rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Stödet från lands- bygden är viktigt för politikerna. Utan det stödet skulle de förlora många rös- ter. Regeringen har en arbetsplan med nyckelområden. För IFA är det viktigt att få med sina frågor om livsmedelssektorn. Livsmedelsförsörjningen har bli- vit ett prioriterat område till följd av den pågående coronapandemin. , som är en förbundsstat, är en stor både exportör och importör av livsmedel i världen. Självförsörjningsgraden är hög för många varor, t.ex. potatis och mjölkprodukter. Det största målet för tysk politik är att det ska finnas en livsmedelsförsörjning i . EU:s direktstöd är viktiga bi- drag och en förutsättning för att säkra livsmedelsproduktionen. finns en nationell jordbruksstrategi och en strategi för att hantera klimatför- ändringarna. Ett förslag till ett federalt jordbrukspaket, ”Agrarpaket”, dis- kuteras. är en av världens största producenter av humle, rågvete, krusbär, råg, sparris, griskött och kalkonkött. Även produktionen av raps, sockerbetor, blå- bär, korn, komjölk och potatis är omfattande. Vin odlas längs mellersta och dess bifloder Mosel och Neckar.741 Primärproduktionen i varierar i olika delar av landet. Olika om- råden passar för olika typer av produktion. Exempelvis produceras mycket mjölk och ekologiska produkter i södra där gårdarna generellt är mindre än i övriga delar av landet. I nordvästra är det mycket kött- produktion, särskilt av gris.742 är den tredje största importören av livsmedel i världen, men också den tredje största jordbruksexportören. Importens värde är dock större än ex- portens, vilket betyder att är nettoimportör. Ungefär en tredjedel av jordbruksvarorna som produceras i landet exporteras. inhemska produktion av livsmedel står för av livsmedelsbehovet, men det är enligt en teoretisk modell, givet tillgången på arbetskraft inom 740Skypeintervju med företrädare för , . 741https:///uppslagsverk//lång/. 742Skypeintervju med företrädare för den tyska jordbruksorganisationen 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER livsmedelssektorn i en globaliserad ekonomi och ett diversifierat konsument- behov.743 Den faktiska situationen varierar kraftigt beroende på vilken vara det gäller. Mjölk- och köttprodukter exporterar t.ex. mer än de importerar, se diagram 22. Diagram 22 Genomsnittlig självförsörjningsgrad i för utvalda produkter Källa: Tyska livsmedels- och (Bundesministerium für Ernährung und Landwirt- schaft, BMEL), Understanding Farming – Facts and Figures about German Farming. Flera lantbrukare i har en annan inkomstkälla vid sidan om primär- produktionen av livsmedel. Exempelvis fick 34 600 gårdar (12,av samtliga gårdar) i en del av sin inkomst från produktion av förnybar energi 2016.744 743BMEL, Understanding Farming – Facts and figures about German farming. 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER 3.4.1 Historiska och särskilda förutsättningar är en förbundsstat med en stor del av statsmakten fördelad på de 16 delstaterna, s.k. länder. Delstaterna har egna parlament och långtgående infly- tande över skolan, hälso- och sjukvården och polisväsendet.745 Generellt följer förbundsstaterna besluten som tas av den federala reger- ingen i , men det finns regionala parlament som har möjlighet och makt att ta egna beslut. Varje förbundsstat har också sitt eget jordbruksdepartement. Koalitionerna ser olika ut i de regionala parlamenten och departementen, och besluten kan därför skilja sig åt. Stöden inom den första pelaren i GJP är dock alltid desamma i alla förbundsstater. Däremot finns skillnader när det gäller åtgärderna och sättet att genomföra dem på inom den andra pelaren. Exempel- vis har förbundsstaterna genomfört åtgärder för att minska jordbrukets nitrat- läckage på olika sätt, beroende på jordbrukets betydelse i regionen.746 I är det vanligt att departementen tar egna beslut utan att det be- höver gå igenom förbundsdagen. Dock behöver vissa frågor och områden be- handlas av förbundsdagen.747 Jordbrukspolitiken i utvecklades efter . Huvud- målet var självförsörjning och att producera tillräckligt med mat åt medbor- garna. Från början organiserades den tyska politiken utifrån ett europeiskt per- spektiv. bildade tillsammans med , , , och den europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).748 EEG skapade den första gemensamma jordbrukspoli- tiken för att få europeisk matsuveränitet, enligt en företrädare för den tyska jordbruksorganisationen. följdes av ett intensifierat jordbruk med ökad produktivitet. när samhället hade gott om mat ändrades be- hovet. är befolkningen mindre engagerad i vad som produceras och i stället diskuteras hur det är producerat, dvs. det är större fokus på miljöpåver- kan.749 När det gäller livsmedelsförsörjning och jordbrukspolitik måste EU- perspektivet med den gemensamma jordbrukspolitiken beaktas. EU:s mål är livsmedelsförsörjning i . Det största målet för tysk politik är att det ska finnas en livsmedelsförsörjning i , och EU:s direktstöd är viktiga bi- drag som ger lantbrukarna möjlighet att tjäna pengar på sitt lantbruk, vilket är en förutsättning för att säkra livsmedelsproduktionen.750 3.4.2 Den federala regeringens jordbruksrapport Den federala regeringen ska enligt 4 och 5 §§ jordbrukslagen751 lämna en rap- port om jordbrukets tillstånd , där bl.a. inkomstutvecklingen för 745https:///uppslagsverk//lång/. 746Skypeintervju med företrädare för Deutscher Bauernverband, . 748https://europa.eu/european-union/about-eu/history_sv. 749Skypeintervju med företrädare för Deutscher Bauernverband, . 751Landwirtschaftsgesetz (jordbrukslagen) , senast reviderad . 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER I rapporten presenteras också den federala regeringens jordbrukspolitiska inriktning, mål och planer. I den senaste rap- porten752 betonar BMEL betydelsen av en förbättrad risk- hantering för jordbruket: Riskhanteringen kommer att öka i betydelse beroende på ökande produktions- och väderrisker samt marknads- och prisrisker. Jord- brukare måste utifrån dessa risker därför utveckla och anpassa sina verk- samheter. När det gäller kris- och riskhantering övervägs olika al- ternativ. Regeringen avvisar en obligatorisk användning av instrument för riskhantering, vilket kommissionen har föreslagit (förslag för GAP4 efter 2020). Det är viktigt att fonder eller försäkringssystem inte hindrar en nöd- vändig anpassning av marknaderna eller leder till en snedvridning av kon- kurrensen. Ett beslut om statlig finansiering av instrument för riskhanter- ing för medlemsstaterna inom ramen för Ejflu753 måste vara frivilligt även . tog BMEL fram en nationell jordbruksstrategi.754 Dessförin- nan publicerade en allians av jordbruksorganisationer en egen jord- bruksstrategi.755 Den nationella jordbruksstrategin består av ett diskussionsdokument med riktlinjer och fokusområden för en jordbruksstrategi . Strategin kom- mer inte att fastslås av regeringen utan ska mer ses som en strategisk plan.756 Dokumentet presenterar olika perspektiv och riktlinjer för en produktiv och mångfaldig vegetabilieproduktion. •Säkerställ tillgången till/leveransen av livsmedel, foder och andra råvaror. •Säkra jordbrukarnas inkomst. •Förstärk miljöskyddet och skyddet av naturresurser. •Bevara den biologiska mångfalden inom jordbruket. •Höj bidraget som går till klimatskydd och klimatanpassa jordbruket. •Öka jordbrukets ”sociala acceptans/status”. I diskussionsdokumentet beskrivs också problemområdena och målkonflik- terna för varje insatsområde. Mål och åtgärder för att lösa dessa problem pre- senteras. Följande tolvpunktsplan beskriver de grundläggande målen för de olika insatsområdena: •Stärk markskyddet och höj markens bördighet. •Öka den genetiska mångfalden och utöka växelbruket och växtföljden. •Öka gödseleffektiviteten och minska överskottet av näringsämnen. 752Förbundsdagen (2019), 2019. 753Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). 754BMEL (2019). Perspektiven für einen pro- duktiven und vielfältigen Ackerbau, s. 60. 755Zentralausschuss der deutschen Landwirtschaft (2018), Ackerbaustrategie der deutschen Landwirtschaft. 756Skypeintervju med företrädare för Deutscher Bauernverband, . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER •Stärk det integrerade växtskyddet och minska oönskade miljöeffekter. •Utveckla motståndskraftiga och områdesanpassade arter och sorter. •Utnyttja åkerpotentialen optimalt med hjälp av digitalisering. •Stärk den biologiska mångfalden inom jordbruket/odlingslandskapet. •Utveckla klimatanpassade odlingskoncept. •Bygg ut klimatskyddet inom jordbruket och ta till vara synergier. •Förstärk utbildning och rådgivning. •Höj ”statusen” för jordbrukarna. •Ge politiskt och finansiellt stöd för genomförandet av jordbruksstrategin. har också en strategi för att hantera klimatförändringar. Övervak- ningsrapporten757 om den tyska strategin för att hantera klimatförändringar redogör bl.a. för effekterna av klimatförändringar för jord- bruket och motsvarande anpassningsalternativ. En departementsövergripande arbetsgrupp står bakom rapporten. Följande effekter identifieras uppkomma till följd av klimatförändringar: •nya utmaningar på grund av förändrade vädermönster •större variationer i avkastning ökar produktionsrisken •inkomstförlust (minskade inkomster) till följd av extrema väderhändelser •ökat tryck från ”skadegörare” är möjligt. Följande anpassningsalternativ nämns: •Planering av förvaltningen, t.ex. anpassa odlingstiderna. •Perspektiv för nya grödor, t.ex. odla mer värmekrävande grödor. •Annat klimat – andra sorter, t.ex. förändra växtföljden. •Differentierad tillämpning av växtskyddsmedel, t.ex. behöver jordbruks- och trädgårdsföretag reagera snabbt och flexibelt på växtskyddsproblem som uppstår. •Lönsammare bevattning, t.ex. kommer inte regnvatten att räcka. tog BMEL fram en strategi för ett framtida ekologiskt jordbruk. Den strategin ska användas som en riktlinje för att förbättra utvecklingsmöj- ligheterna för ekologiskt jordbruk, öka andelen mark för ekologisk produktion till samt gradvis uppnå en ökning av marknadsandelen för ekolo- giska produkter.758 3.4.4 Socialt skydd och inhemska lantbruksstöd Alla lantbrukare i ingår i ett sektorsspecifikt socialt system. När de exempelvis går i pension, kan de få en särskild pension som bara gäller för 757Förbundsregeringen (2019), Monitoringbericht 2019 zur deutschen Anpassungsstrategie an den Klimawandel, s. 90–109. 758BMEL (2019), Understanding Farming, Facts and figures about German farming och BMEL (2017), Organic Farming – Looking Forwards strategy Towards Greater Sustaina- bility in . 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER lantbrukare.759 Pensionsåldern många fall är det en dotter eller son som tar över gården. Många pensionerade lantbrukare fortsätter att bo och arbeta på gården och bidrar på så sätt med kunskap och information om gården. har en lantbruksbank, Rentenbank, vars huvudsyfte är att se till att lantbrukssektorn har likvida medel. Generellt borde enligt en företrädare för den tyska jordbruksorganisationen därför inte brist på likviditet vara något problem för tyska lantbrukare. Bankens syfte är också att stödja investeringar för att intensifiera eller digitalisera lantbruk eller för att skapa matsäkerhet.760 Lantbruket beskattas på ett särskilt sätt i för att stödja lantbruka- res likviditet genom s.k. pauschale Lieferung eller en engångsbeloppskonsoli- dering. Det är en särskild mervärdesskattelättnad, som innebär att lantbrukare inte behöver betala mervärdesskatt vid investeringstillfället och senare bara behöver betala en reducerad skatt. Denna skattelättnad har dock blivit kritise- rad av för att strida mot statsstödsreglerna.761 Den tyska regeringen stöder, genom BMEL, forsknings- och demonstra- tionsprojekt inom jordbrukssektorn. Exempelvis stöder regeringen forsknings- och demonstrationsprojekt som rör proteingrödor.762 Det är ännu inte ett ut- brett finansiellt stöd, men det finns mindre sojaodlingsprojekt i södra land. Forskning pågår om hur man ska öka den tyska produktionen av alterna- tiva proteingrödor till soja, eftersom det generellt är för kallt att odla soja i , särskilt i de norra delarna. Dock finns det redan nu alternativa grö- dor som skulle kunna ersätta sojan till viss del, t.ex. lupiner.763 3.4.5 Utmärkande för arbete med sårbarhetsfrågor Vid en kris är det BMEL och den federala byrån för jordbruk och mat (Bun- desanstalt für Landwirtschaft und Ernährung, BLE) som är ansvariga för livs- medelsförsörjningen i hela . Dock kan förbundsdagen besluta om sär- skilda åtgärder. Förbundsdagen beslutade om sådana särskilda åtgärder för livsmedelssek- torn när covid-19-pandemin startade. Till exempel har lantbrukare kunnat ha sina barn i förskolan trots att förskolorna varit stängda, eftersom lantbruket har betraktats som en samhällsviktig verksamhet. Ett annat exempel var när BMEL tillät säsongsarbetare att korsa landsgränserna. tog över som ordförandeland i EU, och jordbruks- minister har tillkännagett att livsmedelsförsörjningen kom- 759Tyska federala justitieministeriet (1994), Gesetz über die (ALG) samt Skypeintervju med företrädare för Deutscher Bauernverband, 2020- 05-07. 760Skypeintervju med företrädare för Deutscher Bauernverband, . 761https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/EN/IP_19_4264. 762BMEL (2019), Understanding Farming – Facts and Figures about German Farming, s. 33. 763https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/EN/IP_19_4264. 764EU-rådets ordförandeskap Klöckner: Neue Wertschätzung muss sich in der GAP wieder- finden, . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER mer att vara ett av huvudämnena i sviterna av coronakrisen. Enligt program- met för det tyska ordförandeskapet är bl.a. förhandlingarna om den gemen- samma jordbrukspolitiken 2021–2027 en viktig förutsättning för en fram- gångsrik långtidsbudget. Programmet betonar även att den interparlamenta- riska debatten ska fokusera på former för att förbättra jordbrukssektorns resili- ens och landsbygders livskraft. Detta anses vara av grundläggande betydelse för att säkerställa territoriell sammanhållning samt tillgång till säker, prisvärd och hållbart producerad mat.765 3.4.6Målkonflikten mellan att skydda miljön och självförsörjningen av livsmedel Livsmedelssuveränitet766 och självförsörjning av livsmedel har åter blivit ak- tuellt i debatten sedan utbrottet av covid-19. Fokus i debatten har ändrats till att minska importen från tredjeländer, vilket på ett sätt är positivt för tyska lantbrukare eftersom de vill sälja sina produkter på lokala marknader och re- gionalt. Dock är lantbrukarna också beroende av handel. Produktionen av mjölk och kött är t.ex. beroende av import av proteingrödor från tredjeländer. Detta syns inte i självförsörjningsgraden som är för mjölk- och köttproduktionen i . Före coronakrisen var jordbruksdebatten fokuserad på miljö- och klimat- frågor. Med påtryckningar från har frågan präglats av hur tyska lant- brukare producerar livsmedel och behov av att utveckla och genomföra mer restriktiva åtgärder för att minska jordbrukets negativa påverkan på miljön. Tyska lantbrukare kan dock inte få det högre pris som krävs för sina varor till följd av restriktionerna, eftersom konkurrerar på världsmarknaden där tredjeländer producerar billigare livsmedel. Folk argumenterar nu för en återgång till en bredare inhemsk livsmedelsproduktion. har ännu inte haft någon brist på mat, men trots detta har folk agerat som om det inte funnits tillräckligt med mat.767 De höga nivåerna av nitrat i grundvattnet är ett exempel som illustrerar följ- den av handelssituationen på världsmarknaden. På grund av höga nivåer av nitrat har och den tyska regeringen velat begränsa lantbru- karnas användning av gödsel. Åtgärderna ska i vissa regioner i minska användningen av gödsel , men då täcks inte grödornas näringsbehov. Dessa åtgärder skulle kunna leda till att lantbrukarna i slutändan inte kan producera högkvalitativt vete, eftersom grödan inte kan utveckla till- 765Parliamentary dimension of the German Presidency of pro- gramme 2020. 766FAO har inte kommit överens om en definition av begreppet livsmedelssuveränitet, men begreppet har i vissa sammanhang beskrivits som människors rätt att själva besluta om sina egna strategier och sin egen produktion på jordbruks- och livsmedelsområdet och liknande (jfr. 2014–2019, Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, 2015/2277(), , yttrande från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottet för utveckling över den nya alliansen för tryggad livsmedelsförsörjning och näring samt , . 767Skypeintervju med företrädare för Deutscher Bauernverband, . 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER räckligt mycket protein. Som ett resultat kan importen öka från länder som och , platser där primärproduktionens miljöpåverkan kan ifrågasättas, enligt en företrädare för Deutscher Bauernverband. Ett annat exempel är om lantbrukare skulle behöva minska sin användning av bekämpningsmedel och gödsel . Detta skulle innebära att det inte är möjligt att producera vissa grödor. Då skulle tyska gros- i stället behöva importera dessa grödor från länder som generellt har lägre standard än . När gränserna är stängda blir det ännu svårare att säkra tillgången på sådana grödor. Åtgärderna riskerar därmed att missgynna den inhemska produktionen och indirekt skjuta miljöproblemen utanför landets gränser. Frågan är hur man ska möta miljöns behov och bibehålla självförsörjningen.768 3.4.7 Förslag om nytt jordbrukspaket BMEL har tillsammans med miljö-, naturskydds- och kärnkraftssäkerhetsde- partementet (BMU) lämnat ett förslag till förbundsdagen om ett fede- ralt jordbrukspaket, ”Agrarpaket”.769 Jordbrukspaketet innehåller åtgärder för bl.a. djurhälsa, obligatoriska välfärdsmärkningar och regler om att minska mängden gödningsmedel och fasa ut bekämpningsmedlet glyfosat till 2023. Detta reformpaket kommer att behandlas och beslutas av förbundsdagen. Det föreslagna jordbrukspaketet har dock varit mycket omdebatterat i förbundsda- gen och ifrågasatt av enskilda partier. Lantbrukare har också organiserat stora protester.770 Förslaget är ännu inte uppe för omröstning, men publice- rades en strategi med några riktlinjer. 769https:///section/agriculture-food/news/german-government-seeks-to- boost-dialogue-with-disgruntled-farmers/. 770https:///section/agriculture-food/news/40-000-farmers-on-tractors- block-berlin-in-protest-at-new-agricultural-policy/. 4Sammanställning av resultaten i olika forskningsprojekt I nedanstående avsnitt görs en kortfattad genomgång av avslutade och på- gående utredningar, uppdrag, granskningar och forskningsprojekt. Forskningsartiklarna som redovisas i kapitlet har valts ut baserat på vissa sökord (se bil. Artiklarna redogör främst för sårbarhetsfaktorer för ett hållbart lantbruk och stabil livsmedelsproduktion, följt av åtgärdsförslag. Faktorerna berör framför allt konsekvenser av klimatförändringar och an- passning av lantbruk till osäkra framtidsscenarier till följd av klimatföränd- ringar. Anpassning av lantbruk innebär bl.a. en hållbar omställning för att stabilisera livsmedelsproduktion i syfte att bemöta ett ökat behov av livs- medel , exempelvis genom användning av fleråriga spannmåls- grödor, en varierad produktion med geografisk spridning och förebyggande åtgärder mot torka.771 Tydliga ramverk och gemensamt framtagna policyer lyfts fram som en framgångsrik åtgärd för de svåra avvägningar som om- ställning av lantbruk innebär. Andra vanligt förekommande sårbarhetsfak- torer i forskningssammanställningen är utmaningar med en stabil livsme- delsproduktion, teknikutveckling, torka och vattenförsörjning, skydd av och överexploatering av odlingsbar mark. Teknikutveckling är bl.a. utveckling av nanoteknik och digitalisering av lantbruken. Torka och vattenförsörjning lyfts som en konsekvens av klimatförändringar, vilket ut- gör ett hot för en stabil livsmedelsproduktion. Bland de pågående forsk- ningsprojekten är framför allt förebyggandet och hanteringen av framtida utmaningar för lantbruk relaterat till klimatförändringar i fokus samt tek- nisk utveckling för att effektivisera livsmedelsproduktionen. 4.1 Forskningsartiklar och forskningsprojekt I sammanställningen redogörs för forskningsartiklar från databaserna som har sammanställt samt artiklar som kommit fram via tips i intervjuer och genom att man följt referenserna i de artiklar som varit mest relevanta. Utvärderings- och forskningssekretariatet har bedömt att artiklar som är äldre än är av mindre intresse och har därför inte inkluderat dem i sammanställningen. Därefter redogörs för avhand- lingar och några exempel på avslutade och pågående forskningsprojekt. 771Se Westerbergh, m.fl. (2018), SLU (2016) Hur skulle lantbruk drabbas vid en avspärrning? och Azadi, m.fl. (2018). 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Forskning publicerad januari– , m.fl. (2020). ”Technovisions for as Restores Its Civil Defence”, Science, Technology and Society, vol. Författarna lyfter att svenska lantbrukare uppfattar diesel, gödselmedel, be- kämpningsmedel och fröer som de mest kritiska insatsvarorna inom växtod- ling. Inom djurhållning är kritiska insatsvaror el, foder, vitaminer och eftersom tillgången på dessa insatsvaror är beroende av en fungerande global marknad. Författarna studerar bl.a. tre olika lantbruksföretagare (, Peas on Earth och Wapnö gård) inriktade på biodiesel, etanol och biogas och deras perspektiv på tekniska lösningar och visioner för en jordbruksut- veckling som bidrar till livsmedelstrygghet. Författarna kallar detta för tekno- visioner och framhäver att entreprenörernas teknovisioner har potential att minska de sårbarheter som identifierats av lantbrukarna. Författarna argumen- terar för att teknovisionerna är utformade för att skapa ett cirkulärt energiflöde som utnyttjar biprodukter från biogasbränsleproduktion som gödningsmedel och bränslen för uppvärmning. Författarna drar slutsatsen att detta har poten- tial att genomföras nationellt och därmed minska landets beroende av import från andra länder och av en fungerande global handel och därmed stärka livs- medelstryggheten. , m.fl. (2020). ”Soil N2O emissions, N leaching and eutrophication in life cycle assessment – A comparison of modelling app- roaches”, Science of the Total Environment, vol. Kvävegödning är en väsentlig del av det moderna jordbruket och ger livsmedel till en växande befolkning men orsakar också miljöpåverkan när det släpps ut i miljön. I studien jämförs olika modeller för att mäta direkta kvävedioxidut- släpp och kväveläckage från veteodling på två platser i södra och östra för att redovisa geografiska variationer av utsläpp. Studien visar att variationer på och mellan platserna när det kommer till veteodlingens totala klimatpåver- kan berodde på vilken modell som användes. Direkta kvävedioxidutsläpp som beräknades genom platsberoende modeller visade sig vara både lägre och högre än de som förutses i FN:s klimatpanel IPCC:s modeller. Författarna un- derstryker att harmonisering av metodiken i livscykelanalyser är ett viktigt steg mot att förbättra resultatens jämförbarhet och trovärdighet. Utifrån jäm- förelserna i denna studie menar författarna att det saknas enighet om hur olika parametrar påverkar markernas kvävedioxidutsläpp och kväveläckage. Mo- dellval för viktiga kväveflöden kan därför starkt påverka resultaten av region- aliserade livscykelanalyser för växtodling, vilket i slutändan minskar resulta- tens robusthet. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Holzkämper, (2020). ”Varietal adaptations matter for agricultural wa- ter use – a simulation study on grain maize in Western .” Agricul- tural , vol. Författaren beräknar förändringar i efterfrågan på bevattning i relation till majsskördar. Resultatet visar att majssorter som mognar sent har högre avkast- ningspotential i ett varmare klimat men ett större behov av bevatt- ning. Resultatet visar även att tidig sådd kan öka produktiviteten med hjälp av bevattning. Sorter som mognar tidigt minskar bevattningsbehovet men ger lägre avkastning.