urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — Kommittén har till uppgift att belysa hur ledamöterna har kunnat utöva riks- dagsuppdraget på individnivå under de speciella förhållanden som rådde under större delen av 2020. Därför ställdes ett antal frågor i enkäten med denna in- riktning, och svaren på dessa frågor redovisas i följande avsnitt. Från att veckopendla till (alternativt för de ledamöter som är bosatta närmare ) för att utöva sitt uppdrag på plats i utskott, kammare, partigrupper och andra konstellationer till att befinna sig i hemmet och delta i möten på distans har sannolikt varit den mest påtagliga omställ- ningen för många riksdagsledamöter. I enkäten ställdes därför ett antal frågor om olika aspekter av att utöva riksdagsuppdraget på distans. Svaren på dessa frågor redovisas i det följande. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Distansarbetets påverkan på uppdraget som riksdagsledamot som helhet En fråga gällde ledamöternas sammanvägda syn på hur omställningen till di- stansarbete hade påverkat deras möjligheter att utöva sitt uppdrag. Svarsför- delningen redovisas i figur C12. Figur C12 Respondenternas svar på frågan om hur distansarbetet har på- verkat deras uppdrag som riksdagsledamot som helhet (antal svar = 215) av de som har besvarat frågan anger att distansarbetet som helhet har varit dåligt eller mycket dåligt för deras uppdrag som riksdagsleda- mot. Ungefär en tredjedel av respondenterna anger emellertid att det har varit bra eller mycket bra för uppdraget. Olika syn bland manliga och kvinnliga respondenter Delar man upp svaren ovan med avseende på respondenternas kön får man det diagram som redovisas i figur C13. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C13 Respondenternas svar på frågan om hur distansarbetet har på- verkat deras uppdrag som riksdagsledamot som helhet, uppdelade efter va- riabeln kön Varken bra eller dåligt Av diagrammet framgår att det är en större andel manliga respondenter () som har valt något av de två positiva svarsalternativen (bra eller mycket bra) än bland de kvinnliga respondenterna (). Bland kvin- norna har i stället valt något av de två negativa svarsalterna- tiven (dåligt eller mycket dåligt) i jämförelse med de manliga respondenterna där motsvarande siffra var . Samband mellan respondenternas ålder och synen på distansarbete I figur C14 har svaren på frågan om hur distansarbetet har påverkat respon- denternas förutsättningar att utöva sitt uppdrag delats upp efter respondenter- nas ålder. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C14 Respondenternas svar på frågan om hur distansarbetet har på- verkat deras uppdrag som riksdagsledamot som helhet, uppdelade efter va- riabeln ålder Varken bra eller dåligt Av diagrammet framgår det att det är en större andel () i den yngsta ålderskategorin (upp till ) som anger något av de två negativa alternativen i de två andra ålderskategorierna. I ålderskategorin 40–är motsvarande siffra och för ålderskategorin 60 plus uppgår den till . bör det noteras att den sammanlagda andelen bland de äldsta respondenterna (dvs. 60 plus) som har valt att ange något av de två positiva svarsalternativen är lägre än i de två andra kategorierna. An- delen som har valt svarsalternativet bra eller mycket bra bland den äldsta kategorin är , vilket kan jämföras för mellankate- gorin och bland de yngsta respondenterna. Noterbart är också att det är en betydligt större andel i den äldsta kategorin som har valt det neutrala svarsalternativet ”varken bra eller dåligt” jämfört med i de två andra kate- gorierna. Har restiden betydelse för synen på hur distansarbetet har påverkat uppdraget som riksdagsledamot? Kan det vara så att resorna till och från försvårar för ledamöterna att utöva sitt uppdrag och att ett utökat distansarbete därför eventuellt skulle kunna ses om något positivt för vissa ledamöter och då kanske främst för de som tillbringar mycket tid på resande fot mellan hemorten och . Delar man upp svaren på frågan om distansarbetets påverkan på respondenter- nas syn på förutsättningarna att utöva sitt uppdrag under pandemin får det man det diagram som återfinns i figur C14. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C15 Respondenternas svar på frågan om hur distansarbetet har på- verkat deras uppdrag som riksdagsledamot som helhet, uppdelade efter va- riabeln restid till / Varken bra eller dåligt Av diagrammet framgår det att det finns en viss samvariation mellan restid till och hur ledamöterna upplevde möjligheterna att utöva sitt uppdrag . Bland de med längst restid () är det som har valt att ange något av de två negativa svarsal- ternativen. Motsvarande andel för mellankategorin (2–) är något lägre () och för de med kortast restid betydligt lägre (). Det bör även noteras att det är bland de med längst restid som en betydligt större andel () har valt det mest negativa alternativet (dvs. mycket dåligt), vilket kan jämföras med de två andra kategorierna där motsvarande andel endast är för de med en restid respektive för de med en restid mellan och 2 och . Respondenternas kommentarer om distansarbetets påverkan på deras förutsättningar att kunna utöva uppdraget som riksdagsledamot Flera av respondenterna har lämnat kommentarer om distansarbetets påverkan på deras förutsättningar att utöva sitt uppdrag. Här följer några av kommenta- rerna i citatform under vissa tematiserade rubriker: Avsaknaden av fysiska möten försvårar Att många av respondenterna saknar de fysiska mötena med kollegor, väljare och andra framgår tydligt av deras kommentarer kring detta: Att träffas fysiskt är väldigt viktigt, sen har det fungerat, men man missar mycket. Eftersom uppdraget bygger på möjligheten att ha personliga kontakter och det inte har gått, så blir det svårt att utföra uppdraget på ett tillfredsstäl- lande sätt. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Politiker ska vara ute och träffa medborgare, väljare, medlemmar i sitt parti, andra partiers företrädare, ha seminarier etc. Såklart har det drabbats hårt. Det går inte att jämföra med förutsättningarna innan pandemin, det är stor skillnad att inte kunna mötas fysiskt och göra fysiska möten och besök. Men återigen, under förutsättningarna som pandemin gett oss tycker jag det överlag ändå har fungerat bra. En del möten har blivit lättare att få till och genomföra tack vare att det blivit möjligt att ha det digitalt, man har också kunnat vara tillgänglig på fler aktiviteter av samma anledning ef- tersom det inte har krävts någon resa. Alltså, det har ju funkat, men inte alls tillfredsställande. De gånger det varit nödvändigt att vara fysiskt på plats i har varit rena energikickar. Man får så mycket ut av att möta medarbetare (och motståndare) tredi- mensionellt, möten vid kaffeautomaten osv. Även om det också tar sina timmar och kräver viss energi att ta sig till , så ger det så mycket mer. Alla former av politik bygger på mänsklig kontakt. Att förhandla och kunna göra upp bygger nästan helt på mänskliga möten. Internationella kontakter handlar om tillit. Det kan endast skapas genom mänskliga mö- ten. Stor del bygger på fysisk interaktivitet, och som så utgör en sam- lingsplats för möten, diskussion, men även spontana aktiviteter som är mycket värdefulla i det dagliga arbetet. Det lokala valkretsarbetet har kraf- tigt försämrats, dock mestadels utifrån att externa aktörer inte har kunnat träffats eller tillåtit besök. Avsaknaden av pulsen i huset är enorm. Svårt skapa kreativa utvecklings- projekt på distans. Det digitala upplägget är TRÅKIGT! Distansarbete leder till nya sätt att utöva uppdraget innebar distansarbetet att andra sätt att arbeta växte fram: Det är klart att det har fungerat mycket sämre på de flesta sätt. Men med tanke på förutsättningarna så har det fungerat bättre än jag kunnat förvänta mig. Vi har lärt oss andra sätt att bedriva vårt uppdrag. Haft många fler kontakter och möten, om än digitala, under på grund av minskad transporttid inför och mellan möten så hinner man träffa fler och ”åka” till fler ställen i landet . Likadant fler på digitala seminarier och webbinarier eftersom det blir enkelt att delta och vara med på stora geografiska avstånd. Har inte gjort sedvanliga besök på grund av pandemin men de digitala har fungerat bra. Jag har haft mycket bättre förutsättningar att kombinera uppdraget i riks- dagen med att ta in inspel och synpunkter från väljare och organisationer från min valkrets och inom mina arbetsområden. Både på grund av effek- DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN tivare arbetssätt och mindre restider. Det har varit mycket positivt för den demokratiska förankringen av riksdagsarbetet. Det har även varit positivt ur ett jämställdhetsperspektiv då det nu är enklare för personer utanför att kombinera uppdrag och familjeliv. Generellt har förutsättningarna för mig som ledamot försämrats av distans- arbetet. Jag är mindre delaktig i partigruppsmöten, känner mindre glädje inför uppdraget, byter sällan till aldrig några ord med folk från andra par- tier. Dock har det möjliggjort ett större engagemang i partiet lokalt och regionalt och jag har fått ta ett stort ansvar för att digitalisera den egna organisationens inre verksamhet. Det som blivit mest lidande är mina kon- takter med väljare. Det som tjänat mest på distansarbetet är det egna famil- jelivet. Många internationella resor har blivit inställda som en följd av pan- demin. Det är klart att det påverkar det politiska arbetet när man inte kan för- handla, kompromissa, diskutera, debattera med direkt ögonkontakt och rumsnärvaro. Möjligt att det blev bättre med tiden, men generellt känner jag så. Lättare att kombinera uppdraget med privatlivet En kombination av digitala och fysiska möten ser vissa som den bästa lös- ningen: Totalt sett skulle jag säga att pandemin påverkat min möjlighet att utöva uppdraget som riksdagsledamot negativt. Men möjligheten att kombinera uppdraget som riksdagsledamot och familjeliv har däremot varit helt fan- tastisk när jag inte varit tvungen att vara hemifrån 3–, och jag hoppas verkligen att livet som riksdagsledamot post blir en kombination av det digitala och det fysiska (samt med en del förändringar i arbetet i kammaren) så att det blir lättare att kunna kombinera livet i riks- dagen med en familj och boende i annan del av . De praktiska möjligheterna för ledamöterna att utöva sin rätt att rösta i kammaren Överenskommelsen mellan gruppledarna om att endast 55 ledamöter skulle delta vid voteringarna i kammaren innebar i praktiken att ledamöterna inte hade möjlighet att fritt utöva sin rösträtt. Partierna tycks ha valt ut de som skulle delta i voteringarna på lite olika sätt och sammansättningen varierade också . Avstånd till gjorde att reserestriktioner kunde be- gränsa vissa ledamöters möjligheter att bli ”uttagna” att ingå bland de 55 vo- terande liksom även om man tillhörde en riskgrupp (ålder var här en faktor) eller hade närstående som gjorde det. På en fråga i enkäten om hur ledamöterna såg på hur distansarbetet hade påverkat deras praktiska möjligheter att utöva sin rätt att rösta i kammaren fördelade sig svaren i enlighet med diagrammet i figur C16. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C16 Ledamöternas sammantagna bedömning av de praktiska möjlig- heterna för dem att utöva sin rätt att rösta i kammaren (antal svar = 218) Det framgår av diagrammet att cirka två femtedelar av respondenterna ansåg att deras möjligheter att utöva sin rätt att rösta i kammaren har fungerat dåligt eller mycket dåligt. En nästan lika stor andel () anser å andra sidan att det har fungerat bra eller mycket bra. En femtedel av de som har svarat valde alternativet varken bra eller dåligt. Bland de kommentarer som har lämnats är det någon som konstaterar att hen inte har kunnat vara med och votera i ärenden som vederbörande har ar- betat med . En annan respondent slår fast: ”Då jag är 70 plus så har jag inte fått komma till . Och det har funnits mer begränsningar även på hemmaplan för att kunna utöva mitt uppdrag på bästa sätt.” De be- gränsade möjligheterna att utöva det personliga mandatet lyfts fram i följande två citat: 55-mannariksdagen innebär förstås att min personliga rätt att rösta i alla frågor kringskärs kraftigt. Utfallsmässigt hade det dock förmodligen inte spelat någon roll. Tycker att mitt uppdrag som ledamot i helt underminerats. En viss diskriminering har skett. Urvalet av vilka ledamöter som har fått tjänstgöra är anmärkningsvärt. Min totala utvärdering är att arbetet har skett under näst intill odemokratiska former. Ledamöterna ombads ange hur utskottsarbetet fungerade under de speciella förhållanden som rådde under större delen av 2020. Svarens fördelning redo- visas i figur C17. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C17 Respondenternas syn på hur utskottsarbetet har påverkats av di- stansarbetet (antal svar = 217) Av diagrammet kan man utläsa att knappt en femtedel av respondenterna anger att utskottsarbetet har fungerat dåligt eller mycket dåligt. anger att arbetet har fungerat bra eller mycket bra. Arbetet i den egna riksdagsgruppen Respondenternas syn på hur arbetet i den egna riksdagsgruppen har påverkats av distansarbetet redovisas i figur C18. Figur C18 Respondenternas syn på hur arbetet i den egna riksdagsgruppen fungerade (antal svar = 218) Här kan man konstatera att en majoritet av svaren hamnar i kategorierna bra eller mycket bra (totalt ) som anger att arbetet i den egna riksdagsgruppen fungerade dåligt eller mycket dåligt. En dryg femtedel av respondenterna valde att ange svaret ”varken bra eller då- ligt”. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Kontakten med andra ledamöter Riksdagsarbetet bygger i mångt och mycket på kontakter mellan ledamöter både inom och mellan partier. Förutsättningarna för sådana kontakter kan för- väntas ha påverkats av omställningen till distansarbete. Inte minst gäller det den typ av spontana fysiska möten som förekommer på plats i lo- kaler i anslutning till utskottssammanträden, kammararbetet, partigruppsmö- ten, måltider etc. Mot den bakgrunden ställdes en fråga i enkäten om hur övergången till di- stansarbete hade påverkat kontakterna med andra ledamöter inom det egna partiet och med ledamöter i andra partier. Svaret på de två frågorna redovisas i figur C19. Figur C19 Respondenternas syn på hur kontakterna fungerade med ledamö- ter inom det egna partiet och med ledamöter i andra partier (antal svar = 216 respektive 217) Här kan det noteras att respondenterna anger att både kontakterna med leda- möter inom det egna partiet och med ledamöter i andra partier har fungerat förhållandevis dåligt under de distansarbetsförhållanden som har rått under större delen av pandemin. har angett att kontakten med ledamöter inom det egna partiet har fungerat dåligt eller mycket dåligt. ha angett att kontakten med ledamöter i andra partier har fungerat dåligt eller mycket dåligt. Här finns det skäl att särskilt peka på att andelen som har svarat mycket dåligt är , vilket kan jämföras med mot- svarande siffra för kontakterna med ledamöter i det egna partiet; . Ett citat som illustrerar detta är följande: Jag saknar att möta kollegor från det egna partiet och andra i korridoren, fiket, innan voteringarna. De där tillfällena man kan ta upp något man fun- derat på, något som man vill stämma av, reda ut frågetecken etc. Det på- verkar negativt. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Arbetet i den egna valkretsen och kontakten med väljare Distansarbete och det faktum att resor till och från var begränsade skulle kunna innebära att tid frigörs för ledamöterna att vara mer närvarande i den egna valkretsen och för kontakter med väljarna. Å andra si- dan har möjligheterna till fysiska möten varit begränsade även lokalt, vilket har inneburit att många partiarrangemang har fått ställas in eller omvandlas till digitala möten. Även andra tillställningar där riksdagsledamöter ofta medver- kar fysiskt (seminarier, konferenser, debatter etc.) har fått stöpas om till något annat format eller skjutas . Detsamma gäller sådana studiebesök etc. som riksdagsledamöter genomför i den egna valkretsen eller tillsammans med partikamrater i andra valkretsar. I figur C20 redovisas hur respondenterna har ställt sig till hur arbetet i den egna valkretsen respektive kontakten med väljare fungerade . Figur C20 Respondenternas syn på hur arbetet i den egna valkretsen re- spektive kontakten med väljare fungerade (antal svar = 218 re- spektive 216) Arbetet i den egna valkretsen Av figuren kan man utläsa att av respondenterna anger att arbetet i den egna valkretsen har fungerat dåligt eller mycket dåligt. Motsva- rande siffra när det gäller kontakten med väljare är . Knappt en fjär- dedel av respondenterna anger att arbetet i den egna valkretsen har fungerat bra eller mycket bra. Här är motsvarande siffra för kontakten med väljarna . Följande citat ger ytterligare underlag för att kunna tolka dessa data: Arbetet i den egna valkretsen och kontakten med väljare förbättrades be- tydligt eftersom vi nu spenderade väldigt mycket mer tid där, men försvå- rades av att det var svårt att genomföra verksamhetsbesök, möten etc. Givet restriktionerna kring möjligheten att träffas människor emellan (mö- ten, marknader, skolor, arbetsplatser osv.) har kontakten med väljare DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Har försökt hitta andra vägar för att möta och nå, men det är ett ständigt arbete. En i teorin positiv effekt av att kunna arbeta mer på distans är att man skulle kunna avlägga fler verksamhetsbesök och utöka det lokala arbetet men på grund av pandemin har det varit ”nej tack” nästan överallt, vilket har försvårat arbetet. Mer distansarbete efter pandemin skulle vara opti- malt för att kunna ha en mycket tätare kontakt med företag och väljare i egna valkretsen. Svårt med arbetet i valkretsen när man ska undvika nya kontakter. Det svåraste under pandemin har varit att möta väljarna då fysiska möten har uteblivit. Däremot har tiden i valkretsen gjort att om pandemin inte funnits hade dialogen med väljarna kunnat vara mycket bättre än i ”vanliga fall”. Det är en stor fördel för rollen som förtroendevald att man kan lägga mer tid i valkretsen, i stället för att resa till/från . ledamöter är i olika utsträckning involverade i interna- arbete. Det handlar bl.a. om att delta i utrikes resor med utskotten, ingå i de delegationer som utser för arbete i olika interparlamentariska samarbeten och att ta emot utländska besök i . Mycket av ledamöter- nas internationella arbete som har byggt på resor utomlands och på att ta emot inkommande utländska besök fick antingen ställas in eller om- vandlas till digitala alternativ. I figur C21 redovisas respondenternas syn på hur det fungerade att upprätthålla de internationella kontakterna . Figur C21 Respondenternas syn på hur det gick att upprätthålla de inter- nationella kontakterna (antal svar = 215) DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Av figuren kan man utläsa att av respondenterna ansåg att de internationella kontakterna fungerade dåligt eller mycket dåligt . ansåg att dessa kontakter fungerade bra eller mycket bra. Det var inte särskilt många av respondenterna som valde att kommentera frågan om de internationella kontakterna. De synpunkter som framfördes tog dock i huvudsak sikte på att de internationella kontakterna hade underlättats till följd av att resor kan undvikas och med hänvisning till en mer accepterad och allmänt tillämpad användning av digitala kanaler i det internationella ar- betet: Jag har inte så många internationella kontakter i mitt ansvarsområde, men det har ju blivit betydligt enklare att ta sådana nu när man kan ta en timmes möte framför datorn i stället för att behöva resa utomlands, så det kommer jag förhoppningsvis använda mer i mitt uppdrag framöver. Lättare att ha internationella kontakter då digitalt arbete är standard för alla. Det har varit lättare med internationella kontakter, då de har kunnat ske på distans och resor har kunnat undvikas. Det fungerar bättre och bättre på distans med kollegor, dock är det ett bekymmer att det inte har kunnat ge- nomföras t.ex. fysiska verksamhetsbesök. ledamöter har under normala förhållanden mer eller mindre regel- bundna fysiska möten med en eller flera av de tjänstemän som är anställda vid respektive partis riksdagskansli. Den fysiska närvaron i ger också förutsättningar för sådana spontana möten och avstämningar mellan le- damöter och partikanslitjänstemän som kan vara värdefulla för att ledamoten ska kunna utföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. Hjälp med olika praktikali- teter som kräver fysisk närvaro i hör också till partikansli- ernas arbetsuppgifter. fick många av dessa möten ersättas av di- stansmöten som en följd av att både ledamöterna och de partikanslianställda i huvudsak arbetade på distans. I figur C22 redovisas hur respondenterna ser på hur kontakten med det egna partikansliet fungerade . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C22 Respondenternas syn på hur kontakten med det egna partikans- liet fungerade (antal svar = 217) Av figuren kan man utläsa att knappt hälften av respondenterna () ansåg att kontakten med det egna partikansliet hade fungerat bra eller mycket bra. En knapp fjärdedel ansåg att denna kontakt hade fungerat dåligt eller mycket dåligt. Endast några av respondenterna kommenterade denna fråga. Några kommentarer löd enligt följande: Utskottsarbete och kontakt med partikansli m.m. sker ofta på så formali- serad väg att det fungerar ändå. Däremot har den spontana kontakten med egna partikamrater man annars träffar och diskuterar med i korridorerna blivit lidande. Att inte kunna lämna in frågor och interpellationer helt digitalt har varit ett rejält minus under pandemin när färre tjänstemän (på partikanslierna) har varit på plats. har rutinen i mitt parti förbättrats men var det lite knöligt och jag fick lägga tid på att jaga efter personal som kunde hjälpa mig att formellt lämna in mina frågor och interpellationer i mitt ställe. I likhet med tidigare frågor ombads ledamöterna att göra en jämförelse mellan förhållandena före och under själva pandemin. I figurerna C23, C24 och C25 nedan redovisas svarsfördelningen avseende dessa jämförelser. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C23 Respondenternas syn på hur olika aspekter av riksdagsuppdraget har förändrats mellan (dvs. före pandemin) och 2020 (antal svar 215–216) Av diagrammet kan man utläsa att respondenterna i samtliga de tre redovisade fallen anser att dessa har fungerat sämre under pandemin än innan pandemin bröt ut. Det är knappt två tredjedelar av respondenterna som anser att riksdags- uppdraget som helhet fungerade sämre 2020 än . anser att arbetet som helhet har fungerat bättre eller mycket bättre. När det gäller utskottsarbetet är det av respondenterna som anser att detta har fungerat sämre eller mycket sämre, som ungefär en femtedel av de som har besvarat frågan anger att utskottsarbetet har funge- rat bättre eller mycket bättre. Det är frågan om möjligheterna att utöva sin rösträtt i kammaren som har generat den största andelen svar i kategorin ”mycket sämre”. Detta torde i viss utsträckning kunna förklaras av att samtliga ledamöter hade möjligheten att utöva sin rätt att rösta i kammaren före pandemin men att denna möjlighet begränsades under pandemin både av olika individuella smittskyddsövervä- ganden (ovilja att resa, ledamoten eller någon närstående tillhör en riskgrupp etc.), men också av att antalet som deltog beslutsfattandet i kammaren under större delen av 2020 var begränsat genom den överenskommelse som slöts av gruppledarna .