rfr · H90WRFR1 · 2021-11-18 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken anordnade en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och vice riksbankschef . I rapporten redovisas programmet, en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under presentationerna. 2021/22:RFR1 PROGRAM FÖR FINANSUTSKOTTETS ÖPPNA UTFRÅGNING OM DEN AKTUELLA PENNINGPOLITIKEN Program för finansutskottets öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Tid: kl. 9.30–11.00 (S), finansutskottets ordförande Frågor från utskottets ledamöter (S), finansutskottets ordförande STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Jag hälsar er välkomna till finansutskottets öppna utfrågning av riksbankschef och vice riksbankschef ! Jag lämnar ordet direkt till riksbankschef för en presentation. Sedan blir det tur, och efter det finns det möjlighet för ledamöterna att ställa frågor. , : Det är väldigt roligt att vara här fysiskt! Det känns speciellt eftersom det inte har varit så på . och jag ska alltså prata svensk penningpolitik här . Låt mig börja med hur det ser ut i och i världen. Den graf jag visar nu illustrerar bruttonationalprodukten i euroområdet, och , och den här gången är det faktiskt bruttonationalprodukt i nivå. Det är inte så vanligt när vi pratar om de här sakerna. Det som blir tydligt när man tittar på detta är att det nog är så att pandemin var en stor ekonomisk smäll i stora delar av världen. Graferna är inte identiska, men de ser väldigt lika ut. Det finns alltså ett ekonomiskt mönster som går igen på olika sätt. Det vi också ser om vi tittar på den ljusblå linjen och den mörkblå linjen – den mörkblå är – är att den ekonomiska utvecklingen beskriven på detta sätt ser ganska likartad ut i och , medan euroområdet ligger lite efter. Om man hade disaggregerat detta hade man sett att det framför allt gäller euroområdet i södra , inte minst eftersom det har tagit och tar tid för turismen att komma igång. Något annat man kan notera om man tittar på den mörkblå linjen är att är tillbaka på ungefär den nivå vi hade för den ekonomiska aktiviteten innan pandemin började. I det avseendet har vi alltså gått igenom en djup och besvärlig cykel, men mätt så här ser det bra ut. Detta betyder att vi är tillbaka på ungefär samma tillväxtbana som den vi föreställde oss för den ekonomiska utvecklingen före pandemin. Det är upp till de ekonomiska historikerna att titta på de här graferna och resonera om hur det kunde bli så, men det är ganska unikt att man så att säga kommer tillbaka till den tillväxtbana vi föreställde oss tidigare. Om man går igenom till exempel en stor finanskris är det vanliga nämligen att man kommer att ligga under, så i det avseendet är den här återhämtningen väldigt speciell. Det är naturligtvis väldigt glädjande att det är på det sättet. Om man uttrycker det här i tillväxttermer är det så, som ni ser på bilden, att det är oerhört tvära kast tillväxtmässigt. Man ser på de här graferna att det först går ned väldigt snabbt och sedan upp väldigt snabbt. Det som är karakteristiskt för hela den här perioden är att tillväxten kommer igen när STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN restriktionerna lättas och när vaccinationerna fortskrider. att man någorlunda återgår till tidigare kanske inte identiska konsumtions- mönster men konsumtionsmöjligheter. Om man blickar framåt och försöker sammanfatta detta är vår bedömning, om man tittar på de streckade linjerna, att vi återgår till något slags mer normal Om man sätter siffror på detta innebär det att tillväxten i var 2019, och tittar man på 2023 – längst ute till höger i bild – ser man att vi tror att tillväxten är tillbaka någonstans i närheten av . Om det blir så innebär det en treårsperiod då vi har gått igenom mycket tvära kast när det gäller den ekonomiska utvecklingen. Vad som har skett är att den mycket snabba återhämtningen har skapat olika typer av flaskhalsar. I vår prognos antar vi att utbudsstörningarna, om man uttrycker det på det sättet, kommer att försvinna – det jäm- nar ut sig, och saker och ting återgår till något lite mer normalt. Det har rått och råder en hel del logistikproblem, och det är brist på olika Det har lett till att industriproduktionen på olika håll hämmas; här och där har man till exempel fått stänga fabriker , och ett stort antal containrar finns inte på de ställen i världen där man helst såg att De är i stället på fel ställe. Allt detta i kombination med snabba råvaruprisuppgångar har lett till att För det första har priserna stigit i producentleden som en kon- sekvens av detta, men det är också så att priserna när det gäller hotell- och restaurangtjänster stiger i takt med att tjänstesektorn kommer igång på olika När man tittar på detta och vad som kommer ut av det i inflationstermer – det är ju en stor huvudfråga för vår del – ser man att inflationen nu stiger snabbt i många olika länder. Om man börjar uppifrån på den bild jag visar nu ser man att inflationstakten i den amerikanska ekonomin ligger lite i Om man tittar på euroområdet och de handelsvägda länderna ser man att inflationstakten ligger någonstans mellan . euroområdet, och i ganska stor utsträckning våra grannländer. innebär den bedömning vi gör, och många med oss, att detta kommer att rätta till sig när utbudsbegränsningen gradvis klingar av. troliga, om vi får rätt i vår prognos, är då att inflationstakten faller tillbaka och att man hamnar någonstans kring . Vår bedömning är att vi för svenskt vidkommande ser precis samma möns- Ett skäl till att vi ser det mönstret är framför allt energipriser – elpriset, priset på bensin och priset på olja och sådant har gått upp väldigt Den svenska inflationstakten ligger enligt den senaste avläsningen för närvarande på , och vi räknar med att inflationen under de närmaste månaderna kommer att toppa på ungefär 3,2. Om man tittar på vad som förorsakar den här inflationen – det finns med nedtill i grafen, de ljusblå fälten – ser man att det är energipriser. förändringarna är alltså av den inflationsökning vi för närva- : Om man tittar på vår prognos här, den streckade blå STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN linjen, ser man att vår bedömning är att inflationen faller tillbaka och kommer att ligga någonstans kring 1 ½ eller och att vi är uppe på 2 procents inflation igen. Detta har inte minst att göra med att det enligt vår bedömning knappast är så att elpriserna eller oljepriserna stiger hur länge som helst. kommer prisökningarna att klinga av. Om man sedan tittar på detta och använder ett stort antal olika mått på inflation – vi kallar det underliggande inflation – ser man att inflationstakten mätt på detta sätt, vilket syns på bilden som det mörkblå eller gråaktiga området, ligger någonstans i intervallet 1–. Det är lite närmare 1 ½–2 eller någonting sådant. Det betyder att vi inte ser något tungt underliggande inflationstryck utöver det som har hänt på energisidan, och det signalerar att inflationen kommer att röra sig mot på lite sikt. Har vi rätt i vår prognos är det dock ingen stor dramatik i detta. börjar arbetsmarknaden återhämta sig, som det brukar vara när man går in i en bättre konjunktur. Det är en del trassel när det gäller hur vi mäter arbetslösheten, men jag tänkte lämna det därhän. Graferna på bilden visar dessutom månadsdata på det ena stället och kvartalsdata när det gäller det andra, men man ser alldeles tydligt här att arbetslösheten är på väg ned. Sedan är det högre arbetslöshet när man mäter på det sätt som mäter, för alla är inte inskrivna på Arbetsförmedlingen – det gäller inte minst många arbetslösa unga – men det här går åt rätt håll. Om man tittar på penningpolitiken i det här sammanhanget ser man att vår bedömning var att räntan kommer att ligga på noll . Det innebär att räntebanan, om man uttrycker det så, är ett streck. har vi ett stort innehav av värdepapper. Tratten när det gäller värdepapperen är bara ett sätt att illustrera hur mycket värdepapper vi skulle ha om vi så att säga fortsatte rakt fram i samma takt som . Den nedre punkten på den grafen visar vad som händer om alla obligationer sakta förfaller. Den bedömning vi har gjort är att vi kommer att ligga någonstans där emellan, det vill säga i mitten. Det betyder att vi ungefär kommer att rulla den portfölj vi har. När det sedan gäller vårt senaste beslut är det så att vi när vi gick in i detta imars-april-maj-juni 2020 vidtog ett stort antal åtgärder för att hålla igång kreditförsörjningen i och se till att räntorna hålls låga. Sedan har vi på frågan när det är dags att avveckla detta svarat att det är lämpligt att avveckla en del av dessa åtgärder när bedömningen är att det inte förorsakar någon skada på svensk ekonomi över huvud taget. Det gjorde vi också den här gången i så måtto att vi stängde ned programmet för att avsluta företagsutlåning via banker. Vi stängde också ned programmet där vi tillhandahåller utlåning obegränsat mot säkerhet på tre och i svenska kronor till det svenska banksystemet, och vi stängde även ned erbjudandet om lån i amerikanska dollar. återgår vi till de säkerhetskrav som vi har haft tidigare när det gäller olika typer av obligationer som man kan lämna som säkerhet. Jag kan konstatera att detta har fungerat i så måtto att det egentligen inte har hänt någonting och att det har varit mycket låg eller STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ingen efterfrågan på de här faciliteterna. När vi gjorde det här var det knappt 20 miljarder i utestående lån, vilket i de här sammanhangen – även om allt i och för sig är stora tal – inte en stor mängd utestående lån. Man kan jämföra vad vi har gjort i förhållande till andra centralbanker. balansräkning är av svensk BNP, och om man tittar på Federal Reserve, och ser man att de ligger betydligt högre i det sammanhanget. Om vi sedan hade lagt till den japanska hade vi fått byta skala helt och hållet; de lever i en helt annan värld när det gäller värdepappersinnehav. Jämfört med andra länder och andra stora centralbanker har vi alltså gjort mycket i nominella termer men mindre än andra. Vad innebär då detta när det gäller penningpolitik? Jo, det innebär att pen- ningpolitiken som vi ser det fortsättningsvis behöver vara uthållig för att vi ska nå vårt inflationsmål på . Vi går igenom en period med tillfäl- ligt hög inflation, och vår bedömning är att inflationstakten kommer att toppa För att detta ska fungera tror vi att penningpolitiken behöver vara fortsatt expansiv för att vi ska klara av vårt inflationsmål på Jag inledde med att säga att vi går mot en normalisering, och det gör vi i termer av BNP-prognos. Men det är klart att det är en öppen fråga hur normal normaliseringen i själva verket blir. Det är nämligen sällan så att historien upprepar sig exakt. Låt mig avslutningsvis visa en sista bild, som är mer av en bakgrundsbild. Vi ser här att bostadspriserna har fortsatt att stiga men i en lite lägre takt än tidigare – grafen visar och medelstora städer för bostadsrätter re- Höga bostadspriser och stor skuldsättning gör det svenska finansiella syste- met sårbart, inte minst därför att bostadsobligationsmarknaden är den helt do- minerande delen av obligationsmarknaden i . Detta utgör en risk för svensk ekonomi, och det betyder att det långsiktigt är mycket, mycket viktigt med åtgärder inom skatte- och bostadspolitiken så att det på något sätt blir möjligt att uppnå en bättre jämvikt än där vi är . , : Jag tänkte fortsätta prata om inflationen, och det blir lite upprepning av sådant som har sagt. När det gäller den uppgång i inflationen som vi har sett i många länder, kanske framför allt i och men även i resten av , inklusive , är det nu en stor fråga för centralbanker hur vi ska tolka detta och vad det betyder. Det är också en stor fråga på finansiella marknader, men det börjar för den delen dyka upp en diskussion även bland vanliga hus- håll – särskilt med tanke på att till exempel drivmedelspriser har ökat väldigt Som var inne på är vår bedömning från sida att den här uppgången framför allt är tillfällig. Jag har valt att kalla den övergående, för vår bedömning är att den kommer att klinga av men att inflationen kommer att STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ligga kvar på ganska höga nivåer ungefär framåt – kanske lite . Det jag visar nu är en variant på en bild som visade. Den blå linjen är KPF-inflationen, och de två prickarna är de senaste inflationsutfallen, som Där är inflationen uppe på . Som påpekade är energibidraget väldigt påtagligt bakom inflationen just . Rensar vi bort bidraget från inflationen får vi inflationen exklusive energibidraget, vilket är den röda linjen, och då ligger inflationen nere på . Detta är en av flera indikatorer på det underliggande inflationstrycket. Underliggande inflation är alltså fortfarande ganska måttlig i . Vi ska titta lite mer på bidraget från energipriser. Som ni vet har oljepriset på världsmarknaden stigit snabbt . Till vänster på bilden ser vi oljepriset i dollar på världsmarknaden. Det har stigit snabbt men är inte alls rekordhögt; i ett historiskt perspektiv ser vi att oljepriserna ofta svänger ganska mycket, och vi har haft tidigare episoder med ett betydligt högre oljepris i dollar. Sedan vet vi ju också att drivmedelspriserna i faktiskt är rekordhöga, så vad är skillnaden häremellan? Ja, det är ju bland annat att kronan har försvagats en hel del sedan de tidigare åren, när oljepriset var väldigt högt i dollar, men också att skatten på drivmedel är betydligt högre i än den var då. De priser som i slutändan kommer in i inflationsmåttet är alltså just nu lite högre än de någonsin har varit tidigare. Vi ser elpriserna till höger på bilden. De är också väldigt höga, och även där svänger det snabbt. Det är tydliga säsongsmönster, men det som är lite speciellt i och nu är att priserna har varit väldigt höga för . När det gäller både oljepriser och elpriser och om vi tittar på bedömningar på de finansiella marknaderna – här har vi tagit med terminspriserna, som är en sorts indikator på vad finansiella marknader tror att priserna kommer att bli framöver – ser vi att oljepriserna väntas vara ungefär oförändrade framåt medan elpriserna väntas falla enligt ett normalt säsongsmönster. Hade vi gått ännu längre framåt hade vi sett att även de väntas ligga kvar på ganska höga nivåer men fluktuera över säsongen. Det viktiga här är dock att vi inte ser några tecken på att man väntar sig fortsatta prisökningar. När priserna stabiliseras på en hög nivå kommer de att sluta ge ett stort bidrag till inflationstakten. Vår bedömning är alltså att energipriserna inte kommer att fortsätta bidra alls på samma sätt som de har gjort . Frågan är däremot om det finns en risk för spridningseffekter till andra priser eller inflationsförväntningar, om det kommer kompensationskrav i lönerörelsen och så vidare. Det är en utveckling som inte går att utesluta men som vi inte bedömer är det mest troliga just . Det är dock någonting vi följer noggrant, förstås. En indikator på att det inte ser oroande ut är inflationsförväntningarna, som viser i den vänstra grafen. De har stigit en del , från väldigt låga nivåer, men de ligger nu på hyfsade nivåer som vi bedömer är förenliga med vårt inflationsmål på . Det är ungefär samma utveckling för STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN löneökningstakten i svensk ekonomi; den har varit låg – lägre än vad vi kanske bedömer är förenligt med inflationsmålet . ningen är att löneökningstakten stiger något men fortfa- rande ligger på ganska måttliga nivåer. Det är inga stora förändringar vi ser tecken på än så . För att sammanfatta denna korta fördjupning om inflationen: Inflationen ligger just nu över målet. Det är stora bidrag från energipriser, och i är det den helt dominerande bidragsfaktorn. Vi ser också vissa tecken på pris- press från bristområdena och olika flaskhalsar som uppstår. Det har varit be- tydligt tydligare i till exempel och än i och euro- området, och slutsatsen är att underliggande inflation är låg. att inflationsförväntningarna är ganska stabila och att löneökningstakten kanske ökar, men måttligt, och att den inte ser ut att hamna på problematiskt höga nivåer ur ett inflationsperspektiv. Med det tänkte jag stanna, och så är och jag redo att svara på frågor Ordföranden: för det! Då går vi över till frågor från ledamöter i finans- utskottet, och vi tar två frågeställare i taget. (S): Tack för intressanta föredragningar! Jag har tre frå- Den första kommer man inte runt när vi är i parlamentet. den eviga diskussionen om finanspolitik eller penningpolitik när det gäller ök- ningen av hushållens skulder, som ju inte stannar upp – även om ökningstakten har minskat något, precis som riksbankschefen sa. Riksbankschefen pekade här på att det är inom finanspolitiken man måste vidta åtgärder, och han pekade på skattepolitiken och bostadspolitiken. är det ändå inte så att den extremt expansiva penningpolitik vi har fört från sida, och som vi även fortsättningsvis kommer att föra, i sig bi- drar på ett sätt som på lite kanske inte är önskvärt i och med de risker som själv pekar på? Den andra frågan handlar om energi- och fraktpriserna. Ni säger att ni inte bedömer att de höga nivåerna på dessa priser kommer att hålla i sig särskilt länge, eller i alla fall inte hur länge som helst. Vad är det för tidshorisont ni Hur länge kommer de här priserna att vara drivande i inflationshänse- Den sista frågan rör det som var inne på avslutningsvis. handlar om pressen uppåt på lönerna. Här gör ni bedömningen att det inte är några större risker för den svenska lönerörelsen eller för de svenska lönerna, och jag skulle gärna vilja att ni utvecklade varför ni inte tror det. nämligen de som hävdar att vi bör ha extra koll på löneutvecklingen eftersom det finns en risk att man börjar tänka kompensatoriskt. Ni får alltså gärna ut- STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (M): Ordförande! Jag har två frågor, och den första är till riksbankschef . Den som äger sin lägenhet eller sitt hus funderar såklart över räntor och väldigt mycket annat, inte minst de som är högt belånade och har kommit in sent på bostadsmarknaden. Det hänger en del andra saker över bostadsägare också, som politiska diskussioner om fastighetsskatt och minskade ränteavdrag, avtrappningar och så vidare. Det är självklart frågor som hushållen funderar över. Jag har egentligen två frågor till riksbankschefen om detta. Den ena är: Om man som tror på nollränta gläder det säkert hushållen, vilket är bra, men frågan är när riksbankschefen ser att man ska börja höja räntenivåerna igen för att kunna hantera nästa lågkonjunktur. Den andra frågan handlar om hushållens skuldsättning i relation till lönerna. Ser man att det finns ett ökande glapp där, och hur ser man i så fall på det från sida? Som den förra frågeställaren sa har man ju haft en väldigt expansiv penningpolitik , vilket påverkar dessa olika delar. Sedan har jag även en kort fråga till vice riksbankschef . Den handlar om antagandena vad gäller exempelvis det som påverkar att vi har hög inflation. Jag förstår hur man har gjort de antagandena, men jag vill ställa en kontrollfråga. Man säger att man ser framför sig att det har varit höga bränslepriser som har ökat men att man ser en avtrappning som inte kommer att påverka. Då funderar jag på svenskt jordbruk, där det handlar om ungefär 5 miljarder i vinst och där 1 miljard har försvunnit bara under det här året kopplat till ökade drivmedelspriser. Vi ser ökad iblandning och annat. Har ni tänkt in alla dessa olika delar som påverkar bränslepriserna? , : När det gäller den första frågan, om finanspolitik och penningpolitik, har vi tittat på detta med bostadspriserna och vad som har hänt där. De har ju gått upp , så det har gått upp både när räntorna har stigit och när räntorna har fallit. Sedan är det nog så att vi, eftersom vi går igenom en period i världsekonomin där realräntorna – alltså räntan minus inflation – är negativ på väldigt många håll i världen, importerar den låga realräntan. Det har vi att leva med, och om man då oroar sig för bostadsmarknaden ställs vi inför ett val att antingen höja räntan eller göra någonting annat för att hantera bekymren på bostadsmarknadssidan. Om vi i skulle avvika kraftigt i förhållande till omvärlden när det gäller räntenivå skulle vi sannolikt hamna långt under vårt inflationsmål. Ar- betslösheten skulle bli lägre, växelkursen skulle sannolikt appreciera och exporten skulle bli lägre än den annars är. Det är den sortens trade-off man hamnar i att fundera kring, och mot den bakgrunden är det förmodligen effektivare att göra saker som är mer specialinriktade. När det gäller den andra frågan, om inflationen och när vi tror att inflationstakten faller tillbaka, har vi rätt i vår prognos för . STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN det är ju en del av en stor global diskussion hur det är på den sidan, hur lång tid detta med normalisering tar och i vad mån det innebär att prognoserna från vår sida ser ut som de gör nu eller behöver ändras längre fram. Våra löneprognoser bygger ju i grunden på ett antagande om normalisering i den meningen att vi har en tillväxt i på någonstans kring , som jag sa inledningsvis. Då ligger löneprognosen på någonstans kring 2 ½– , och det är ingenting anmärkningsvärt i det. Sedan är det väl sanno- likt så att det kommer att finnas en diskussion om löner i olika branscher, men det är snarare en diskussion om olika lönenivåer när man jämför olika branscher med lönenivån i sin helhet. frågade när räntan stiger. Ja, inte om vi har rätt i vår prognos. Vår bedömning är att räntorna kommer att förbli låga. Hur ser hushållens skulder ut i förhållande till löner? Dessvärre har jag inte exakta siffror i mitt huvud, men ränteutgifterna i förhållande till disponibel inkomst är inget stort problem . Vi har dock gjort många kalkyler på sti- gande räntor, och i ett dåligt scenario där räntorna stiger snabbt kommer vi ganska snabbt tillbaka till räntebetalningar i förhållande till disponibel inkomst som påminner om hur det såg ut , vilket var en helt annan värld. Detta har givetvis att göra med det att man går in i ett sådant förlopp med mycket högre nominella skulder än vad man hade då. , : har svarat på många frågor, så jag ska bara När det gäller hushållens skulder gör jag samma bedömning av hur pen- ningpolitiken ska förhålla sig till dem. Detta kopplar till bostadspriserna, och här finns en utveckling som talar för att de inte kommer att förvärras framöver. Vi har sett en stabilisering på bostadsmarknadens prisutveckling de senaste månaderna, och vi ser också i data att det byggs ovanligt mycket just , åt- De har inte riktigt kommit ut på marknaden ännu, men när det sker kommer det förmodligen att ha en viss stabiliserande effekt. landar alltså i samma penningpolitiska bedömning som . När det gäller hur länge energipriserna kommer att ge ett bidrag till in- flationen är en viktig komponent att energipriserna var väldigt låga för ett år När vi tittar på inflationstakten jämför vi priserna med för ett år sedan, och vi ser redan en stor stabilisering genom att de inte fortsätter att öka från per fat till . Det blir en tydlig effekt när detta klingar av om , vilket sa. frågade om det inte trots allt blir spridningseffekter. räknat med en del måttliga spridningseffekter, så det finns med i vår prognos. Vi bygger detta på att vi ser hur andra priser än energipriser utvecklas och på en del historiska mönster. Det är dock en osäkerhetsfaktor, så vi följer det och har fokus på det för att se om vi har rätt i vår bedömning eller inte. som nämndes är ökad inblandning när det gäller drivmedelspriser, och det på- Det är lite dyrare med inblandning, vilket bidrar yt- terligare till att drivmedelspriserna har ökat mer än oljepriset.