eunbil · H90N4DE506 · 2021-09-21 00:00:00 — Rådets möte (konkurrenskraft (forskning)) a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 3.Rådsslutsatser om Global strategi för forskning och innovation Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av rådsslutsatser Rådslutsatserna tar sin utgångspunkt i det meddelande som kommissionen presenterade , vilket innehåller en global strategi för forskning och innovation som kan fungera som ett ramverk för EU:s internationella samarbeten. I rådsslutsatserna framhålls unionens åtagande att upprätthålla öppenhet i internationellt forsknings- och innovationssamarbete för att ytterligare stärka kvaliteten på forskning inom unionen. I rådsslutsatserna anges att samarbete måste byggas på öppenhet och gemensamma värderingar och prioriteringar, som behovet av att unionens intressen måste respekteras enligt principen ”så öppen som möjligt, så stängt som nödvändigt”. Exempelvis lyfts värdet av öppenhet, akademisk frihet, vetenskaplig excellens, tillgång till öppna data, jämställdhet och etik. Rådsslutsatserna trycker på behovet av en dialog mellan kommissionen, rådet, och medlemsstaterna vid utformning, genomförande och utvärdering av insatser och åtgärder för internationellt samarbete. Vikten av att involvera medlemsstaterna i implementeringen av aktiviteter som påverkar unionens strategiska tillgångar, intressen, autonomi eller säkerhet poängteras. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på kommissionens meddelande om en global strategi för forskning och innovation. Regeringen anser att det är av stor vikt att ytterligare utveckla det globala samarbetet och att det finns behov av att etablera multilaterala forsknings- och innovationssamarbeten med fokus på globala utmaningar. Inte minst Covid-19-pandemin och klimatkrisen har tydligt visat vikten av forskningssamarbete över nationsgränser och mellan kontinenter. Regeringen anser att EU:s internationella forsknings- och innovationssamarbeten ska bygga på gemensamma principer och värderingar. Akademisk frihet, jämställdhet och vetenskaplig excellens är exempel på grundläggande principer av stor betydelse, även inom globala FoI-samarbeten. Regeringen anser att det är en viktig fråga att stärka arbetet mot säkerhetshot från främmande makt. Regeringen stödjer och välkomnar kommissionens initiativ om att utveckla frivilliga riktlinjer för att hantera otillåten påverkan från främmande makt och att detta ska ske i nära samarbete med medlemsstaterna och andra intressenter. 2 (12) Enligt regeringens uppfattning ska begränsningar av deltagande i Horisont , för europeiska företag med ägarbild utanför unionen, endast ske i yttersta undantagsfall och inom synnerligen säkerhetskänsliga områden. Öppenheten för forskningssamarbete får inte begränsas i onödan eftersom det kan ha negativa effekter på EU:s vetenskapliga utveckling och konkurrenskraft. kommer fortsätta driva denna linje i arbetet med att implementera Horisont , bland annat genom aktivt samarbete med likasinnade länder. Regeringen välkomnar att rådsslutsatserna framhåller vikten av att koppla samman internationellt forsknings- och innovationssamarbete med utbildningssamarbeten. Regeringen anser att kan ställa sig bakom rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: - 2020/21:FPM113 4.Policydiskussion om styrning och implementering av Europeiska forskningsområdet, ERA Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Åsiktsutbyte Vid mötet kommer ministrarna ha ett åsiktsutbyte om styrningen och implementeringen av det europiska forskningsområdet, ERA. Inför mötet har det slovenska ordförandeskapet presenterat ett underlag till diskussionen. I underlaget beskriver ordförandeskapet en struktur där rådet ansvarar för policyutformning och strategisk styrning. Kommissionens funktion blir att ansvara för att ta fram förslag på ERA-initiativ samt stödja och övervaka dess genomförande. Medlemsstaternas kommer - tillsammans med 3 (12) kommissionen - att utforma och genomföra ERA-initiativen och anpassa sina nationella åtgärder, investeringar och reformer i strävan efter gemensamma mål. Slutligen kommer intressenter vara mer delaktiga i utformningen av policy. Underlaget från ordförandeskapet innehåller frågor som handlar om medlemsstaternas inflytande och åtaganden, deltagandet av intressenter på nationell och europeisk nivå samt involvering av tredje länder. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att Europeiska forskningsområdet (ERA) är ett viktigt gemensamt politiskt projekt och utvecklingen av ERA är av stor betydelse för att skapandet av ny kunskap ska vara samhället och dess invånare till nytta. ERA ska stärka EU:s globala konkurrenskraft och näringslivets förmåga att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen konstaterar att många av åtgärderna för att utveckla ERA ligger på nationell nivå, och att det ansvaret bör vara tydligt. Regeringen anser att ERA ska som utgångspunkt vara öppet för internationellt samarbete. Datum för tidigare behandling i : och , UbU och Fortsatt behandling av ärendet: - Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapportering från ordförandeskapet 4 (12) Innehåll: Ordförandeskapet kommer informera om den pågående förhandlingen om gemensamma företag inom Horisont 5b) Virtuell konferens "Deepening the ERA Through Gender Equality” (8-9 juli 2021) och Ljubljana-deklarationen om jämställdhet mellan könen i forskning och innovation. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från EU- kommissionen Innehåll: kommer att informera om en deklaration för jämställdhet mellan könen inom forskning och innovation samt om den konferens på området som ägde rum . 5c) Associering av tredjeländer till Horisont Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapportering från ordförandeskapet. Innehåll: Ordförandeskapet kommer att informera om associeringen av tredjeländer till Horisont . 5 (12) Rådets möte (Konkurrenskraft: inre marknaden och industri) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 6.Genomförande av den uppdaterade nya industristrategin för EU: en påskyndad grön omställning – 55 %-paketet ur ett industriellt perspektiv Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt. Ansvarigt statsråd: (industripolitik) Per (klimatpolitik), (energipolitik), (finanspolitik) och (transportpolitik) Vid mötet kommer ministrarna att ha en övergripande diskussion om Fit for 55-paketets påverkan på europeisk industri. Kommissionen presenterade sin industristrategi (COM(2020) 102 final) och en uppdaterad industristrategi (COM(2021) 350 final). I båda strategierna är den gröna omställningen en central del. presenterade kommissionen sitt lagstiftningspaket ”Fit for 55” (COM(2021)550 final). Paketet syftar till att nå EU:s skärpta klimatmål till 2030, att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med jämfört nivåer samt att uppnå klimatneutralitet . Fit for 55-paketet innehåller sammanlagt 13 förslag, varav åtta gäller befintliga rättsakter och fem av förslagen är till nya rättsakter och initiativ. 6 (12) gäller områdena klimat, energi, bränslen, fordon, transporter, byggnader samt markanvändning och skogsbruk. Många av förslagen kommer att ha påverkan på EU:s industri. Kommissionen beskriver paketet som en mix av olika typer av styrmedel: prissättande, målsättande, reglerande samt stödåtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar den ökade ambitionsnivån för att minska utsläppen av växthusgaser som Fit for 55-paketet innebär. Regeringen analyserar fortfarande paketet som är omfattande. Det är viktigt att få en samlad bedömning av effekterna på industrins konkurrenskraft, omställning och klimatet. Regeringen anser att och Fit for 55-paketet behöver samverka och förstärka varandra och att EU:s industripolitik har en viktig roll i att påskynda den gröna omställningen. För att detta ska vara möjligt krävs bland annat samstämmiga och förutsägbara regelverk, forskning och innovationsinsatser, en öppen handel och en väl fungerade inre marknad som alla bidrar till den gröna omställningen. Från ett industriperspektiv anser regeringen att det finns flera frågor i Fit for 55-paketet som är viktiga. Fyra centrala frågor för industrin är priset på koldioxid, risken för koldioxidläckage, skogens roll i klimatomställningen och energisektorn. Utöver det behövs ett kompletterande arbete med hållbar råmaterialförsörjning. Regeringen anser att en verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp är en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Regeringen välkomnar därför att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU:s befintliga utsläppshandelssystem. För att bedriva en effektiv klimatpolitik anser regeringen att det är angeläget att motverka risken för koldioxidläckage. Kommissionen föreslår att detta ska motverkas genom upprättandet av en gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM). Regeringen anser att mekanismen måste vara förenlig med och praktiskt fungera som ett effektivt klimatverktyg för att motverka koldioxidläckage. Hänsyn måste även tas till övriga förslag 7 (12) inom Fit for 55-paketet och de sammantagna effekterna av dessa bör bedömas, särskilt för sektorer som exporterar stora delar av sin produktion till marknader utanför EU. Regeringen anser vidare att skogens strategiska roll för klimatomställning måste beaktas. Både dess förmåga till koldioxidupptag såväl som dess avgörande roll för att tillhandahålla råvara för ersättning av fossila material. För att lyckas med den gröna omställningen av industrin har energisektorn en viktig funktion. Energisektorn är betydelsefull för omställningen till fossilfri energiproduktion i industrin som att det är varje medlemsstats angelägenhet att bestämma över det egna landets energimix. Förnybar energi och alla fossilfria tekniker som bidrar till EU:s klimatmål kan spela en viktig roll. Regeringen välkomnar att kommissionen nu föreslår ett reviderat energiskattedirektiv i syfte att skapa förutsättningar att uppnå EU:s klimatmål samt klimatneutralitet till 2050. Viktiga aspekter i översynen är bland annat möjlighet att främja hållbara förnybara bränslen, kostnadseffektivitet och utjämnande av konkurrensvillkor samt möjlighet att beskatta bränsle eller el olika beroende på användning. Klimatsomställningen innebär också stora behov av metaller och i och övriga . Regeringen anser att detta ska uppnås genom säker, hållbar och ansvarsfull försörjning genom ökad inhemsk mineralresurskapacitet, ökad återvinning och återanvändning av material - det vill säga cirkularitet -, samt diversifierade globala leveranskedjor och minskat importberoende. Regeringen anser att medlemsländerna själva har en viktig roll att spela i frågan om ökad inhemsk hållbar försörjning av kritiska råmaterial från primära och sekundära källor. Regeringen återkommer till inför att de olika förslagen ska förhandlas. Datum för tidigare behandling i : Fit for 55-paketet har inte tidigare diskuterats i . Industristrategin och den uppdaterade industristrategin behandlades senast i näringsutskottet och den 20 respektive . 8 (12) Fortsatt behandling av ärendet: Samtliga faktapromemorior gällande Fit for 55-paketets rättsakter har skickats till och kommer att behandlas i ansvarigt utskott/nämnd. Fit for 55-paketet kommer också att behandlas i ansvariga rådskonstellationer inom EU. Faktapromemoria 2020/21:FPM112 - Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning Faktapromemoria 2019/20:FPM26 - En ny industristrategi för EU Faktapromemoria 2020/21: FPM130 - Översyn av Energiskattedirektivet Faktapromemoria 2020/21:FPM 133 - Förordning om gränsjusteringsmekanism för koldioxid Faktapromemoria 2020/21:FPM134 - Direktivet om energieffektivitet (EED) Faktapromemoria 2020/21:FPM135 - Förordning om att inrätta en social klimatfond Faktapromemoria 2020/21:FPM136 - Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter Faktapromemoria 2020/21:FPM137 - Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Faktapromemoria 2020/21:FPM138 - Reviderad LULUCF-förordning Faktapromemoria 2020/21:FPM139 - Förordning om hållbara bränslen inom luftfarten Faktapromemoria 2020/21:FPM140 - Förordning om förnybara bränslen för sjöfarten Faktapromemoria 2020/21:FPM141 - Översyn av direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen 9 (12) Faktapromemoria 2020/21:FPM143 - Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon Faktapromemoria 2020/21:FPM144 - Revidering av EU:s direktiv för förnybar energi 7.En framtidssäkrad politik för EU:s konkurrenskraft och ytterligare främjande av den inre marknaden: förenade krafter för bättre lagstiftning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt. Ansvarigt statsråd: . Förslagets innehåll: Vid mötet kommer ministrarna att hålla en diskussion om förenklingspolitik på EU-nivå. Ordförandeskapet har dock ännu inte lämnat information om vad som närmare avses diskuteras under denna punkt. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att regelgivning på EU-nivån ska utformas med de små företagens förutsättningar i åtanke, enligt principen om tänk småskaligt först. Regeringen anser också att målsättningar bör fastställas avseende minskad regelbörda för företagen på EU-nivå. Principerna om subsidiaritet och proportionalitet ska styra utövandet av unionens befogenheter. Regeringen anser vidare att bättre och mer heltäckande konsekvensutredningar ska användas i regelgivningsarbetet inom och mellan EU-institutionerna. Regeringen anser att regelgivning ska främja innovation och vara utformad så att den är öppen för och medger framtida samhällsutveckling och förändringar, samt att regelgivningen ska utgå från proportionalitet. Regeringen anser på den punkten att regelgivningen behöver ge ett 10 (12) tillräckligt utrymme för alla typer av företag och andra aktörer att vara innovativa och kunna välja och utveckla verksamhetsformer och produkter. Regeringen bedömer därför att det är viktigt att regelgivningen på EU-nivå är teknikneutral och att den inte är fastlåst vid vissa förhållanden eller samhällsförändringar som går att förutse eller prioritera . Regeringen anser att efterlevnad av regelverket är en viktig del i regeringens politik för den inre marknaden och att minska företagens administrativa bördor med hänvisning till meddelandet Att identifiera och åtgärda hinder . Datum för tidigare behandling i : Inte tidigare behandlat i . Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM110 : COM(2021) 219 Bättre lagstiftning (behandlar kommissionens kommunikation om bättre lagstiftning från ). a)Årsrapport från arbetsgruppen för efterlevnad på den inre marknaden (SMET) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen Ansvarigt statsråd: . Förslagets innehåll: En avrapportering ska ske till konkurrenskraftsrådet av arbetet som bedrivits i arbetsgruppen Single Market Enforcement Task Force (SMET) sedan uppstarten . 11 (12) b)Gemensam ministerförklaring om innovationsupphandling i Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den grekiska delegationen, med stöd av den italienska delegationen. Ansvarigt statsråd: . har tagit initiativ till en gemensam europeisk deklaration om innovationsupphandling. Initiativet syftar till att medlemsländerna mer strategiskt ska kunna använda innovationsupphandling för att åstadkomma förändring i riktning mot en grön och digital ekonomisk återhämtning. Enligt initiativtagarna behöver medlemsstaterna gå ihop för att tillsammans med kommissionen öka det strategiska användandet av innovationsupphandling på nationell, regional och europeisk nivå. c) Ett enhetligt patent och en enhetlig patentdomstol Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: . Det slovenska ordförandeskapet förväntas ge en lägesrapport över ikraftträdandet av det enhetliga patentsystemet i EU. Systemet innebär att man genom ett enda förfarande kan få patentskydd med enhetlig verkan i nästan hela EU och parallellt inrättas en patentdomstol. 12 (12)