eunbil · H90N4DFF7E · 2021-11-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 2.(ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftningsöverläggningar 3.(ev.) Rådet väntas diskutera kommissionens förslag till genomförande av III-överenskommelsen i . Förslaget är en del av ett lagpaket som kommissionen presenterade . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Överläggning med finansutskottet om initiala ståndpunkter inför det förberedande arbetet ägde rum . är ett internationellt samarbete för att utveckla globala standarder för banktillsyn. Kommittén består av representanter från centralbanker och tillsynsmyndigheter från 28 jurisdiktioner. III är samlingsnamnet på ett antal reformer som syftar till att stärka bankernas kapital och förbättra deras likviditetshantering, baserat på lärdomar från den globala finanskrisen. Reformerna har genomförts i EU:s tillsynsförordning och kapitaltäckningsdirektiv i flera steg. Kommittén enades 2017 om ett antal kompletterande ändringar av standarderna. Det aktuella förslaget från kommissionen syftar till att införliva dessa kompletteringar i . Kompletteringarna syftar bl.a. till att stärka riskkänsligheten när det gäller de så kallade schablonmetoderna och att öka jämförbarhet och tydlighet när det gäller bankers kapitalkrav. Vid sidan om förslaget för att införliva de kompletterande ändringarna från III-överenskommelsen, lämnar kommissionen också förslag kring hur hållbarhetsfaktorer bättre kan integreras i tillsynsramverket och hur delar av tillsynsarbetet kan harmoniseras ytterligare. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stöder internationellt överenskomna standarder och välkomnar arbetet med att genomföra III-överenskommelsen. Välkapitaliserade och motståndskraftiga banker är viktigt för att värna den finansiella stabiliteten. Regeringen anser att kapitalkraven i bör spegla riskerna i bankernas verksamheter och det är positivt med förstärkt riskkänslighet. Kommissionens förslag analyseras och regeringen återkommer till för överläggning om svenska ståndpunkter. Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas i vanlig ordning informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 5.EU:s ekonomi efter covid-19: Konsekvenser för den ekonomiska styrningen 2 (12) Rådet väntas diskutera EU:s ekonomiska styrning, mot bakgrund av ett meddelande från kommissionen som publicerades . Det aktuella ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd med om kommissionens meddelande om översynen av den ekonomiska styrningen från , ägde rum . I kommissionens meddelande återupptas den översyn av den ekonomiska styrningen i EU som inleddes , men som pausades med anledning av covid-19-krisen. Översynen avser stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. Meddelandet inbegriper en bedömning av hur covid-19-krisen har påverkat omständigheterna för den ekonomiska styrningen i EU. Kommissionen lyfter fram ett antal långsiktiga, strukturella utmaningar, så som vikten av att påskynda den gröna och digitala omställningen samt av att främja ekonomisk och social resiliens. Det konstateras att det föreligger ett behov av ökade investeringar, samt att covid-19-krisen lett till förhöjda skuldnivåer och till att korrigeringen av makroekonomiska obalanser avstannat. Kommissionen lyfter tänkbara implikationer av denna kontext för det ekonomisk-politiska ramverket. Det presenteras inga konkreta förslag, utan kommissionen presenterar istället ett antal frågor att överväga i de kommande diskussionerna om översynen. Det handlar bl.a. om hur förhöjda skuldnivåer inom EU kan minskas på ett tillväxtvänligt och hållbart sätt, hur nationella reformer och investeringar kan främjas, samt hur det ekonomiskpolitiska regelverket kan förenklas och genomförandet av detsamma förbättras. Kommissionen lyfter även att eventuella lärdomar från faciliteten för återhämtning och resiliens och dess styrning bör beaktas i arbetet. Gällande processen framåt, meddelas att breda konsultationer med berörda intressenter ska pågå till slutet av 2021. väntas kommissionen ge vägledning för att underlätta samordningen av finanspolitiken i EU . Kommissionens ambition är att nå samsyn kring vägen framåt . Förslag till svensk ståndpunkt 3 (12) Regeringen välkomnar kommissionens ansats att återuppta konsultationer om den ekonomisk-politiska styrningen med berörda intressenter. Det är viktigt att tillräcklig tid medges för noggrann analys och diskussion. Regeringen betonar vidare att det ekonomisk-politiska ramverket är en fråga för EU som helhet, och att detta bör återspeglas i arbetet med översynen framöver. Generellt anser regeringen att ett välfungerande ekonomiskt ramverk i EU förutsätter regler som är enkla och tydliga och som efterlevs av medlemsstaterna, samt bygger på ett tydligt nationellt ägarskap för den ekonomiska politiken. Regeringen understryker att stabilitets- och tillväxtpaktens huvudsakliga uppgift är att främja sunda offentliga finanser och att fokus fortsatt bör ligga på att säkerställa skuldhållbarheten i EU:s medlemsstater. Det är därtill av stor vikt att ramverket tillämpas på ett transparent och förutsägbart sätt som säkerställer likabehandling mellan medlemsstaterna. 6.Den ekonomiska återhämtningen i a) Genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), med möjlighet till diskussion. Samråd med inför rådets antagande av RRF ägde rum och samråd om enskilda genomförandebeslut . Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum . fick senast information om processen för återhämtnings- och resiliensplanernas genomförandebeslut . presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av RRF. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Enligt förordningen ska medlemsstaterna lämna in återhämtnings- och resiliensplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. Planerna ska godkännas genom att rådet antar genomförandebeslut. 4 (12) Planerna ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna planerar att genomföra, ange tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Åtgärderna ska bl.a. bidra till att effektivt hantera relevanta landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt bidra till den gröna och digitala omställningen. I planerna ska det också anges hur de föreslagna åtgärderna bidrar till jämställdhet. har 26 medlemsstater lämnat in sina återhämtnings- och resiliensplaner. Genomförandebeslut har godkänts av rådet för 22 medlemsstater. Kommissionen väntas lägga fram ytterligare förslag på genomförandebeslut . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens. b)(ev.) Rådets genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens Kommissionen har i skrivande stund inte lagt fram några förslag till genomförandebeslut för behandling av rådet. c)Finansieringen av det europeiska återhämtningsinstrumentet Rådet väntas få information av kommissionen om finansieringen av EU:s återhämtningsinstrument, NextGenerationEU (NGEU), med möjlighet till diskussion. Samråd med om finansieringen av NGEU har ägt rum , . Överläggning med finansutskottet om kommissionens strategi för finansieringen av NGEU ägde rum . presenterade kommissionen sitt förslag till flerårig budgetram (MFF) för perioden –2027 och till inrättande av NGEU. 5 (12) Europeiska rådets möte den 17–nåddes en överenskommelse om MFF, inklusive systemet för Europeiska unionens egna medel, samt NGEU. De aktuella rättsakterna antogs av rådet . Beslutet om EU:s egna medel trädde ikraft efter att samtliga medlemsstater ratificerat beslutet. NGEU uppgår till priser. NGEU finansieras genom att kommissionen för unionens räkning lånar upp medel på kapitalmarknaden. Upplåningen möjliggörs genom en höjning av taket för EU:s egna medel, vilket skapar ett garantiutrymme. Rådets beslut om egna medel fastställer vidare vissa utgångspunkter för finansieringen av NGEU. Ny nettoupplåning ska avslutas senast vid utgången av . Återbetalningen av lånen ska schemaläggas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning för att säkerställa en stadig och förutsägbar minskning av skulderna till och med utgången av . I beslutet fastställs vidare att kommissionen regelbundet och heltäckande ska informera och rådet om skuldförvaltningen. presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för finansieringen av NGEU. I meddelandet redovisar kommissionen hur upplåningen på kapitalmarknaden ska organiseras och skötas. Meddelandet beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM104. Kommissionen inledde marknadsupplåningen för NGEU . har kommissionen emitterat obligationer om totalt , vilket har kompletterats med kortfristiga skuldinstrument i likviditetssyfte. Enligt strategin avser kommissionen att låna upp motsvarande av finansieringen för NGEU genom att emittera gröna obligationer. emitterades den första gröna om . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att kommissionen, i enlighet med krav i rådets beslut om egna medel, informerar om skuldförvaltningen för NGEU. Det är av stor vikt att denna information är heltäckande och uppdateras regelbundet, inte minst mot bakgrund av finansieringens omfattning. 6 (12) Regeringen anser generellt att skuldförvaltningen bör bedrivas på ett effektivt, ändamålsenligt och kostnadsrestriktivt sätt inom de ramar som anges i berörda rättsakter. Återbetalningen av lånen bör vara stadig och förutsägbar . Regeringen ser positivt på att kommissionen betonar den gröna omställningen genom att upplåningen till en betydande del ska göras med gröna obligationer. 7.Energipriser, inflation och politiska följder Rådet väntas diskutera energipriser, inflation och politiska följder. Samråd med om frågor kopplade till energipriser har ägt rum , inför Europeiska rådets möte den 21–och inför det extrainsatta TTE-rådsmötet (energi) . Energipriserna i EU har stigit kraftigt . Kommissionen presenterade ett meddelande om energipriser. I meddelandet framhålls att utvecklingen i huvudsak drivs av en ökad global efterfrågan på energi, i synnerhet naturgas, till följd av den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin. Kommissionen bedömer att energipriserna fortsatt bidrar till högre inflation , men att inflationen dämpas . Meddelandet innehåller vidare en verktygslåda med åtgärder för att mildra effekterna av de höga energipriserna på kort och medellång sikt. Förslagen omfattar åtgärder som ryms inom ramen för det befintliga eller inom de redan aviserade lagstiftningsförslagen, såsom revidering av EU:s gasmarknadslagstiftning. Bland kortsiktiga åtgärder kan bl.a. noteras tillfälliga direktstöd och skattesänkningar till hushåll och företag. På lång sikt föreslås åtgärder som ökad takt för utbyggnad av förnybar elproduktion, snabbare tillståndsprocesser, energilagring, energieffektivisering och en bedömning av nuvarande elmarknadsmodell. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om energiprisutvecklingen och makroekonomiska implikationer av denna. 7 (12) Regeringen välkomnar vidare att kommissionen presenterat ett meddelande innehållande en verktygslåda med möjliga åtgärder inom ramen för befintligt regelverk. Regeringen anser att åtgärder för att bemöta den pågående energikrisen inte får riskera att snedvrida energimarknaden, utsläppshandelns funktion eller den inre marknaden och internationella handeln i stort. Regeringen ser inte heller något behov av ytterligare budgetära mekanismer, eftersom omfattande EU-medel redan finns avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen anser att omställningen till fossilfria energislag behöver påskyndas för att uppnå ambitiösa klimatmål och minska EU:s beroende av fossila bränslen. finansutskott har uttalat att alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft, spelar viktiga roller för att nå uppställda mål på klimatområdet och att ska agera aktivt, tillsammans med andra medlemsländer i EU, för att tydligt värna kärnkraftens villkor och framtid inom ramen för taxonomin. 8.Slutsatser om europeiska planeringsterminens framtid mot bakgrund av faciliteten för återhämtning och resiliens Rådet väntas godkänna slutsatser om den europeiska planeringsterminen, med anledning av dess tillfälliga anpassning till faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Samråd med om den europeiska planeringsterminen ägde senast rum , inför diskussion i rådet om erfarenheter års europeiska planeringstermin samt process. planeringstermin innebar införandet av RRF bl.a. att landsrapporterna som kommissionen normalt presenterar ersattes av kommissionens granskning av medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner. Därtill gav kommissionen endast landsspecifika rekommendationer på det finanspolitiska området. Rekommendationer gavs således inte avseende medlemsländernas strukturella politik, vilket speglar att tidigare års rekommendationer på detta område behandlas i återhämtnings- och resiliensplanerna. Baserat på tidigare diskussioner har rådet utarbetat slutsatser om den europeiska planeringsterminen som beaktar erfarenheter från de tillfälliga 8 (12) anpassningar som gjorts till följd av RRF. väntas kommissionen presentera hur planeringstermin ska utformas. I utkastet till slutsatser välkomnar rådet bl.a. planeringsterminens bidrag till samordningen av ekonomisk-politiska åtgärder för att effektivt hantera covid-19-krisen och stödja en hållbar återhämtning. Rådet uppmanar till en snabb återgång till planeringsterminens ordinarie process, särskilt återinförandet av landsrapporter och landsspecifika rekommendationer. Vikten av transparens och nationellt ägarskap i processen understryks. Rådet framhåller vidare betydelsen av fortlöpande multilateral övervakning av genomförandet av landsspecifika rekommendationer. Det noteras att det kan finnas eventuella fördelar med att ha ett flerårigt perspektiv på rekommendationer avseende strukturreformer som tar tid att genomföra. Rådet framhåller även behovet av att RRF och planeringsterminen kompletterar varandra i syfte att undvika överlappningar och alltför stora administrativa bördor. Slutligen välkomnas att det makroekonomiska obalansförfarandet fortlöpt under covid-19-pandemin. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. Regeringen stödjer de tillfälliga förändringar som har gjorts med anledning av RRF, men anser att en återgång till den ordinarie processen ska ske . Regeringen anser även att eventuella förändringar inte ska äventyra den europeiska planeringsterminens huvudsyften. Förändringar bör endast göras när det finns tydliga överlappningar med processen för RRF eller när uppenbara förbättringar kan åstadkommas. Hänsyn ska tas till att arbetet med den europeiska planeringsterminen sker i flera olika delar av rådsstrukturen. 9.Uppföljning av de årliga möten som G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer samt IMF höll den 13– Ordförandeskapet och kommissionen ska återrapportera från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer och som ägde rum 13–. 9 (12) Samråd med om EU:s gemensamma positioner inför G20- mötet och EU:s gemensamma uttalande inför ägde rum . Information inför IMF:s årsmöten gavs till finansutskottet och utrikesutskottet . Vid båda mötena diskuterades det världsekonomiska läget och lämplig policyrespons. Det konstaterades att den ekonomiska återhämtningen 2021 varit stark, men att skillnaderna mellan länder ökat. Avancerade ekonomier har återhämtat sig snabbare än andra ekonomier till följd av bättre tillgång till vaccin och finans- och penningpolitiska stimulanser. På policyområdet betonades bl.a. vikten av att påskynda vaccineringen globalt, av att adressera klimatförändringar och av att fortsatt stötta ekonomiskt sårbara länder. Vid diskuterades IMF:s verksamhet och prioriteringar. Det uttrycktes bl.a. stöd för att utöka IMF:s fond för utlåning till låginkomstländer, Poverty Reduction and Growth Trust. Inrättandet av en ny återhämtningsfond, Resilience and Sustainability Trust, för att stötta IMF:s medlemsländer i hanteringen av mer långsiktiga utmaningar gavs också stöd. Vid G20-mötet diskuterades G20:s pågående arbete med framtida pandemiberedskap, finansiell reglering samt internationell beskattning. G20- medlemmarna ställde sig bl.a. bakom den övergripande politiska överenskommelsen inom ramen för arbete med hur digitaliseringens utmaningar för beskattningen ska hanteras. Rådet väntas godkänna slutsatser om EU-statistik. Ärendet har inte tidigare behandlats i . De årliga slutsatserna följer upp utvecklingen av EU-statistik utifrån rådets prioriteringar och kommissionens strategiska agenda för åren 2019–2024. Slutsatserna pekar även ut riktningen för arbetet framåt. I slutsatserna välkomnar rådet det europeiska statistiksystemets (ESS) proaktivitet och lyhördhet för att säkerställa att officiell statistik av hög kvalitet fortsätter publiceras trots covid-19-pandemins fortsatta påverkan på statistikproduktionen . 10 (12) Rådet välkomnar förmåga att tillhandahålla statistiska indikatorer och information för övervakning av genomförandet av målen för hållbar utveckling på EU-nivå inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I slutsatserna välkomnas också ESS:s ansträngningar för att svara upp mot de prioriterade informationskraven i den europeiska gröna given. Rådet noterar vidare den utveckling som beskrivs i årets lägesrapport om informationskrav i EMU och välkomnar särskilt de ytterligare förbättringar som gjorts i de centrala ekonomiska indikatorerna. Rådet understryker den fortsatt viktiga roll som indikatorerna har för att övervaka den kortsiktiga ekonomiska utvecklingen och ser fram emot ytterligare förbättringar för att täppa till återstående informationsluckor. Avslutningsvis välkomnas de fortsatta publiceringarna om överdödlighet, vilket ger information till beslutsfattare och allmänhet om omfattningen och effekterna av covid-19-pandemin. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser om EU-statistik. 11.Europeiska revisionsrättens årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens budget för Europeiska revisionsrätten ska presentera sin årsrapport om kommissionens genomförande av EU:s budget för . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar. I Europeiska revisionsrättens årsrapport godkänner revisorerna EU:s räkenskaper. De bedömer att räkenskaperna ger ”en sann och rättvisande bild” av EU:s finansiella ställning. konstateras att högriskkostnader ökar, men att felnivån avseende dessa minskar. 11 (12) uppskattar revisorerna den övergripande felprocenten i de granskade kostnaderna till . Efter presentationen på möte kommer rapporten att diskuteras på rådsarbetsgruppsnivå. väntas rådet besluta om en rekommendation till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkerställa att så sker. Regeringen ser allvarligt på den kritik som framkommer i rapporten. Regeringen återkommer till i fråga om ansvarsfrihet. 12 (12)