rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — En lantbrukare i menar att marknaden anpassar sig efter EU-stöden,70 en annan att t.ex. investeringsstödet lett till nybygge av stora olönsamma an- läggningar i mellanbygder.71 i menar att lantbrukarna har anpassat sig efter stöden och att de för att få stöden tenderar att uppmärksamma de problem som man kan beviljas stöd för. Om det t.ex. finns stöd för att minska övergödning uppger många att de har problem med övergödning.72 De direkta EU-stöden är kopplade till arealen och inte till hur åkermarken brukas. Detta har enligt en forskare vid SLU gjort jordbruket mer ensidigt och beroende av pesticider. I förlängningen leder det till ökad resistens mot pesti- cider inom det svenska jordbruket.73 När det gäller det nationella stödet till norra gjorde regeringen en ny indelning i stödområden 2016.74 Indelningen ledde till att många mjölkpro- ducenter i och inte minst i fick lägre natio- nellt stöd för mjölkproduktion . Graderingen av mjölkstödet styrs nu av genomsnittlig temperatur i området.75 Detta kan ha bidragit till att mjölk- producenter i kommunen ställt om sin verksamhet till köttproduktion. Stöden som lantbrukarna fick efter torkan 2018 gjorde enligt några lantbru- kare i och inte så stor nytta i och med att de inte motsva- rade skördeförlusterna.76 Enligt en lantbrukare tog livsmedelshandeln även ut de marginaler som stödet hade bidragit med, dvs. betalade mindre till primär- producenterna.77 Försenade utbetalningar av EU-stöden har haft problem med att betala ut EU-stöden till lantbrukare ,78 vilket påpekades av lantbrukare i , och . En gård i beviljades EU:s omställningsstöd för att de bytte till ekologisk produktion, men utbetalningen av stödet fördröjdes och stödet de skulle ha fått för omställningsåren 2016, 2017 och 2018 fick de först i decem- ber 2019.79 69Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 70Intervju med lantbrukare i , . 71Intervju med lantbrukare i , . 72Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 73Intervju med forskare vid SLU, . 75Skypeintervju med lantbrukare i , . 76Intervjuer med lantbrukare i och , och . 77Intervju med lantbrukare i , . 78Jordbruksverket (2019), årsredovisning 2018, s. 70, och Statskontoret (2016), ökade kostnader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar. 79Intervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Enligt i län har förseningarna i utbetalningar av EU- stöden bl.a. lett till att lantbrukare haft svårare att få banklån för att göra de investeringar som behövs.80 Problemen har också uppmärksammats i , bl.a. vid skriftliga frå- gor och interpellationer om de försenade utbetalningarna.81 Låg lönsamhet generellt inom lantbruket men ökad för kyckling- och grisproducenter Lönsamhet är en långsiktig grundförutsättning för att kunna driva lantbruk.82 I två fallstudier lyfts brist på lönsamhet som en stor risk för sårbarhet.83 Gene- rellt har lönsamheten varit låg för lantbrukarna i fallstudiekommunerna. Det framgår även av SCB:s och statistik, se diagram 4 och 5. Det bör dock enligt betonas att variationen är stor mellan enskilda jordbrukare.84 Diagram 5 Rörelsemarginal, nettomarginal och avkastning på eget kapital för jordbruk (SNI 01 exkl. renskötsel SNI 01491) Källa: SCB, särskild bearbetning. För att studera konkurrenskraften och lönsamheten i utvärderingen av livsme- delsstrategin använder tre olika indikatorer: nettomarginalen, som speglar hur effektivt företaget utnyttjat sin omsättning för att skapa ett överskott, rörelsemarginalen som ett mått på lönsamhet och för att studera marknadsförhållanden och slutligen avkastningen på eget kapital, som är ett mer direkt mått på lönsamheten i en investering och visar om det är lönsamt 80Intervju med tjänstemän vid i län, . 81Se t.ex. fr. 2016/17:664 och fr. 2017/18:396 samt ip. 2016/17:420. 82Intervju med representant för LRF , . 83Intervju med representant för LRF , , och intervjuer med lant- brukare i och , och –26. 84E-post från , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET att ha kvar kapitalet i företaget eller om det är lämpligare att ta ut och ompla- cera det. Lönsamheten sjönk kraftigt under torkan , framför allt på grund av dåliga skördar och dyra foderpriser. Andra omvärldsförändringar på- verkar också lönsamheten i både positiv och negativ riktning. En lantbrukare i lyfter t.ex. den afrikanska svinpesten i som ökat lönsamheten för grisproducenter i och den ökade mjölkproduktion i som minskat lönsamheten för svenska mjölkproducenter.85 Enligt en lantbrukare i kan omvärldsfaktorer som brexit slå hårt mot mjölkproducenter, om skulle sluta importera mjölk från Sverige.86 Det svenska grisköttets marknadsandel har ökat , se dia- gram 1 i avsnitt 1.2.2. Även lönsamheten har gått upp för grisproducenter en- ligt en lantbrukare i Eslöv.87 Kycklingproducenterna har relativt sett haft god lönsamhet enligt en lantbrukare i och en representant för LRF Marginalerna i kycklingproduktionen har dock minskat en- ligt lantbrukaren i , vilket gör produktionen sårbar. Enligt en lantbrukare i är lönsamheten beroende av mjölkpri- serna.89 En annan lantbrukare menar att mjölkpriserna inte har stigit , vilket enligt honom har lett till att mjölkproducenterna i stället behövt bli mer effektiva för att klara sig.90 En potatis- och spannmålsodlare i uppger att han arbetar ca 4 000 tim- mar , vilket har lett till en god lönsamhet i företaget, men att arbeta så mycket är inte hållbart i längden.91 Många lantbrukare hade det svårt ekonomiskt . Dåliga skördar ledde till att animalieproducenter generellt fick köpa dyrt foder – i vissa fall av sämre kvalitet – vilket minskade lönsamheten.92 En lantbrukare i fick ta lån för att köpa in det foder gården annars brukar vara självför- sörjande med.93 Växtodlare hade svårt att klara sina avtalade leveranser, och det fanns växt- odlare som inte kunde leva upp till de avtalade leveranserna och fick betala skadestånd.94 Enligt en tjänsteman vid LRF klarade lantbrukarna i sig bra efter torkan 2018, eftersom få utnyttjade sina krediter hos bankerna. De flesta lantbrukarna i har egen skog, vilket också gör att de klarar sig bättre ekonomiskt.95 85Intervju med lantbrukare i , . 86Intervju med lantbrukare i , . 87Intervju med lantbrukare i , . 88Intervjuer med lantbrukare i och representant för LRF , 2020-02- 89Intervju med lantbrukare i , . 90Intervju med lantbrukare i , . 91Intervju med lantbrukare i , . 92Intervjuer med lantbrukare i , och samt representanter för LRF Syd- ost, , , –26 och . 93Intervju med lantbrukare i , . 94Intervju med lantbrukare i , . 95Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Några lantbrukare lyfter likviditetsproblemen i samband med torkan 2018 som en stor sårbarhet. En lantbrukare menar att det skulle bli svårt att klara av med torka.96 Likviditetsbrist och ekonomisk instabilitet innebär enligt många lantbrukare en stor risk för sårbarhet.97 Likviditetsbrist har bl.a. lett till att lantbrukare tagit lån för att hålla igång produktionen i stället för till investeringar.98 Svårt för en del lantbrukare att få banklån Bankerna har, enligt lantbrukare i kommun, blivit restriktivare med att bevilja lån till enskilda företagare med lågt resultat, vilket leder till att nöd- vändiga investeringar inte kan genomföras.99 Att det är svårt att få banklån har också lyfts av lantbrukare i . Där hade den nya smågrisproduktionen i svårt att få banklån. Samtliga ägare för anläggningen var tvungna att lämna sina andra fastigheter som sä- kerhet för att få lånet beviljat.100 Enligt tjänstemän vid i är banker utan fysiska kontor och med lägre kunskap om lantbruket en orsak till att lantbru- kare har svårare att få sina lån beviljade.101 Bankerna har stort inflytande när de beviljar lån till enskilda lantbrukare för investeringar i bevattningsdammar och andra åtgärder för att bevara vatten, eftersom det kan hindra andra lant- brukare från att vidta vattenåtgärder i samma område då vattnet kanske inte räcker till alla. Detta kan gälla oavsett om de andra lantbrukarna har fått till- stånd. Här behövs enligt LRF samarbeten för att kunna dela på vattenresurser, vilket LRF arbetar med i LEVA-projekten (lokalt engagemang för vatten).102 En grundläggande faktor för att banken ska kunna erbjuda och bevilja kre- dit till ett lantbruksföretag är enligt att företaget har en långsiktig återbetalningsförmåga. lånar bara ut till företa- gare och boende på lantbruksfastigheter genom säkerställd finansiering, dvs. med en jordbruks- eller skogsfastighet som är pantsatt till banken. Banken stäl- ler även krav på att det finns ett eget kapital som insats. Banken kan i samar- bete med andra finansiärer bevilja lån till t.ex. yngre lantbrukare som saknar eget kapital, t.ex. i samarbete med statliga AB.103 Osäkerhet kring äganderättsfrågor och vissa begränsningar i brukandet på- verkar kreditgivningen för lantbrukare som också äger skog. Exempelvis kan förändrade myndighetsbeslut innebära att en skogsfastighet kan brukas, vilket gör att värdet på fastigheten minskar. Då en bedömning görs utifrån marknadsvärdet behöver rätten att bruka enheterna vara tydlig. Plöts- liga avverkningsrestriktioner, inom ramarna för artskyddet, slår 96Telefonintervju med lantbrukare i , . 97Intervjuer med lantbrukare i och samt tjänstemän vid i Kal- mar län, , och . 98Telefonintervju med lantbrukare i , . 99Intervju med lantbrukare i , . 100Intervju med lantbrukare i , . 101Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 102Intervju med representanter för LRF Sydost, . 103Telefonintervju med tjänstemän vid , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET först mot kundens förmåga att betala löpande räntor och amorteringar, därtill får det stora konsekvenser för marknadsvärdet på den berörda fastigheten.104 Svårt att konkurrera på världsmarknaden Den fria handeln inom EU i kombination med att har strängare miljö- och djurskyddsregler, högre bränsleskatter och kallare klimat har inneburit att svensk produktion har haft svårt att klara konkurrensen från andra länder.105 Flera aktörer bekräftar också att det är svårt att konkurrera på världsmarknaden eftersom andra länder inte har lika strikta regelverk som . Regelverken ses i sig inte som ett hinder. Flera lantbrukare i fallstudierna är positivt in- ställda till en hög miljö- och djurskyddsstandard. Däremot vill lantbrukarna snarare få mer betalt för den dyrare produktion som den höga standarden med- för, vilket är svårt i nuvarande konkurrenssituation.106 Det finns även naturliga förutsättningar i som försvårar konkurrenskraften, som t.ex. väderför- hållanden.107 Produktivitetstillväxten i det svenska jordbruket har varit god. I diagram 6 jämförs utveckling av faktorproduktivitetsindex för jordbruk med våra huvudsakliga konkurrenter på jordbruksmarknaden . över hela perioden har presterat bra med en faktorproduktivitet som stadigt har ökat. Enligt en rapport från OECD108 beror ökningen främst på en kraftig minskning av arbetskraften. 105Linderholm (2019), självförsörjningsgrad – energi till människor och mo- torer från svenskt jordbruk 2017–2018, s. 6. 106Intervjuer med lantbrukare i och , och . 107Intervju med lantbrukare i , . 108OECD (2018), Innovation, Agricultural Productivity and Sustainability in . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Diagram 6 Utveckling av faktorproduktivitetsindex för , EU och län- derna i omvärldsanalysen, 1995–2017 Index är satt till 100, sedan har ett treårsmedelvärde beräknats för att utjämna t.ex. årliga vädereffekter. Data motsvarar 2003–indexmedelvärde. Källa: EU:s jordbruksdata, egen bearbetning (tors/Productivity.html). Temperaturen i har stigit . Enligt medelvärde för års- medeltemperaturen har alla år utom och 2010 varit varmare eller mycket varmare än genomsnittet för den nu gällande normalperioden –1990 se- dan 1988. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Diagram 7 Medelvärde för årsmedeltemperatur vid 35 svenska stationer Röda staplar visar högre och blå visar lägre temperaturer än medelvärdet för normalperi- oden –1990. Den svarta kurvan visar ett utjämnat förlopp ungefär motsvarande tio- åriga medelvärden. Källa: klimatindikatorer, matindikator-temperatur-1.2430. Medeltemperaturen för hela kommer enligt klimatscenarier att öka med 2–till nästa sekelskifte, beroende på mängden utsläpp. Uppvärmningen är störst i norra . Den kraftiga nederbörden ökar med över hela landet. Flödena i våra vattendrag väntas öka och minska . De allra högsta flödena, som kan orsaka översväm- ning, minskar generellt i norra och ökar i . Antalet dagar med snötäcke förväntas minska med 40–80 dagar.109 Betydelsen av livsmedelsförsörjning i kombination med klimatförändringar slås fast i och i det svenska miljökvalitetsmålet Be- gränsad klimatpåverkan. Båda innehåller skrivningen ”Livsmedelsproduktio- nen måste säkerställas”.110 En lantbrukare i menar att klimatförändringar och varierande vä- derförhållanden är en sårbarhet i sig när det gäller att driva lantbruk.111 Med klimatförändringarna följer enligt en ökad risk för extremväder, såsom värmeböljor, torka, kraftiga regn och stormar.112 Naturliga variationer i vädret är lantbrukare vana att hantera och anpassa sig efter, men det är svårare att hantera extremväder. Det gradvis varmare klimatet, t.ex. med längre växtsä- song, är potentiellt enklare för lantbrukarna att anpassa sig till än extrema va- riationer.113 Långsiktiga klimatförändringar och extremväder innebär stora risker för sårbarhet i primärproduktionen eftersom de bl.a. kan leda till ökad smittsprid- ning, foderbrist och försämrad djurhälsa, enligt en veterinär på Statens veteri- 109SMHI:s nyhetsarkiv , Nya analyser visar hur klimatet kan förändras i län. 110SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning, del 9. 111Skypeintervju med lantbrukare i , . 112https:///kunskapsbanken/klimat/extremer/extremt-vader-1.5779. 113Intervju med en forskare vid , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET närmedicinska anstalt (SVA). Djur kan t.ex. utsättas för värmestress både in- omhus och utomhus om det blir värmeböljor.114 Det går att hitta lösningar för att anpassa jordbruket till extremväder, men det kostar mycket pengar, enligt en växtodlingsrådgivare. Det är enklare att anpassa de grödor som har ett högre värde och där det kan vara lönsamt att t.ex. investera i en bevattningsanläggning.115 Enligt en forskningsstudie finns det heller inget nationellt försäkringssy- stem för grödor. Det finns ett behov av ett system som ger primärproducen- terna ett effektivt skydd mot omfattande oväntade väderhändelser, men ett så- dant system kräver att riskerna blir identifierade och kvantifierade.116 Enligt en växtodlingsrådgivare i glömmer lantbrukarna lätt att det varit en kall vinter . Lantbrukare blir risktagare, som satsar pengar på vädret för att få en chans att få en ökad skörd på , men riskerar då att förlora av skörden om det blir en kall vin- ter.117 Det finns även positiva aspekter av ett varmare klimat. Odlingssäsongen blir längre, och då ökar möjligheterna att odla andra grödor och få en större skörd och högre avkastning. Exempelvis skulle lantbrukarna kunna odla mer majs eller nya typer av bönor, både till livsmedel och till foder. Om kan bli mer självförsörjande när det gäller foderproduktion skulle det exempelvis kunna bidra till minskade utsläpp av växthusgaser på global nivå.118 Positiva effekter av en längre odlingssäsong framkommer i flera vetenskap- liga artiklar, bl.a. att högre temperatur, särskilt , tillsammans med ökad nederbörd kommer att förlänga växtsäsongen och möjliggöra fler skördar.119 Även i en rapport från SLU framkommer att vegetationsperiodens längd redan har ökat med i norra rige. Växtsäsongen beräknas bli omkring längre i söder och en månad längre längst i norr fram till nästa sekelskifte. Med en längre växtod- lingssäsong och mildare vintrar uppskattas höstsäden öka på bekostnad av vårsäden och förutsättningarna för grönsaks-, frukt- och bärodling kommer att förbättras.120 114Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 115Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 116De Toro, m.fl. (2015). 117Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 118Intervju med en forskare vid , . 119Juhola, m.fl. (2017). 120SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET som odlingssäsongen blir längre när det blir varmare i kom- mer ogräset att breda ut sig och skadedjuren att öka.121 Det kommer också att bli problem med nya sorters växtsjukdomar och växtskadegörare.122 SVA har lyft fram smittoriskerna i och med ett förändrat klimat. Smittor i naturen kan spridas med insekter och reservoardjur samt med vatten, jord eller vind. Det är svårt att särskilja vad som beror på klimatförändringar och vad som beror på andra miljöfaktorer. SVA kan dock se direkta kopplingar till kli- matet när det gäller spridning av sjukdomar från fästingar, knott, myggor m.fl. och från vatten. Exempelvis i områden där det är mycket torrt kan det bildas sprickor i marken. Om det sedan börjar regna kraftigt kan bakteriesporer föras upp till markytan och sjukdomar som mjältbrand kan komma att spridas. Detta hände i sedan.123 Risken för epizootiutbrott (stora allvarliga djursjukdomar) kan bli vanligare i ett varmare klimat, t.ex. eftersom smitta kan spridas med knott och myggor, enligt Jordbruksverket.124 Invasiva arter som ogräs och insekter som kan spridas vid t.ex. sådd innebär stor risk för sårbarhet, då de angriper många olika grödor och är svåra att be- kämpa. Ett annat stort problem är svampar, insekter och ogräs som utvecklar resistens mot växtskyddsmedel.125 Ökad risk för bränder Ett varmare klimat med fler värmeböljor och fler torrperioder ökar också ris- ken för bränder. I fallstudierna i nämner några lantbrukare att brän- der är en risk för sårbarhet. En försvårande förutsättning för att kunna släcka en eventuell brand snabbt är också att kommunens brandutrustning är gam- mal.126 Vattentillgången är en viktig förutsättning för att kunna driva ett lantbruk. Men det är heller inte bra med för mycket vatten, eftersom det kan orsaka långsik- tiga skador på åkrarna. Grundvattennivåerna varierar och geografiskt. I bilaga 1 visas grundvattennivåns avvikelse från det normala i små och stora grundvattenma- gasin i fallstudiekommunerna t.o.m. . Här framkommer att grundvattennivåerna varit mycket under det normala även andra tillfällen än , t.ex. var vattennivåerna mycket un- der det normala i både små och stora magasin i . 121Intervju med professor emeritus vid SLU, . 122Intervju med forskare vid SLU, , och med tjänstemän vid , . 123Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 124Intervju med tjänstemän vid , . 125Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 126Intervjuer med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET På nedanstående kartor visas hur grundvattennivåerna var . Det bör noteras att sommarens normalvärden är lägre än vinterns, vilket inne- bär att det är allvarligare med stora underskott än på vintern.127 Källa: SGU. kommer, enligt en forskare vid SLU, både vattenuttaget för odling och djurhållning och bevattningsinfrastrukturen (inklusive vattenlagring) tro- ligen att behöva öka för att möta ett mer varierat klimat.128 Generellt god tillgång till vatten i , och med undantag Lantbrukarna i , och uppger att de generellt hade god till- gång till vatten –2019 med undantag för sommaren 2018.129 fick några gårdar i lokala åskskurar, vilket hjälpte en del, men det var ändå brist på vatten till växtodlingen. Många gårdar i har 127Intervju med tjänstemän vid SGU, . 128Intervju med forskare vid SLU, . 129Intervjuer med lantbrukare i , och , , , 2020-02- 10, och –25. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET tillgång till kommunalt vatten och egna brunnar.130 En lantbrukare har beviljats tillstånd i en vattendom, vilket innebär att han nu kan ta vatten från en närlig- gande bäck. Tillståndsprocessen kostade lantbrukaren 2 miljoner kronor.131 I finns det bland lantbrukarna en viss oro för fler torra somrar, och vissa har borrat nya brunnar. En lantbrukare ska bygga ut en damm och en annan har köpt en tankvagn för att kunna hämta vatten vid behov.132 I har några lantbrukare tillgång till kommunalt vatten och nära till vattendrag och sjöar medan andra inte har det utan får förlita sig på eget brunnsvatten. En ideell vattenförening i kommunen har byggt upp ett lokalt vattenledningssystem som säkerställt vattentillgången för några lantbru- kare.133 För att vattnet ska räcka till att tvätta stallen buffrar en av lantbrukarna i vatten i vattentankar.134 Se även avsnitt 2.4.2. Brist på vatten men även översvämningar i Brist på vatten var det största problemet för de flesta lantbrukare i –2019, men det var även problem med översvämningar i vissa om- råden. var t.ex. ett extremt blött år.135 En del gårdar i har egna brunnar och andra har möjligheter att ta vatten från en närliggande å. En del har tillgång till kommunalt vatten, men inte alla. Kommunen kan vid ett krisläge köra ut vatten. Vissa gårdar har byggt en bevattningsdamm.136 En av lantbrukarna i fallstudien har inte haft några problem med vattentillgången, eftersom gården har egna vattentäkter, flera brunnar och tillgång till kommunalt vatten.137 Möjligheten att utnyttja vatten från vattendrag är också begränsad. Överlag finns det ett stort behov av att skapa mer vatten i landskapet och magasinera vatten på gårdsnivå.138 Behov av dikning och dränering Enligt bl.a. finns det ett generellt behov av dikning och drä- nering i hela Sverige.139 I framkommer det i fallstudien att det finns ett stort behov av dränering.140 I finns det överlag ett stort behov av omdikning och nya rör. Det behövs dessutom en ökad kunskap om diknings- och dräneringsfrågorna och det finns för få rådgivare inom området, enligt LRF Skåne.141 130Intervjuer med lantbrukare i , och . 131Intervju med lantbrukare i , . 132Intervjuer med lantbrukare i , –06. 133Telefonintervju med lantbrukare i , . 134Skypeintervju med lantbrukare i , . 135Intervjuer med representanter för LRF Sydost, tjänstemän vid i län och lantbrukare i , –26. 137Intervju med lantbrukare i , . 138Intervju med tjänstemän vid i län, . 139Jordbruksverket (2018), Avvattning av jordbruksmark i ett förändrat klimat. 140Intervjuer med representanter för LRF Sydost, tjänstemän vid i län och lantbrukare i , och . 141Intervju med representant för LRF , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET I är dikena generellt dåligt rensade och det finns ett allmänt stort underhållsbehov som skapar problem vid för mycket vatten.142 Biotopskyd- dade stenrösen försvårar enligt en lantbrukare underhåll av dränering och ar- rondering.143 I har det i vissa marker varit problem med för mycket vatten. Dräneringen av en del åkermarker sköts, medan den är eftersatt på andra ställen. En lantbrukare nämner att det är stora skillnader i tillväxt på de marker som är dränerade jämfört med de som inte är det.144 Se även avsnitt 2.2.8. 2.2.4 Tillgång till andra insatsvaror Som visades i diagram 3 i inledningen av detta avsnitt uppger flest lantbrukare i Lantbruksbarometerns januarimätning 2020 att beroendet av drivmedel är en risk för sårbarhet. Detta gäller i princip oavsett var i landet man bor. Bland Lantbruksbarometerns sju regioner varierade svaren mellan . Den region där flest uppgav att beroendet av drivmedel var en risk för sårbar- het var region 6 (, och ). Lantbrukarna i samtliga fallstudier anser också att brist på drivmedel, och då framför allt diesel, är en risk för sårbarhet.145 Även beroendet av inköpt el, gödselmedel och växtskyddsmedel är något som lantbrukarna uppger som en risk för sårbarhet i Lantbruksbarometern, se diagram 3. Här varierar dock svaren mer mellan regionerna. Detta har också förts fram i fallstudierna. Till exempel uppger lantbrukare i att växtod- lingen är beroende av gödsel, utsäde och växtskyddsmedel.146 Enligt är lantbrukarna beroende av import av i stort sett alla insatsvaror.