rfr · H80WRFR14 · 2021-08-31 00:00:00 — Ett lönsamt och växande svenskt lantbruk är en nyckelfråga och grundförutsättning, liksom genomförande av livsmedelsstrategin, fortsatta investeringar i primärproduktionen, säkerställd förutsägbarhet och hållbar affärsetik genom implementering av UTP enligt förslag, stimulerande och stödjande av fortsatta innovationssatsningar, säkrande av befintlig infrastruktur och en stärkt krisorganisation. Tillsammans kan vi nå långt. Låt oss inte missa denna möjlighet! , : Solen skiner och vårbruket pågår, men jag sitter här i möte. Jag får prioritera. Först och främst är LRF mycket positiva till att utskottet har genomfört studien och till vår möjlighet att kommentera den. Vi tycker att det är bra att ni har haft en dialog direkt med lantbrukare. Det ger en hög aktualitet i studien. Man kan dela in frågan i två delar. Vi vet att vi i importerar ungefär hälften av det vi äter. En del av det är sådant som vi inte kan producera här, men ganska mycket av det skulle vi kunna producera. Det finns andra beräkningar som visar en annan bild. Om man till exempel räknar på att rent energiförsörja den svenska befolkningen ser man att vi skulle kunna försörja av den befolkning vi har i , men det bygger på att vi har ett överskott på spannmål och en kost som i stort sett går ut på havregryn och olika produkter av vetemjöl. Man ska inte förakta spannmålsprodukter, men jag tror att vi alla skulle tycka att det vore enformigt att bara leva på havre och vete. Man kan dela upp frågan i två delar. Den ena delen är hur vi skapar tillväxt och lönsamhet i svensk produktion så att vi producerar mer här och importerar mindre. Den andra delen är hur vi upprätthåller produktionen av den halva som vi producerar i i en situation med störningar. Det handlar i grunden om att bygga mindre sårbarhet och starkare resiliens i fråga om att kunna motstå, hantera och, inte minst, återhämta sig efter kriser. Det är en väldigt bred och komplex fråga, men jag ska försöka ta upp några delar av den och också knyta an till en del frågor som finns på bord eller som är på väg dit. Vi har, som vi hörde tidigare från , en något bättre lönsamhet i flera olika delbranscher av jordbruket för tillfället. Det är positivt, men marginalerna och lönsamheten i branschen är fortfarande alltför låga för att vi ska kunna både investera för tillväxt och ta till oss ny teknik i den takt som vi borde göra. Vi har en lönsamhet som är alltför låg och som ger konsekvensen att vi har en utmaning när det gäller att betala konkurrenskraftiga löner och konkurrera om arbetskraften gentemot andra sektorer i samhället. Lönsamhet är, väldigt förenklat, vad som blir kvar när man har dragit bort kostnaderna från intäkterna. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi har ganska höga kostnader i av olika skäl. Dels har vi höga krav Till viss del betalar de för det. Dels har vi många regel- verk i som är både omfattade och detaljerade. Detta i sin tur driver Vi säljer en hel del av våra produkter på en marknad som är öppen för fri konkurrens från andra länder, vilket i grunden skapar bilden att vi har en lite för svag lönsamhet för att sektorn ska ha en långsiktigt hållbar lönsamhet. Lönsamhetsfrågan kan man bryta ned i olika delar. En av dem är det som bland andra berörde: marginalerna i livsmedelskedjan. väldigt ojämnt fördelade. De är höga i leden närmast konsument, de sjunker i förädlingsledet och de är ännu lägre i råvaruledet. Det ligger en fråga på bord nu om implementering av UTP- direktivet eller det som handlar om otillbörliga affärsmetoder. hur man implementerar det, både för livsmedelssektorn och för förädlingsin- dustrin men också för bönderna och råvaruproducenterna, eftersom det i för- längningen givetvis får konsekvenser även där. I grunden står vi bakom och hyllar principen att politiken inte ska gå in och reglera i friheten att teckna avtal mellan olika parter i en affärsrelation, men detta bygger på att det måste finnas en fungerande marknad från början. att svensk detaljhandel är unikt koncentrerad. De tre största aktörerna har mer än av volymen. Det är en oligopolmarknad som behöver en varsam Detta har ni möjlighet att ta ställning till när ni behandlar förslaget om otillbörliga affärsmetoder. Vi har frågan om löner, arbetskraft och utbildning. Det är svårt att hitta kompetent personal, både i livsmedelsindustrin och i primärproduktionen. behöver öka attraktiviteten och utbilda fler, och det måste finnas utbildnings- Vi ser ett ökat intresse för att söka till naturbruksgymnasier, och vi har en stor förhoppning om att kunna bygga på det ökande intresset och få det Vi har också brist på till exempel utbildning för personal inom mejeri- och slakteriindustrin. Vi har en utmaning i att vi bygger alldeles för mycket på i Sve- Vi ser aktuella exempel nu när man bygger saker på den allra bästa åker- jorden i , både i och i . Där bygger man till exempel logistikcenter och andra anläggningar som mycket väl skulle kunna ligga på Vi bygger bort alltför mycket av den goda svenska åkermarken. Där skulle behövas fler politiska initiativ. Jag vet att frågan kanske finns mer på och regional nivå än på riksdagsnivå, men vi kan konstatera att de initiativ som och uttalanden som finns om att vi ska värna åkermarken faktiskt inte återspeglar hur det faller ut i verkligheten. Vi har frågan om vilt, som på många håll i är ett stort problem för Det blir viltskador. Vissa har så allvarliga problem att de ger upp att odla, inte bara på enskilda fält utan faktiskt hela gårdar. högt att det blir helt omöjligt när man får sin gröda förstörd om Det finns ett förslag på bord om att reglera utfodring. löser i sig inte hela viltutmaningen och problemen med viltskador, men det är UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN ett viktigt steg på vägen mot att få en situation där vi på ett bättre sätt kan hantera viltstammarna. Vattenfrågor har flera här berört tidigare. Vi har utmaningar i både för mycket och för lite vatten. Vi behöver bygga ut förmågan att hantera torrperioder med fler bevattningsdammar. Där finns en utmaning i möjligheten att få investeringsstöd för dessa men också i väldigt långdragna, komplicerade och dyra tillståndsprocesser, som behöver förenklas. Vi har också en koppling till en annan fråga som är på väg till bord, och det är hanteringen av . Det är helt väsentligt i den frågan att om man bygger en bevattningsdamm ska ett sådant anlagt vatten inte omfattas av strandskydd. Vi har några ganska horribla exempel på hur detta har påverkat eller omöjliggjort för unga familjer som vill bygga en bostad eller ta över en gård. Det blir omöjligt på grund av närheten till en bevattningsdamm. Det är viktigt att hanterar denna fråga på ett bra sätt när den kommer. Vad gäller vattenfrågan är vi nu i en period av tillämpning av EU:s vattendirektiv. Där har vi sett förslag från de regionala vattenmyndigheterna som enligt vår och många andras uppfattning är orimligt långtgående när det gäller genomförandet. De skulle ålägga jordbruket höga kostnader och är faktiskt till viss del omöjliga och orealistiska att genomföra. Man föreslår bland annat strukturkalkning på en nivå och i en omfattning som det inte finns tillräckligt med kalk för att åstadkomma. Vi tycker att hela förslaget om tillämpning av vattendirektivet behöver överprövas av regeringen. Vattenmyndigheterna har inte klarat av och har till viss del inte haft uppdraget att balansera det mot andra samhällsintressen. Att göra det måste vara en uppgift för er som politiker och för regeringen. Flera här har berört tillgången till drivmedel och el, som är oerhört väsentlig för att kunde bibehålla och upprätthålla primärproduktionen i händelse av kris. Åtgärderna där går ofta hand i hand med åtgärder som är bra för klimatet. vikan ställa om från att vara mindre beroende av importerade fossila bränslen till att producera mer fossilfria bränslen i är det bra både för klimatet och för minskad sårbarhet. Detta måste ske på ett sätt som gör att vi har en bibehållen konkurrenskraft. Vi vet att de fossilfria bränslena och inom överskådlig framtid kommer att vara dyrare. När går framåt i en snabbare takt än omvärlden måste politiken, eller konsumenterna, vara med och ersätta för kostnadsfördyringarna. Det finns vissa möjligheter, men vi kan inte lösa hela den biten genom att hoppas att konsumenterna ska betala för detta. Det finns inga marginaler i primärproduktionen för att ta de extra kostnaderna. Om vi lägger detta på lantbruket och bönderna kommer det att innebära det som vi har sett , nämligen att vi minskar produktionen i och gör oss mer beroende av import. Tillgången till el är också otroligt väsentlig – att vi skulle kunna producera mer själva genom solceller och biogas på gårdarna. Då är vi tillbaka i frågan UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN om tillståndsprocesser och till viss del lönsamhet. Biogas har många goda ef- Det var en av de frågor som berördes av SLU, tror jag det var, när det gäller tillgången på växtnäring. Rötad gödsel har ett mycket högre värde än orötad stallgödsel när det gäller växtnäringstillgång. Ordföranden: tack till alla medverkande för jätteintressanta reflektioner och väldigt viktiga medskick till vårt arbete! har vi en timmes frågestund framför oss. Jag är helt övertygad om att det finns många frågor från ledamöterna. Vi går i storleksordning per parti, och där finns en prioriterad frågeställare. Vi tar tre stycken i ett sjok från bör- Jag får be er att inte ställa en hel radda frågor utan hålla er till en eller två stycken och att ni försöker rikta er fråga till en eller par olika presentatörer. blir det lite lättare när vi ska fördela ordet. (S): Fru ordförande! Stort tack till alla föredragshållare! har varit otroligt intressant att lyssna till er. Det har också varit jättespännande att vara med i arbetet med att ta fram rapporten, som kommer att vara ett viktigt underlag för oss framöver. Både i rapporten och här har lönsamhet lyfts fram som en viktig faktor för att minska sårbarheten. Som nämnts av flera har vi precis till fått propositionen om genomförande av UTP-direktivet – direktivet om otillbör- Där lyfts lönsamhet upp som en viktig del i arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin men också för att minska sårbarheten. syftar till att utjämna de obalanser som finns i livsmedelskedjan mellan pro- ducentled och dagligvaruhandel. Några har varit inne på detta, och jag undrar om ni kan utveckla hur lag- stiftningen om otillbörliga handelsmetoder mer konkret bidrar till att utjämna obalanserna och hur det bidrar till en förbättrad lönsamhet och därmed mins- Det kanske är någon från produktionssidan som är bäst lämpad att svara – Lantmännen, LRF eller Livsmedelsföretagen. är ett avlångt land med stora skillnader i förutsättningarna att be- driva lantbruk, men livsmedelsförsörjningen behöver fungera i hela landet, som vi skriver i rapporten. Detta tycker jag är oerhört viktigt. Jag undrar vad ni ser som viktigt framåt för att det ska finnas goda förut- sättningar för att bedriva lantbruk i olika landsdelar. från SLU var inne på att använda hela landet och jämna ut växtnäringsbalansen. Jag undrar som du kan utveckla det. gensen kanske också har något medskick till oss på det området. (M): Också jag vill tacka för en väldigt intressant förmiddag med många intressanta aspekter på rapporten, som det är bra att vi tagit fram. Jag tycker att gruppen har gjort ett gediget arbete i rapporten. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag vill börja med att rikta en fråga till och så att vi kan få två olika perspektiv, brukarperspektivet och myndighetsperspektivet. Vi har nu fått siffror som pekar på att har lagkraven ökat med i jordbruket. Krav på journalföring har ökat med . Kraven på anmälan och tillstånd har ökat med . lyfte också fram hur jordbruket känner sig belastat med det. Vissa väljer att sluta i stället för att fortsätta på grund av regler och byråkrati. Det har blivit så tungt för enskilda företagare. Därför skulle jag vilja höra de två se på detta från olika sätt. Min nästa fråga går egentligen till på LRF och även Per på Lantmännen. Vi ser i jämförelser med andra länder i rapporten till exempel att vi har förhållandevis låg försörjningsgrad på vår produktion. Vi har egentligen möjligheter att öka den väldigt mycket. Om ni skulle kunna problematisera någonting i ett historiskt perspektiv: Varför har det blivit så här? Varför är vi där vi är i svenskt jordbruk? Hur ser investeringsviljan ut för framtiden? Det handlar om att få fram kapital men också om glappen som varierar väldigt mycket mellan programperioderna. Det är svårt att få långsiktighet i hur det kommer att vara. Finns det tillräckligt mycket finansiella muskler? Finns det investeringsvilja utifrån? Jordbruket har såklart investeringsvilja, men finns vilja utifrån? Jag stannar där. (SD): Tack för intressanta föredrag från en mängd olika perspektiv. Det visar hur viktigt det är med helhetssyn i den här frågan. Jag vill ställa en fråga om vad vi nu fått höra här om att sårbarheten kan se väldigt olika ut. Vi hörde också från att flexibilitet för lantbrukaren är väldigt viktig. Där vill jag ställa en fråga till på LRF. Hur viktig är en tillräcklig flexibilitet för lantbrukaren och handlingsfrihet för att öka beredskapen och minska sårbarheten? Det är inte minst i ljuset av att många av de regler som minskar flexibiliteten beslutar vi på EU-nivå. Hur ska vi göra för att freda oss från det? Min andra fråga går till på . Hon lyfte fram en fråga som har varit lite förbisedd tidigare i sårbarhetsdiskussioner. Det är den sociala hållbarheten. Också jag tror att social hållbarhet har väldigt stor betydelse för att vi kan rekrytera nya förmågor och ny kompetens till branschen. Jag skulle vilja att kunde utveckla lite grann om betydelsen av social hållbarhet för minskad sårbarhet och på vilket sätt och lite grann om lösningar. Ordföranden: Jag hoppas att ni har fört anteckningar. Det har jag gjort. Vi börjar bakifrån frågorna med från SLU som fick frågan UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN om social hållbarhet. Men du fick också en fråga om att utveckla kring pro- duktion i hela landet. , : Tack så jättemycket. tänkte att det var lugnt och att jag kunde få några andetag innan det var dags Det är jätteroligt, , att du nappade på frågeställningarna om Jag kan bara säga att vi även har ett seminarium där vi pratar om social hållbarhet. Det är så pass viktigt för att säkerställa ett Jag tror att här kan alla komplettera på olika nivåer. Det handlar om att de som är aktörer känner att de vill jobba inom branschen. Det behöver finnas en attraktionskraft för att vi ska kunna få nya som vill jobba med vårt livsmedels- system och kanske specifikt med lantbruket . Det handlar om att utveckla, tillgodose behov och så vidare. också om den biten att om man känner sig väldigt utsatt på daglig basis, som många av framför allt våra djurproducenter gör , måste man skapa en trygghet runt det. Det är väldigt många olika dimensioner. Det handlar också om den bit som många har varit inne på med lönsamhet. Känner man inte att det finns en framtidstro inom branschen och det man gör är det väldigt svårt att gå in och satsa. Jag tyckte att uttryckte det så bra. Man vill satsa och tän- ker att det är en lysande framtid som man har framför sig. många dimensioner på social hållbarhet. Jag tycker verkligen att vi behöver plocka ut det och våga definiera det. Det försvinner lätt in i annat. kanske ett lite flummigt svar. Sedan fortsätter jag vidare till fråga om växtnäringen och växtnäringsbalansen i hela landet. Det är väl en tanke att vi skulle kunna ha ett väldigt diversifierat system vad gäller både djurhållning och växtproduktion och utnyttja alla resurser i landet så att vi inte har väldigt mycket djurproduktion på vissa områden. Det är klart att det baseras på de odlingsförhållanden som finns. försöker att jobba aktivt med det och skapa förutsättningar för detta. des bland annat om livsmedelsanläggningar. Vi pratade lite grann om slakte- Kan man minska sårbarheten genom att fördela ut det och använda struk- turen i landet så att man kanske kan producera djur i olika delar utan att de behöver åka så långt till slakteriet och så vidare? Det handlar väl även om att kunna se framåt, investeringar i stallar och så vidare och vad som kommer. Vilka framtida klimatanpassningar måste vi göra Kan vi till exempel i förprövningen tillåta oss att jobba aktivt med UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag kan också tänka mig att klimatanpassningen kanske berör markförhållanden. Det som kanske är mindre optimalt nu kanske har förutsättningar framåt. Man behöver se förutsättningarna i hela landet. Jag stannar där. Ordföranden: tack. var också berörd av frågan om produktion i hela landet. Du får gärna svara på den. Sedan fick du också en fråga om du vill utveckla dina tankar kring regelkrånglet som har ökat. : Förutsättningarna vi diskuterar för vår del, om jag pratar för oss i norr, handlar om väldigt långa avstånd och att vi har små skiften. Det gör att det kostar mer för oss att producera. Därför är kompensationsstödet väldigt viktigt. Det man även kan prata om är hur bankerna ser på vårt företagande i den här branschen. Det handlar om hur villig man är att vara med och utveckla branschen så att vi har möjlighet att investera. Det är otroligt viktigt för att vi ska finnas kvar. Det är nog de bitarna. Sedan är det att fastighetspriserna i norr ofta skiljer sig åt mot fastighetspriserna i söder. Det ser bankerna också. Hur ska man ställa sig till det? När vi pratar om lagstiftningen och regelkrånglet måste man se över hur vi kan samordna mellan olika myndigheter och kontrollorgan. är det mycket dubbelrapportering. Är man Kravodlare eller har ekologisk odling kan det vara mycket rapportering kring det som man rapporterar till andra myndigheter. Hur kan man göra det för att minska arbetsbelastningen? För mig som är den yngre generationen, som jag anser att jag är, vill vi att digitaliseringen ska fungera. Man ska till exempel ha välfungerande appar när man är ute i fält. Det ska gå snabbt att rapportera om det krävs. Där tycker jag att vi ligger lite efter i den här branschen. Just det här med lagstiftningen hör ihop lite med det. Sedan handlar det lite grann om vem som ska göra vad. Ska jag som är bäst på djurhanteringen alltid göra det som är skrivbordsarbetet, som jag kallar det? Det måste man se över. Man måste ha en helhet när man är ute och kontrollerar livsmedelsföretagen. Det tycker jag är otroligt viktigt. Det finns regler och lagstiftning att följa. Men det gäller att man har helhetssynen när man är ute. Det jag brukar landa i är att vi är otroligt kontrollerade. Hur villig är staten att köpa maten den kontrollerar? Det är också en sådan fråga. Vi lägger på lagstiftning. Var finns viljan att köpa upp maten? Det tycker jag också är viktigt att ha med sig. Det är lite mina tankar kring de frågorna. Ordföranden: så mycket. Jag ställde också regelkrångelsfrågan till . Jag ger ordet till . UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Jag kan inte kommentera den kvantitativa Jag har ingen uppfattning om de procenttalen. skulle jag vilja säga att vårt medlemskap i är en väldigt viktig bidragande Ser man till och de regelområden vi hanterar är i princip all reglering EU-gemensam. Det är två huvudsakliga områden. gemensam reglering och sedan är det regleringar på område som jag tror ställer till det mest för företagarna inom dessa områden. Det är helt rätt att det är en väldigt stor regelbörda. sedan en genomgång av regelbördan som olika myndigheter lägger på företag. och länsstyrelserna vann med hästlängder i den tävlingen, om man får använda det begreppet. Vi har ett väldigt stort fokus på detta. Som jag sa tidigare är vår utgångs- punkt att regler behövs, men regler ska vara begripliga, lätta att förstå och lätta Det är någonting vi har för ögonen när vi utformar till- lämpningen av de regelområden som vi jobbar med. Det är en stor utmaning. Det är en sektor som i huvudsak har små företag som har liten administrativ kapacitet. Därför måste vi också jobba med det som var inne på här innan om att förutom att göra själva regeltillämpningen lätt också göra det lätt att till exempel rapportera och lik- nande med hjälp av digitalisering. Ordföranden: Även från ställde en fråga Men då handlade det lite grann mer om flexibilitet. tades till LRF. fick också en fråga om investeringsvilja och varför vi är där vi är av . Sedan får du gärna beskriva hur frågan om UTP påverkar primärproducenterna. , : När det gäller frågan om flexi- bilitet kan man konstatera rent allmänt i samhället och inte minst i jordbruket att allt fler människor jobbar med att kontrollera och tala om för dem som ska göra själva jobbet hur de ska göra och allt färre jobbar med att faktiskt genom- Det är en annan spegling av frågan om regelverk, lagkrav och ad- Jordbruk är en verksamhet som kräver väldigt mycket flexibilitet. i växtodlingsjordbruket är man oerhört beroende av väder och måste anpassa sig till det. Vi har marknader som förändras. kräver en stor flexibilitet. I animalieproduktionen skulle jag säga att behovet är ännu större. bar med djur och allt som kan hända. kräver väldigt mycket flexibilitet. Det i sin tur kräver en förutsägbarhet vad gäller villkoren från politik och myndigheter som vi ibland inte alltid ser. Det finns många förklaringar till UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Bland annat talar man om CAP, utbetalningar därifrån och de fördröjningar vi hade. Det gäller inte minst en fråga som ligger på ert bord. Det är finansieringen av landsbygdsprogrammet. Vi har när det gäller investeringsstödet haft perioder när pengarna är slut. Det blir en lucka eller två, och sedan kommer det tillbaka. Den ryckigheten dämpar företagarnas investeringsvilja. De vet inte riktigt om de har möjlighet att få bidraget till finansieringen eller inte. Flexibla regelverk är väldigt viktigt för att man ska kunna hantera all annan flexibilitet som behöver hanteras inom de här företagen. Vi kan konstatera att regelbördan är väldigt omfattande och reglerna väldigt detaljerade. Det gäller inte minst att kraven på journalföring och rapporter växer på ett sätt som inte alltid är ändamålsenligt även ur ett samhällsperspektiv. Det var en fråga från om varför det har blivit så här vad gäller låg försörjning. Den är väldigt intressant. Det är nästan som att man skulle göra en egen studie av den. Det korta svaret på den frågan är att när vi gick med i EU hade vi även från jordbrukets sida, jordbrukets organisationer och från samhällets sida en ganska naiv bild av att konsumenter skulle stå på kö för att köpa svenska produkter med höga mervärden till dyra priser. Vi kan konstatera att vi inte har lyckats speciellt bra med att bygga ut den exporten. Tvärtom har vi i suttit kvar med mycket långtgående regelverk. Vi har en dyr kostnadsnivå i vår produktion som vi har öppnat upp, blivit en del av den gemensamma marknaden, och fått ett importtryck i som slagit undan konkurrenskraften för svenska lantbrukare. Det skulle jag vilja säga är det korta enkla svaret på varför vi har tappat så mycket produktion i och varför vi har ökat importen så mycket. Finns det investeringsvilja? Ja, jag är helt övertygad om att den finns. Varje krona extra som går till lantbrukarna och deras företagare kommer att investeras i verksamheten. Det är bra för livsmedelsförsörjningen i och är investeringar som är bra för miljö och klimat. Lantbrukarna kommer inte att spara pengarna på några konton, investera dem i andra saker eller resa utomlands för dem. De kommer att investera dem i saker som är väldigt viktiga. Det finns ett stort eftersatt investeringsbehov på flera olika områden. Det gäller byggnation inom animalieproduktionen, dräneringssidan. Vi skulle snabbare kunna ta till oss ny teknik vad gäller till exempel precisionsodling som är bra för klimatet. Den investeringsviljan finns.