vid partigruppernas kanslier. Det är fråga om grundläggande säkerhetskrav som måste följas av alla som har tillgång till informationssystem, t.ex. hanteringen av lösenkoder och uppdatering av programvara. Sådana grundläggande krav finns i avsnitt 3.2 och i hela avsnitt 4 bortsett från avsnitt 4.1.” Vidare har en instruktion om klassificering av uppgifter och verksamheter som rör säkerhet. I den sägs: ”Målgruppen för instruktionen är alla som deltar eller har insyn i säkerhetskänslig verksamhet eller som hanterar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i 2005/06:RS1 s. 19. 88För riksdagsledamöter finns det en bestämmelse i 6 kap. 16 § riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpning av lagen om ersättning till ledamöter som säger att ledamöterna ska följa de anvisningar om informationssäkerhet som gäller inom . 7 NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER Den riktar sig till riksdagsledamöter, anställda vid eller partigruppernas kanslier samt konsulter och entreprenörer som har tillträde till , informationssystem eller verksamhet.” Med stöd av överenskommelser som har träffats mellan säkerhetschef och respektive partikansli görs det en säkerhetsprövning av de som ska anställas vid partikanslierna. Enligt överenskommelserna är det partikansliet som bl.a. ska utföra den del av säkerhetsprövningen som är grundad på personlig kännedom om den som prövningen gäller. Partikansliet ska också ta fram bedömningsunderlag till för beslut om placering i säkerhetsklass. är bl.a. ansvarig för att besluta om placering i säkerhetsklass och i sådana fall begära registerkontroll för den person det gäller. ska självständigt avgöra om en registerkontrollerad person ska få anlitas. Grunden är att de anställda vid partigruppernas kanslier anses delta i verksamhet. utfärdar även säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen för anställda vid partigruppernas kanslier. 7NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER 7.4Överväganden rörande frågan om säkerhetsprövning av anställda vid partigruppernas kanslier Den nuvarande ansvarsuppdelningen mellan partikanslierna och , den senare genom , när det gäller säkerhetsprövning av anställda vid partikanslierna bör bestå. För anställda vid partikanslierna som ska delta i och/eller säkerhetskänsliga verksamhet är det partikanslierna som ska ansvara för grundutredningen vid säkerhetsprövningen. Om den person som grundutredningen avser dessutom ska placeras i säkerhetsklass och därmed måste registerkontrolleras är det , genom , som ska ansöka om registerkontroll och slutligen bestämma om den som kontrollen avser ska få anlitas. För att möjliggöra ovanstående uppdelning ska det göras ett tillägg i 3 kap. säkerhetsskyddslagen där det framgår att den slutliga bedömningen enligt 3 kap. 4 § säkerhetsskyddslagen görs av när det gäller anställda vid sådana kanslier som avses i 3 kap. 6 § lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i och som har placerats i säkerhetsklass för deltagande i eller verksamhet. 7.4.1 Uppdraget i denna del Anställda vid partigruppernas kanslier som ska arbeta i säkerhetskänslig verksamhet genomgår säkerhetsprövning och placeras i säkerhetsklass. Säkerhetsprövningen utförs med stöd av överenskommelser som har träffats mellan säkerhetschef och respektive partigrupps kansli. utfärdar säkerhetsintyg enligt 4 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen för anställda vid partigruppernas kanslier. Vår uppgift är att överväga om säkerhetsprövning och placering i säkerhetsklass av anställda vid partigruppernas kanslier bör regleras i lag eller om det även fortsättningsvis är lämpligare med en överenskommelse. 7.4.2 En utredning utgör grunden Efter ett beslut av riksdagsstyrelsen utredde riksdagsdirektören i samverkan med partikanslierna vilka förutsättningar, möjligheter och begränsningar som fanns för att genomföra säkerhetsprövning av partikanslianställda. Samverkan genomfördes i två steg – först en kartläggning i samverkan med respektive partikansli där behovet av säkerhetsprövning och hantering av hemliga handlingar diskuterades och därefter informerades respektive partikansli 7 NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER om resultatet av utredningen och om principerna för hur säkerhetsprövning av partikanslianställda skulle kunna organiseras. Utredningen blev klar . I dokumentet ”Information om utredning om säkerhetsprövning” sammanfattades utredningen på följande sätt: Behovet av säkerhetsprövning av partikanslianställda är beroende av om partikanslianställda kan anses delta i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller som är viktig för skyddet mot terrorism. Utredningen har kommit fram till att partikanslianställda tillhör den kategori som kan anses delta i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller som är viktig för skyddet mot terrorism. Enligt 11 § säkerhetsskyddslagen (1996:627) har då en skyldighet att vidta skyddsåtgärden säkerhetsprövning för partikanslianställda. avser att i samverkan med partikanslierna upprätta överenskommelser där ansvarsfördelningen mellan parterna regleras.89 Vi har inte haft tillgång till själva utredningen men har förstått att det i frågan om det finns ett behov av att partikanslianställda omfattas av säkerhetsprövning utan registerkontroll resonerades som så att både riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i kan anses ha betydelse för rikets säkerhet och vara viktig för skyddet mot terrorism. Partikanslianställda tilldelas ett passerkort med behörighet till , vilket innebär att den anställda får en direkt tillgång till lokaler där verksamhet bedrivs som kan anses ha betydelse för rikets säkerhet. I frågan om det finns ett behov av att tjänster inom partikanslierna omfattas av säkerhetsprövning med inplacering i säkerhetsklass och registerkontroll verkar det enligt tidigare utredning ha funnits exempel på partikanslianställda som i sitt arbete hjälper en riksdagsledamot med utskottsarbete och därmed får del av uppgifter som omfattas av sekretess och som rör rikets säkerhet. Även dessa personer ansåg utredningen delta i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet, och i ett sådant fall ska säkerhetsprövningen även innefatta registerkontroll eftersom de får del av uppgifter som omfattas av sekretess. Med utgångspunkt i utredningens slutsatser utarbetades en överenskommelse om säkerhetsprövning och säkerhetsskydd. och säkerhetschef har sedan träffat en sådan överenskommelse med säkerhetschef. 7.4.3 Innehållet i överenskommelsen Säkerhetsprövningen av de anställda vid partikanslierna utförs alltså med stöd av överenskommelser som har träffats mellan säkerhetschef och respektive partigrupps kansli. I den överenskommelse som utgör grunden för samtliga träffade överenskommelser anges bl.a. följande (för överenskommelsen i sin helhet, se bilaga 2). 89Se Information om utredning om säkerhetsprövning, daterad , dnr 280- 2098-2011/12. 7NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER Syftet med denna överenskommelse är att beskriva förutsättningarna för och omfattningen av säkerhetsprövningen och ansvarsfördelningen mellan parterna. De anställda vid partikanslierna kan omfattas av tre olika typer av säkerhetsprövning: •Säkerhetsprövning utan registerkontroll: Samtliga anställda vid partikansliet ska omfattas av säkerhetsprövning utan registerkontroll. Genom säkerhetsprövningen ska partikansliet pröva personens lojalitet och pålitlighet ur säkerhetssynpunkt. Säkerhetsprövningen ska omfatta en personbedömning samt inhämtande av betyg och referenser. •Säkerhetsprövning med registerkontroll: De partikanslianställda som i sitt arbete får del av uppgifter som omfattas av sekretess och som rör rikets säkerhet enligt 17 § säkerhetsskyddslagen ska placeras i säkerhetsklass. I dessa fall ska säkerhetsprövningen även innefatta registerkontroll enligt 13 § säkerhetsskyddslagen och 4 kap. 2 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. •Säkerhetsprövning med registerkontroll till skydd mot terrorism: En registerkontroll till skydd mot terrorism enligt 14 § säkerhetsskyddslagen och 4 kap. 5 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering får endast göras om det finns särskilda skäl och skyddsbehovet inte kan tillgodoses på annat sätt. Partikansliet och ska därför tillsammans bedöma om det finns befattningar inom partikansliet som ska omfattas av en sådan kontroll. För att identifiera vilka befattningar inom partikansliet som ska omfattas av de olika typerna av säkerhetsprövning ska partikansliet genomföra en säkerhetsanalys. ska på begäran av partikansliet vara behjälplig med detta. Partikansliet har följande ansvar: •Genomföra en säkerhetsanalys för att identifiera behovet av säkerhetsprövning samt andra säkerhetsskyddsåtgärder. Identifiera och informera om eventuellt behov av biträde avseende utbildning och andra åtgärder inom säkerhetsskyddsområdet. •Genomföra den del av säkerhetsprövningen som är grundad på personlig kännedom om den som prövningen gäller samt som är grundad på uppgifter som framgår av betyg, intyg och referenser. 7 NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER •Ta fram bedömningsunderlag till för beslut om placering i säkerhetsklass och redovisa det på en blankett som tillhandahåller. •Samråda med om behov av registerkontroll till skydd mot terrorism. •Inhämta samtycke till registerkontroll för de personer vars befattningar har placerats i säkerhetsklass eller där det finns ett behov till skydd mot terrorism. •Besluta om en säkerhetsprövad (men inte registerkontrollerad) person ska godkännas. •Meddela om en person vars befattning är placerad i säkerhetsklass 2 ingår äktenskap eller samboförhållande eller om detta upplösts eller upphört eller om ett registrerat partnerskap har upplösts. •Skriftligen meddela om en person vars befattning omfattas av registerkontroll slutar sin anställning eller får andra uppgifter. har följande ansvar: •Vid begäran från partikansliet bistå med stöd i genomförandet av säkerhetsanalysen samt i övrigt bistå med utbildning och andra åtgärder som partikansliet önskar. •Utifrån partikansliets bedömningsunderlag besluta om placering i säkerhetsklass. •Samråda med partikansliet om behov av registerkontroll för vissa befattningar till skydd mot terrorism. •Tillhandahålla de blanketter och övriga underlag som behövs för att inhämta samtycken till registerkontroll. •I de fall där befattningar placerats i säkerhetsklass eller där det behövs till skydd mot terrorism begära registerkontroll för berörd person hos . •Självständigt avgöra om en registerkontrollerad person ska få anlitas. Inför detta beslut kan samråd ske med partikansliet så att kan inhämta nödvändiga uppgifter för beslutet. •Meddela partikansliet när en person vars befattning omfattas av registerkontroll har godkänts. •Meddela partikansliet när en person vars befattning omfattas av registerkontroll inte har godkänts (s.k. utfall). •Meddela partikansliet när en person vars befattning omfattas av registerkontroll mister sitt godkännande (s.k. utfall vid spontanuppföljning). •Efter information från partikansliet ansvara för att personer som inte längre ska vara föremål för registerkontroll möjligt avregistreras hos Sä- kerhetspolisen. Överenskommelsen gäller tills vidare. 7NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER Vardera part svarar för sina kostnader som kan uppstå med anledning av de åtaganden som följer av denna överenskommelse. Ändringar och tillägg till denna överenskommelse får bara ske skriftligen, genom en av båda parterna genom behöriga företrädare undertecknad handling. 7.4.4 Ordningen med överenskommelserna verkar fungera bra Alla partikanslier har träffat var sin överenskommelse med säkerhetschef, med det innehåll i dess helhet som framgår av bilaga 2. Vi har samtalat med såväl säkerhetschef som företrädare för respektive partikansli, förutom ett partikansli som avböjt möte. Som vi har uppfattar det är partikanslierna nöjda med ordningen och de tycker att samarbetet mellan och partikanslierna fungerar bra. Flera av partikanslierna lyfter också fram att säkerhetsenhet utgör ett värdefullt stöd för partikanslierna i deras arbete med säkerhetsskyddsfrågor. Så långt ser vi därför ingen anledning att ersätta överenskommelsen med reglering i lag. Snarare kan det vara mer praktiskt att ha en reglering i en överenskommelse i stället för i en lag eftersom den senare är mer komplicerad att ändra. Dock kan det finnas andra skäl som gör att en reglering i enbart en överenskommelse inte är möjlig, något vi återkommer till i avsnitt 7.4.7. 7.4.5Säkerhetsskyddsanalysen bör utgöra grund för vem som ska säkerhetsprövas Vårt uppdrag innehåller inget mandat att ompröva utredningens slutsats att partikanslianställda tillhör den kategori som kan anses delta i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet eller som är viktig för skyddet mot terrorism, dvs. det som kallas för säkerhetskänslig verksamhet. Det är inte heller vår uppgift att säga vilka partikanslianställda som ska säkerhetsprövas. Vi vill dock ändå säga några ord om själva grunden för säkerhetsprövning. Avgörande för om en person ska säkerhetsprövas är om han eller hon genom en anställning eller på något annat sätt ska delta i säkerhetskänslig verksamhet (här bortses från undantagen för bl.a. statsråd och riksdagsledamöter), se 3 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen. Vår uppfattning är att partikanslianställda kan komma att delta i flera olika typer av säkerhetskänslig verksamhet. En typ utgörs av partikansliets egen säkerhetskänsliga verksamhet i den mån sådan finns. En annan typ är den säkerhetskänsliga verksamhet de partikanslianställda kan komma att delta i när de hjälper riksdagsledamöterna i deras värv, med andra ord säkerhetskänsliga verksamhet. 7 NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER partikanslianställda också, beroende på vad som sägs i säkerhetsskyddsanalys, även komma att delta i säkerhetskänsliga verksamhet. Vi kan inte se annat än att de säkerhetskänsliga verksamheter som utgör grund för den säkerhetsprövning av partikanslianställda som vi har att titta på är de två senare verksamheterna, dvs. respektive säkerhetskänsliga verksamhet. Det är dock för oss något oklart om, och i så fall hur, utredningen resonerade i frågan om vilka verksamheter som kan bli aktuella. När det gäller frågan vad som utgör säkerhetskänslig verksamhet hos och så är säkerhetsskyddsanalysen ett viktigt verktyg. Säkerhetsskyddsanalysens betydelse diskuteras visserligen inte i förarbetena till lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. I förarbetena till säkerhetsskyddslagen sägs dock att säkerhetsskyddsanalysen är kärnan i ett väl anpassat säkerhetsskydd, för att identifiera skyddsvärde, hot och sårbarheter i en säkerhetskänslig verksamhet. I säkerhetsskyddsanalysen bör det identifieras vilka säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som finns i verksamheten och vad som i övrigt behöver ett säkerhetsskydd.90 I 2 kap. 1 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen anges att en säkerhetsskyddsanalys bl.a. innebär att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vad som i övrigt behöver ett säkerhetsskydd ska identifieras. Det anges också att vilka delar av verksamheten som är skyddsvärda med hänsyn till säkerhet samt vilka hot och sårbarheter som finns kopplade till skyddsvärdet ska identifieras. Säkerhetsskyddslagen gäller i och för sig inte för och dess myndigheter i den del som avser säkerhetsskyddsanalys. Inte heller gäller säkerhetsskyddsförordningen för dessa. Det som sägs där om syftet med en säkerhetsskyddsanalys och vad den ska innehålla får dock anses gälla allmängiltigt även för och dess myndigheter, jämför riksdagsstyrelsens resonemang i framställningen Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (framst. 2018/19:RS6) om att det för begreppen säkerhetsskyddsklassificering, säkerhetsprövning och säkerhetsintyg saknades anledning för och dess myndigheter att införa egna begrepp som avviker från dem som förekommer i säkerhetsskyddslagen.91 Detta innebär att, beroende på vad som sägs i respektive säkerhetsskyddsanalys, det inte är säkert att det kategoriskt går att säga att alla partikanslianställda ska säkerhetsprövas. Avgörande är i stället om de partikanslianställda deltar i och/eller säkerhetskänsliga verksamhet. Det är inte heller givet att säkerhetsprövningen i samtliga fall ska innefatta en registerkontroll, se mer om säkerhetsprövningens olika delar i avsnittet nedan. 2017/18:89 s. 56. 2018/19:RS6 s. 19. 7NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER 7.4.6Säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen och riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna För att kunna svara på frågan om säkerhetsprövning och placering i säkerhetsklass av anställda vid partigruppernas kanslier bör regleras i lag eller i en överenskommelse är det relevant vad som sägs i de bestämmelser som finns på området. Enligt 3 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen ska den som genom en anställning eller på något annat sätt ska delta i säkerhetskänslig verksamhet säkerhetsprövas (här bortses från undantagen för bl.a. statsråd och riksdagsledamöter). Sä- kerhetsprövningen ska enligt 3 kap. 4 § första stycket nämnda lag utgå från uppgifter som kommit fram när grundutredningen gjordes och den kännedom som i övrigt finns om den som ska prövas, uppgifter som har lämnats ut efter registerkontroll och särskild personutredning, arten av den verksamhet som prövningen gäller samt omständigheterna i övrigt. Av andra stycket framgår att bedömningen som huvudregel görs av den som beslutar om anställning eller annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten. Enligt tredje stycket gäller dock inte det i det fallet att en myndighet har det bestämmande inflytandet över den prövades lämplighet att delta i säkerhetskänslig verksamhet hos en enskild verksamhetsutövare. I ett sådant fall är det i stället myndigheten som gör den slutliga bedömningen. Som exempel på när denna undantagssituation kan komma i fråga anges i förarbetena verksamheter vid flygplatser där det följer av internationella konventioner om luftfartsskydd att t.ex. ett tillträde till vissa säkerhetsområden som ska finnas på en flygplats förutsätter en godkänd registerkontroll. I dessa fall genomförs säkerhetsprövningen på så sätt att den som beslutar om anställningen ansvarar för grundutredningen och utifrån den gör en första bedömning. Om den prövade bedöms vara pålitlig begärs sedan att den ansvariga myndigheten går vidare i ärendet med en registerkontroll. Om uppgifter efter en sådan kontroll lämnas ut till myndigheten, bestämmer myndigheten om den som kontrollen avser ska få delta i verksamheten. På grundval av myndighetens beslut kan sedan ett behörighetsbevis i enlighet med internationella regelverk utfärdas.92 I 3 kap. 4 a § säkerhetsskyddslagen finns det också ett undantag som innebär att bedömningen enligt 3 kap. 4 § samma lag rörande ordinarie domare (som utnämnas av regeringen) i vissa fall görs av och i andra fall av respektive domstol. En säkerhetsprövning kan innefatta flera delar, se 3 kap. 3 § första stycket säkerhetsskyddslagen. Som minst ska den innefatta en s.k. grundutredning. I 8 kap. 6 § riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna sägs att det med grundutredning avses en utredning om personliga förhållanden av betydelse för säkerhetsprövningen. Utredningen ska omfatta betyg, intyg, referenser och uppgifter som den som prövningen gäller har lämnat, samt andra upp- 2017/18:89 s. 145. 7 NÅGRA FRÅGOR OM PARTIGRUPPERNAS KANSLIER gifter i den utsträckning det är relevant för prövningen. Vid behov ska en identitetskontroll göras. Bestämmelsen har samma innehåll som framgår av 5 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen. Utöver själva grundutredningen ska en anställning eller något annat deltagande i vissa fall placeras i någon av säkerhetsklasserna 1–3, vilket kräver registerkontroll och ibland även särskild personutredning. Vilken klass en person ska placeras i styrs som huvudregel av vilken tillgång personen i fråga har till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller vilka möjligheter personen har att till följd av sitt deltagande i verksamheten orsaka skada för säkerhet, se 3 kap. 6–8 §§ säkerhetsskyddslagen. För placering i den lägsta säkerhetsklassen (säkerhetsklass 3) ska kunna göras krävs att personen får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell, i ringa omfattning får del av uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller till följd av sitt deltagande i verksamheten har en möjlighet att orsaka en inte obetydlig skada för säkerhet, se 3 kap. 8 § säkerhetsskyddslagen. I 3 kap. 12 § första stycket säkerhetsskyddslagen sägs att och dess myndigheter beslutar om placering i säkerhetsklass när det gäller förvaltningsområde. Enligt 8 kap. 3 § 1 riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna beslutar om placering i säkerhetsklass vid anställning eller annat deltagande i eller verksamhet. Registerkontroll ska enligt 3 kap. 14 § säkerhetsskyddslagen göras om anställningen eller deltagandet i verksamheten har placerats i säkerhetsklass. Uppgifter ska löpande hämtas personen deltar i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. Kontrollen innebär att vissa uppgifter hämtas, däribland från ett register som omfattas av lagen om belastningsregister eller lagen om misstankeregister, se 3 kap. 13 § säkerhetsskyddslagen. I varken säkerhetsskyddslagen eller riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna anges uttryckligen vem som ska ansöka om registerkontroll och vem som ska utföra den. Det kan därför behöva regleras i riksdagsstyrelsens föreskrift. Vi anser att det mest rimliga är att ha samma ordning som i 5 kap. 15 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen där det framgår att det är Säkerhetspolisen som ska utföra en registerkontroll efter ansökan från den som beslutat om placering i säkerhetsklass. Det innebär att det är som ska göra ansökan om registerkontroll till Säkerhetspolisen.