rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — I relation till klimatförändringar och ökade bevattningsbehov anser författarna att bevattningen skulle kunna begränsas genom att man odlar tidiga sorter som också bidrar till högre avkastningspotential. Detta kräver satsningar på förädling och urval av de tidiga sorterna. Neset, m.fl. (2020). ”Supporting Dialogue and Analysis on Trade-Offs in With the Maladaptation Game”, Simulation & Gaming, vol. Denna artikel presenterar ”Missanpassningsspelet”. Spelet är baserat på be- greppet missanpassning som tar upp de potentiella negativa resultaten av kli- matanpassningsåtgärder i jordbruket och är utformat för att underlätta dialog. Spelet utgår från fyra klimatrelaterade utmaningar: förändringar i nederbörd, ökande temperaturer och torka, ökad förekomst av skadedjur och ogräs och en förlängd växtsäsong. Genom att testa spelet på olika jordbruksaktörer i och analyserar författarna möjligheter och utmaningar relaterade till dialoger, engagemang, interaktivitet och upplevd relevans. Resultatet visar att Missanpassningsspelet har potential att stödja dialog genom att provocera fram oenighet och utmana deltagarna att förhandla om alternativen med nega- tiva resultat. Suvanto, H., , J.K. och Lähdesmäki, M. (2020). ”Entrepreneurial iden- tity and farmers’ protein crop cultivation choices”, , vol. 75, s. 174–184. har blivit starkt beroende av importerad växtbaserad proteintillförsel. Produktion av proteinrika grödor i kan vara en utmaning i och med att grödorna anses instabila och mindre konkurrenskraftiga mot ogräs än spann- mål. Artikeln beskriver företagsamma lantbrukares roll i att öka produktionen av proteingrödor och undersöker förhållandet mellan företagaridentitet och strategiska odlingsbeslut. En stark identitet ökar sannolikheten för att börja odla proteinrika grödor, särskilt om lantbrukaren i fråga är innovativ, riskta- gande och högutbildad. Lönsamma grödor lockar lantbrukare med stark före- tagaridentitet även om de är mer krävande. Enligt författarna kan inte enbart företagsamma lantbrukare täcka behovet av en ökad produktion av proteingrö- dor i . Författarna anser att det behövs institutionellt stöd och strukturer för den typen av produktion för att få ett hållbart och självförsörjande jordbruk och livsmedelstrygghet i . 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Wiréhn, m.fl. (2020). ”Analysing trade-offs in adaptation decision- making–agricultural management under climate change in and Swe- den”, Regional Environmental Change, vol. 20, nr 1. Springer Na- ture B.V. Artikeln presenterar ett ramverk för avvägningsbedömningar av anpassnings- åtgärder. visar att avvägningar i beslutsprocesser för klimatanpass- ning av jordbruket behöver balansera ett antal aspekter av socioekologiska sy- stem som har olika karaktär och funktioner. Med hjälp av ramverket har för- fattarna identifierat 20 aspekter som genererar avvägningar relaterade till an- passning av svenskt och finländskt jordbruk. Två av dessa aspekter är avväg- ningen mellan växtodlingens robusthet mot skadedjur och ogräs och markkva- litetens potential för kolinlagring. Med klimatförändringar ökar risk för ogräs- och skadedjursangrepp, varvid mekanisk bekämpning kan vara en anpass- ningsåtgärd. kan det komma i konflikt med strategier för att be- gränsa jordbearbetningen för att minska klimatförändringar. Tillsammans vi- sar de 20 identifierade aspekterna och ramverket vikten av avvägningar för anpassning och komplexiteten i beslutsfattandet när det gäller klimatanpass- ning i det svenska och det finländska jordbruket. Författarna anser att det finns potential att tillämpa ramverket i olika strategiska sammanhang som rör kli- matanpassning för att uppmärksamma och hantera avvägningar. Zhai, Zhaoyu m.fl. (2020). ”Decision support systems for agriculture 4.0: Sur- vey and challenges”, Computers and Electronics in Agriculture, vol. El- sevier B.V. Artikeln presenterar ”agriculture 4.0”, som är den fjärde versionen inom jord- brukstekniken som handlar om att öka produktiviteten, fördela resurser rim- ligt, anpassa jordbruket till klimatförändringar och undvika matsvinn. Förfat- tarna presenterar 13 beslutsstödsystem för lantbrukare som utgår från åtta ut- värderingsaspekter (t.ex. tillgänglighet och skalbarhet) för att utforska kom- mande utmaningar. Sju utmaningar i fråga om nya beslutsstödsystem identi- fieras som bl.a. handlar om att möjliggöra prognoser för att förbereda jordbru- kare för framtida beslut. , , , M. och Fauré, E. (2020). ”The significance of different realms of value for agricultural land in ”, Land use policy, vol. I denna artikel uppmärksammar författarna hur lagstiftning och bestämmelser för att skydda den svenska åkermarken inte nyttjas fullt ut bland lokala be- slutsfattare. De undersöker varför svenska kommuner bygger på . In- tervjuer har genomförts i 30 kommuner, och resultatet visar att det finns en ambition hos kommunerna att bevara åkermarken. Kommunerna beaktar olika värden som t.ex. kulturella, sociala och funktionella värden. Det är dock ingen garanti för att jordbruksmark faktiskt bevaras. Det ekonomiska värdet visar sig vara mer dominerande bland argumenten för att utnyttja jordbruksmark och de 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT flesta kommunplaner tar inte hänsyn till mer långsiktiga framtidsscenarier såsom livsmedelstryggheten. Enligt författarna är inte nuvarande lagstiftning tillräcklig om lagstiftaren vill bevara jordbruksmark i högre utsträckning. Jordbruksmarkens status skulle behöva ändras till att vara av nationellt intresse (riksintresse) eller också behöver regionala och nationella myndigheters man- dat stärkas. Vidare menar författarna att det behövs mer forskning om hur olika värden ställs mot varandra i målkonflikter om exploatering av . Campos, Estefânia V.R. m.fl. (2019). ”Use of botanical insecticides for sus- tainable agriculture: Future perspectives”, Ecological Indicators, vol. El- sevier Ltd. Jordbruket står inför ett flertal utmaningar som minskad tillgång på odlingsbar mark och vattenresurser samt ökad miljöpåverkan. behöver produk- tionen öka för att trygga livsmedelsförsörjningen . Problem som hotar denna försörjning är skador på markstruktur, ekologi och mikroorgan- ismer som skapas av kemiska bekämpningsmedel. För att kunna bedriva ett långsiktigt jordbruk som klarar dessa utmaningar menar författarna att det be- höver utvecklas hållbara tekniker. I artikeln presenteras botaniska bekämp- ningsmedel och nanoteknik som ett alternativ. Dessa medför mindre skaderis- ker för miljön och människors hälsa. Det handlar om växtbaserade biopestici- der från eteriska oljor772 som har potential att långsiktigt bevara grödans pro- duktivitet och reducera den negativa miljöpåverkan. Dock kräver en kommersiell produktion stora markresurser och det är svårt att uppnå de kvan- titeter som behövs för ett kommersiellt bruk. I lagstiftningar i många av värl- dens länder görs ingen skillnad mellan syntetiska och biologiska bekämp- ningsmedel, vilket leder till långa och dyra registreringsprocesser, vilket också är ett hinder för kommersiell produktion. Författarna uppmanar till utveckling av nanoteknik som ett sätt att övervinna några av nämnda begränsningar och efterfrågar fler samarbeten mellan forskningsinstitut och producenter av bota- niska bekämpningsmedel för att genomföra de resultat som man fått fram på laboratorierna. Käyhkö, (2019). ”Climate risk perceptions and adaptation decision- making at Nordic farm scale – a typology of risk responses”, , vol. 17, nr 6. I denna kvalitativa fallstudie undersöks nordiska jordbrukares uppfattningar om klimatrisker. Författarna presenterar en typologi av riskresponser för att beskriva tre dominerande mönster inom platsberoende anpassningsprocesser på gårdsnivå: riskaversiva, möjlighetssökande och experimentella mönster. Det riskaversiva mönstrets huvudsakliga drivkraft för anpassning är att und- 772Samlingsbenämning på alla doftande produkter som framställts genom behandling av väx- ter eller delar av dessa med vattenånga, genom pressning av skal från t.ex. citrusfrukter eller genom extraktion av blommor med vegetabilisk olja. 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT vika klimatrelaterade risker, i stället för att aktivt bygga långsiktig anpass- ningsförmåga eller dra fördel av den förändrade situationen. Det speglar kon- servativa värderingar och brist på incitament och exemplifierar en försiktig inställning och motvilja mot att vara pionjär. I det möjlighetssökande mönstret drivs anpassning främst av vinstoptimering, vilket leder till att man tar ekono- miska risker samt söker möjligheter relaterade till klimatrisker. I detta mönster efterliknar anpassningsåtgärderna mer en entreprenöriell inställning. I det ex- perimentella mönstret betraktas klimatrelaterade risker som en extern påver- kan som sätter nya ramar för hela industrin och försörjningen. Denna uppfatt- ning driver anpassning genom att man utforskar nya odlingsmetoder och for- mer för livsmedelsproduktion och representerar en visionär och innovativ mentalitet. Vidare menar författarna att de tre dominerande mönstren repre- senterar en variation av anpassningsprocesser som tillämpas när det inte ges vägledning eller stöd. Författarna betonar att det därför behövs deltagarstyrda policyprocesser för klimatanpassning inom jordbruket som inkluderar jordbru- karna och fler aktörer i livsmedelskedjan. Neset, m.fl. (2019). ”Evaluation of indicators for agricultural vulnerability to climate change: The case of Swedish agriculture”, Ecological Indicators, vol. Artikeln beskriver indikatorernas roll i kvantitativa index för att bedöma jord- brukets sårbarhet för klimatförändringar. Författarna undersöker hur jord- bruksaktörer uppfattar en uppsättning gemensamma sårbarhetsindikatorer. Undersökningen visar att vanliga sårbarhetsindikatorer uppfattas svåra att till- lämpa i praktiken, eftersom definitioner och trösklar ofta beror på den geogra- fiska skalan och tidsskalan, liksom den regionala kontexten. Deltagarna i stu- dien identifierade faktorer som inkluderade extrema händelser, såsom kraftig nederbörd, och externa faktorer som global efterfrågan på livsmedel och han- delsmönster. Deltagarna ansåg också att det är viktigt att inkludera index som kombinerar flera effekter av klimatförändringar och indirekta faktorer, t.ex. politik och regleringar. Författarna anser att dessa faktorer måste hanteras ge- nom en bredare uppsättning kvalitativa och kvantitativa indikatorer och med större flexibilitet i utvärderingsmetodiken. Trnka, m.fl. (2019). ”Mitigation efforts will not fully alleviate the increase in water scarcity occurrence probability in wheat-producing areas”, Science advances, vol. 5, nr 9. Författarna presenterar en metod för att kvantifiera svår vattenbrist över värl- dens veteodlingsområden och beräknar sannolikheten för återkommande vat- tenbrist i ett framtida klimat. Resultatet visar att utan begränsningar för kli- matförändringar kommer av nuvarande veteodlingsom- 773Se även övriga artiklar som är kopplade till forskningsverktyget Agro Explore, som Lin- universitet utvecklat och som använt i sin doktorsavhandling , avsnitt 4.1.2. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT råden att möta svår vattenbrist i slutet av detta århundrade, jämfört . Enligt författarna skulle stabilisering av klimatförändringar i linje med minska de negativa effekterna i hög grad, men de skulle fortfarande fördubblas jämfört med nuvarande förhål- landen. Författarna föreslår att framtida bedömningar av överraskningar i pro- duktion i relation till livsmedelstrygghet ska inkludera risken för långvariga och sammanfallande torkperioder i viktiga veteproducerande områden. Tälle, m.fl. (2019). ”Synergies and Trade-Offs for in : An Integrated Approach”, Sustainability, vol. Författarna anser att ett hållbart livsmedelsproduktionssystem i behö- ver ha ett integrerat tillvägagångssätt som tar hänsyn till hela livsmedelspro- duktionskedjan och socioekologiska dimensioner som relaterar till effekterna av livsmedelsproduktionen. Det handlar enligt författarna om dimensioner som klimatförändringar, miljö, djurskydd, boskapens epidemiologi samt eko- nomi. Författarna har granskat litteratur om livsmedelsproduktion i och potentiella hållbarhetsåtgärder och bedömt dessas effekter enligt de fem nämnda dimensionerna. Få av studierna som granskats fokuserar på mer än tre hållbarhetsdimensioner . Det är mest fokus på klimatförändringar, miljö eller ekonomi. I allmänhet finns det synergier mellan hållbarhetsåtgärder och dessas effekter på klimatförändringarna och miljön, medan det ofta görs kompromisser mellan ekonomiska effekter och de andra dimensionerna. Få hållbarhetsinsatser beaktar effekter på djurskydd eller djurepidemiologi. För- fattarna menar att detta pekar tydligt på att det finns ett behov av forskning om djurskydd och djurepidemiologi som kan integreras med de andra dimension- erna. Azadi, m.fl. (2018). ”Agricultural land conversion: Reviewing drought impacts and coping strategies, , vol. I klimatförändringarnas spår förväntas torkan öka i både frekvens och svårig- hetsgrad, vilket medför att fler jordbrukare ställer om sin jordbruksmark till betesmarker när den inte längre duger för produktion. I denna artikel ger för- fattarna en forskningsöversikt av torkans påverkan på jordbruksmarkens om- vandling. Dessutom undersöks strategier på lokal, nationell och internationell nivå för att motverka torkans miljömässiga och socioekonomiska konsekven- ser. Studien illustrerar hur torka och hanteringsstrategier har en ömsesidig re- lation som kan påverka varandra både positivt och negativt. Författarna anser att torkans komplexa och multidimensionella natur kräver integrerade tillvä- gagångssätt som fokuserar på samarbete mellan regeringar och intressenter på flera samhällsnivåer för att minska torkans påverkan på omvandling av jord- 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT bruksmark samt för att minimera jordbrukarnas sårbarhet och stärka jord- Campana, m.fl. (2018). ”Managing agricultural drought in us- ing a novel spatially-explicit model from the perspective of water-food-energy nexus”, , vol. Författarna beskriver torkans effekter på behovet av odlingsvatten, skördeav- kastning och elektricitet för bevattning. En modell för att kvantifiera effek- terna på potatisodling under ett torkår har tillämpats, och resultatet visar att torka kan påverka grödan kraftigt om den inte bevattnas. Det kan vara en för- lust på i jämförelse med den potentiella avkastningen med be- Författarna anser att deras modell kan ge riktlinjer för att hantera torka och kan tillämpas inom precisionsodling, exempelvis genom högupp- (2018).”food systems as vehicles for sus- tainability transitions.” Bulletin of Geography: Socio-Economic Series, vol. 40, nr 40. Författaren undersöker möjligheterna att använda livsmedelsstrategier som verktyg för att förverkliga hållbara samhällen. Genom en analys av inne- hållet i två undersökningar av livsmedelsstrategier, bl.a. från Göte- borgs stad, visar studien att strategier och planer med hållbarhetsambitioner omfattar ett flertal av de globala målen för hållbar utveckling inom de ekolo- giska, sociala och ekonomiska dimensionerna. Författaren hävdar att detta kännetecknar en riktning mot hållbar omställning och nyttan av livsmedels- strategier i det arbetet. Westerbergh, m.fl. (2018). ”Towards the Development of Perennial Bar- ley for Cold Temperate Climates – Evaluation of Wild as ”, Sustainability, vol. 10, nr 6. Denna artikel diskuterar hur perenna (fleråriga) spannmålsgrödor kan spela en viktig roll för att begränsa jordbrukets negativa påverkan på miljö och klimat. Perenna grödors djupa och extensiva rotsystem och tidiga, förlängda tillväxt- period kan ge flera fördelar jämfört med ettåriga Den ständiga tillväxten är förknippad med minskad jorderosion, effek- tivare användning av näringsämnen, högre markkvalitet och kolinlagring. lingssystem som innehåller fleråriga spannmål kan därför erbjuda flera lös- ningar för att mildra pågående klimatförändringar och förbättra livsmedels- Författarna framhåller att en mångfald av fleråriga spannmålsgrö- dor därför måste utvecklas. Här kan genetiska resurser från besläktade vilda perenna grödor vara användbara vid förädling av fleråriga spannmål. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Wiréhn, (2018). ”Nordic agriculture under climate change: A system- atic review of challenges, opportunities and adaptation strategies for crop pro- duction”, Land Use Policy, vol. Denna artikel ger en översikt över vetenskaplig litteratur och annan litteratur som t.ex. myndighetsrapporter om klimatförändringarnas möjligheter och ut- maningar i det nordiska jordbruket. Litteraturöversikten visar att det finns en omfattande kunskapslucka när det gäller komplexiteten mellan att beakta och hantera behovet av klimatanpassning kontra avvägningar inom den nordiska jordbrukssektorn. De anpassningsåtgärder som presenteras i litteraturen är mestadels gårdsbaserade, som de identifierade utmaningarna pekar på att det är svårt att bedöma hur man ska anpassa sig och vad man ska priori- tera. Författaren identifierar följande tre kategorier som innebär svåra avväg- ningar: i.klimatanpassning kontra miljömål (begränsad övergödning, skydd av våt- marker, begränsade giftiga miljöer) ii.klimatanpassning kontra minskning av klimatutsläpp iii.klimatanpassning kontra jordbruksförvaltning (produktionseffektivitet). Enligt författaren finns det målkonflikter i riktlinjer för t.ex. dräneringssystem, giftfria miljöer och minskad övergödning, dvs. de innefattar kompromisser mellan jordbruksproduktion och miljöhänsyn. Författaren betonar att sådana policyer bör utvärderas med fokus på hur man anpassar sig och vad man ska prioritera, för att förhindra motstridiga åtgärder så långt som möjligt i syfte att utveckla hållbara anpassningsstrategier. Clapp, (2017). ”Food self-sufficiency: Making sense of it, and when it makes sense,” Food Policy, vol. Under större delen av det var målet om självförsörjning av livsme- del omdebatterat. Kritiker menar att politik som stöder självförsörjning är in- effektiv och snedvrider marknaden. I denna artikel undersöker författaren hur begreppet självförsörjning av livsmedel används. Studien visar att självförsörj- ning är långt ifrån ett binärt politiskt val mellan att enbart förlita sig på in- hemsk produktion eller att helt lämnas åt den fria livsmedelshandeln. I prakti- ken definieras och mäts självförsörjning av livsmedel på ett flertal olika sätt. Vid en närmare titt handlar det mer om ett lands inhemska kapacitet för livs- medelsproduktion än det handlar om en politik som kan förhindra livsmedels- handel. Därför menar författaren att den binära förståelsen av självförsörjning av livsmedel är kontraproduktiv och argumenterar för en bredare förståelse av begreppet genom att prata om självförsörjning i relativa termer. Det ger ut- rymme för en mer nyanserad livsmedelspolitik och en fruktbar dialog om po- litiska satsningar för att främja inhemsk matproduktion. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Juhola, m.fl. (2017). ”Climate change transformations in Nordic agri- culture?” , vol. Artikeln belyser klimatförändringarnas påverkan på jordbruket i nordiska län- der och undersöker i vilken utsträckning nordiska lantbrukare engagerar sig i att anpassa sitt lantbruk. Resultatet visar att lantbrukare har vidtagit åtgärder som inkluderar bl.a. underhåll av markstruktur och reducerad markpackning. För att stärka kapaciteten att hantera förändringar på har åtgärder vidtagits som innefattar bl.a. odling av mer motståndskraftiga grödor, plane- ring för två växtodlingssäsonger, investeringar i torkkapacitet och ökad täck- odling. Enligt studien upplever nordiska jordbrukare många sårbarheter i re- lation till klimatförändringar och är engagerade för att klimatanpassa sitt jord- bruk, som lantbrukarna upplever jordbrukspolitik och marknadsförhållanden som en större anpassningsutmaning än klimatföränd- ringarna. Lamichhane, (2017). ”Pesticide use and risk reduction in European farming systems with IPM: An introduction to the special issue”, Crop Pro- tection, vol. Författaren anser att det behövs nya strategier för integrerat växtskydd (integ- rated pest management, IPM), för att reducera kemiska bekämpningsmedel i jordbruket. Författaren menar att tekniska innovationer är nödvändiga för ut- veckling och införande av hållbara växtskyddssystem. Här behövs det saminnovation (co-innovation) i jordbruket där fler intressenter inkluderas för att utveckla lösningar som snabbt kan tillämpas i praktiken. Enligt författaren bör forskning och de politiska ramverken därför uppmuntra deltagande av ak- törer som representerar hela livsmedelskedjan. För att nå EU:s direktiv om hållbar användning av bekämpningsmedel (2009/128/EG) menar författaren att man måste i.anta deltagarstyrda forskningsmetoder, baserat på ett ökat engagemang hos jordbrukare ii.utveckla mer hållbara strategier för integrerade växtskyddslösningar (IPM-lösningar) som snabbt kan anpassas och tillämpas i praktiken iii.fokusera på långsiktiga experiment som gör det möjligt att generera till- förlitliga data om de integrerade växtskyddssystemens (IPM-systemens) långvarighet och hållbarhet iv.inrätta mer samverkande forskning baserad på offentlig-privat partner- skap v.investera mer i rådgivningstjänsterna för att hjälpa jordbrukare att växla från konventionellt växtskyddssystem till en strategi med integrerat växt- skydd (IPM). 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Moragues-Faus, A., Sonnino, R. och Marsden, T. (2017). ”Exploring Euro- pean food system vulnerabilities: Towards integrated food security govern- ance”, Environmental Science and Policy, vol. Artikeln undersöker faktorer bakom hot och svagheter inom EU:s livsmedels- system. Genom en enkät ställd till 45 europeiska experter på området identifi- erar författarna olika brister i livsmedelssystemets förvaltning som påverkar livsmedelstryggheten. Livsmedelssystemet brister bl.a. när det gäller att i.hantera komplexa gränsöverskridande relationer mellan olika samhälls- aktörer och nivåer ii.förstå sårbarheten för det ökade geopolitiska och sektoriella beroendet, såsom ömsesidiga beroende av andra regioner, exempelvis den ökande importen av djurfoder iii.hantera ojämlika rättigheter i livsmedelssystemet kopplat till fattigdom, social exkludering och arbetslöshet som begränsar tillgång till land och vatten iv.beakta motstridiga värden bland aktörer i livsmedelskedjan och tolk- ningar av livsmedelstrygghet. Författarna anser att kunskapen om dessa brister kan utgöra en grund för att främja nya samtal om livsmedelstrygghet och sätta nytt fokus på pågående politiska processer. Vidare framhåller författarna att det behövs en integrerad förvaltningsstrategi för att bygga ett mer demokratiskt, säkert och hållbart livs- medelssystem. Wiréhn, , , och , (2017). ”Assessing agricultural vulnerability to climate change in the Nordic countries – an inter- geovisualization approach”, , vol. 60, nr 1. I denna artikel presenteras den geografiska visualiseringsmetoden Agro Ex- plore774 för att få ökad förståelse för vilka faktorer som bidrar till ett sårbart jordbrukssystem i i relation till klimatförändringar. Metoden möjlig- gör utforskning av underliggande indikatorer och faktorer som bestämmer sår- barheten i det nordiska jordbruket. Candel, J.J., Breeman, G.E. och Termeer, C.J.A. (2016). ”Com- mission’s ability to deal with wicked problems: an in-depth case study of the governance of food security”, , vol. Författarna undersöker förmåga att hantera s.k. wicked problems, dvs. problem som är svårdefinierade, osäkra och näst intill omöjliga att lösa. Författarna analyserar hur kommissionen hanterar livsmedelstrygghet 774Se vidare avhandling under avsnitt 4.1.2.