rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — man väljer utbetalning till periodkort eller ett värdebevis eller värdekod i stäl- let för kontant utbetalning. Beräkningsgrunden för hur många resor ett må- nadskort ska divideras med för att räkna ut vad en enkelresa ska motsvara i ersättningsgrund vid beräkning av förseningsersättning varierar också mellan Skillnader i tillämpningen mellan kollektivtrafikföretagen kan ställa till med problem för resenärer som reser med ett annat företag än det man vanligt- De olika tillämpningarna av lagen riskerar att förvirra resenä- är det svårt att ur ett konsumentperspektiv vara negativ till att ett företag väljer att ha villkor som ger resenärerna bättre eller fler rättigheter än vad som följer av lagens tvingande minimirättigheter för resenärer. Det är avslutningsvis angeläget att framhålla vikten av att alla resenärer, oavsett var i landet och med vilket kollektivtrafikföretag man reser, tillerkänns rättigheter i linje med den miniminivå som slås fast i lagen om kollektivtrafik- Betänkande 2000/01:KU23 inför 2000-talet Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid Betänkande 2015/16:CU9 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Betänkande 2017/18:CU10 Konsumenträtt Betänkande 2017/18:CU12 Ny järnvägstrafiklag Framställning till 2005/06:RS3 i en ny tid Förslag till 2000/01:RS1 inför 2000-talet Motion 2015/16:3251 med anledning av prop. 2015/16:13 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Motion 2017/18:1406 Operatörernas ansvar när det gäller kollektivtrafik Proposition 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag Proposition 2011/12:76 Komplettering av kollektivtrafiklagen Proposition 2015/16:13 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Proposition 2017/18:62 Ny järnvägstrafiklag Protokoll 2017/18:77 Riksdagsskrivelse 2015/16:73 Riksdagsskrivelse 2017/18:193 Skriftlig fråga 2019/20:2054 Ersättning till kollektivtrafikanter under pande- min Svar på skriftlig fråga 2019/20:2054 Ersättning till kollektivtrafikanter under pandemin Förordningen (2011:1126) om kollektivtrafik Förordningen (2015:957) om tillsyn över transportörers informationsskyldig- het enligt lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter Järnvägstrafiklagen (2018:181) Konsumentkreditlagen (2010:1846) 2020/21:RFR11 KÄLLFÖRTECKNING Konsumenttjänstlagen (1985:716) Köplagen (1990:931) Lagen (2010:1065) om kollektivtrafik Lagen (2006:1116) om information till passagerare m.m. Lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter Marknadsföringslagen (2008:486) SFS 2018:187, Lag om ändring i lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenä- rers rättigheter Trafikskadelagen (1975:1410) och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 febru- ari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assi- stans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt för- senade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshin- der och personer med nedsatt rörlighet och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 okto- ber 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 okto- ber 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 no- vember 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vat- tenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 febru- ari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av för- ordning (EG) nr 2006/2004 Utredningar, rapporter m.m. , Fallstudier i fyra län – , , och Da- larna, 2020 , Förstudie: Kollektivtrafikresenärers rättigheter (dnr 2787- 2018/19), 2019 , Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020 , Protokoll från sammanträde, 2018/19:28 , Undersökning (aktgranskning) av anmälningar till Konsument- verket om lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter, 2020 Dir. 2019:48 Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela Ds 2013:44 Lag om resenärers rättigheter – kompletterande bestämmelser Europeiska unionens råd, Rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför an- tagandet av och rådets förordning om rättigheter och skyl- digheter för tågresenärer (omarbetning), 12262/1/20 REV 1 ADD 1, föreskrifter och allmänna råd om allas ansvar att för- hindra smitta av covid-19 m.m. (HSLF-FS 2020:12) Kommittédirektiv 2019:48 Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , Granskning av kollektivtrafikresenärers rättigheter – Mark- nadsföring och avtalsvillkor (dnr 2017/63), 2017 , Konsumentrapporten , Läget för kommuner (rapport 2018:1), 2018 , Konsekvensutredning av föreskrifter om information till kollektivtrafikresenärer (dnr 2019/801:1), 2019 MTR Express, pressmeddelande, O. , , red. S. m.fl., 2016 Ramboll, Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner (dnr 377- 2019/20), 2020 , , enheten för immaterialrätt och trans- porträtt, rådspromemoria, Överläggning i civilutskottet , dnr 2065-2018/19, , , enheten för immaterialrätt och trans- porträtt, promemoria, Skriftlig information till civilutskottet : tågpassagerarförordningen, SOU 2020:25 Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik SOU 2009:81 Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik Svensk Kollektivtrafik, Tid är pengar! En samhällsekonomisk analys av kost- naderna för förseningar inom kollektivtrafiken, 2019 2020/21:RFR11 KÄLLFÖRTECKNING Svensk Kollektivtrafik, Kollektivtrafikbarometern, Årsrapport , 2020 Svensk Kollektivtrafik, Yttrande över föreskrifter om information till kollek- tivtrafikresenärer (KOV 2019/801), Svensk Kollektivtrafik, Kommentarer till nuvarande lagstiftning om kollektiv- trafikresenärers rättigheter (inlaga till civilutskottets förstudie), , Kollektivtrafikresenärers rättigheter – En enkätunder- sökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollek- tivt (dnr 376-2019/20), 2020 Trafikanalys, Kollektivtrafikens barriärer – kartläggning av hinder i kollektiv- trafikens tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning (rapport 2019:3), 2019 Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, 2020 , Handlingsplan avseende åtgärder för att möjliggöra förbättrad trafikinformation i järnvägstrafiken (TRV 2019/130251), 2020 , e-post , intervju , e-post Bundestag (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post Congreso de los Diputados (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post Eduskunta (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post House of Commons (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post , intervju , e-post , e-post , e-post Länstrafiken i , intervju Nationalrat (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national leg- islation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik), intervju den 15 ok- tober 2020 Region /trafikförvaltningen (SL), intervju , e-post , e-post Resenärsforum, intervju , e-post , e-post . Sejm (), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, suburban and regional transport services, e-post, Skånetrafiken, e-post , intervju Svensk Kollektivtrafik, intervju , e-post ), ECPRD request 4303 Questionnaire about national legislation on passenger rights in urban, subur- ban and regional transport services, e-post Region /(), e-post i läns (Din Tur) webbplats 2020/21:RFR11 KÄLLFÖRTECKNING Region /(VL:s) webbplats Värmlandstrafiks webbplats SCB: Kollektivtrafikresenärers rättigheter – En enkätundersökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt En enkätundersökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt BILAGA 1 SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT Kollektivtrafikresenärers rättigheter En enkätundersökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt Avdelningen för befolkning och Det är tillåtet att kopiera och på annat sätt mångfaldiga innehållet. Om du citerar, var god uppge källan på följande sätt: Källa: SCB, Kollektivtrafik-resenärers rättigheter . En enkätundersökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter En enkätundersökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT BILAGA 1 Rättigheter i kollektivtrafiken ............................................................. Erfarenheter i kollektivtrafiken ........................................................... Information i samband med resan ................................................... Kunskaper om rättigheter i kollektivtrafiken ...................................... Funktionsnedsättning och kollektivtrafik. Beskrivning av undersökningens genomförande och metoder..... Beskrivning av undersökningens genomförande och metoder SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter BILAGA 1 SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT () genomförde till en enkätundersökning på uppdrag av civilutskott. Undersökningen handlade om erfarenheter från användande av kollektivtrafik i , samt att ta reda på resenärers kunskaper kring de rättigheter som finns när man reser kollektivt. Undersökningen är en del i arbetet med att följa upp hur lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter fungerar i praktiken. Det är av befolkningen som använder sig av kollektivtrafiken till , medan resterande endast reser någon enstaka gång eller aldrig. Det är främst resor till och från arbete eller fritidssysselsättning som är skälet till att kollektivtrafiken används. Kännedomen om vilka rättigheter till ersättning man som resenär har, bedöms vara ganska låg. av befolkningen uppger att den egna kunskapen är låg eller att man inte känner till sina rättigheter alls. När det kommer till den rätt till information man har, så är det fler som anser sig ha kännedom om vad som gäller. Att inhämta information kopplat till sin resa, sker främst via mobilapp. Av de som varit försenade och även valt att begära ersättning, anser de flesta, , att det var lätt att göra det. Ersättningsnivån var för på den nivå man begärt. De som valt att inte begära ersättning, anger att det främst berodde på brist på kunskap och att det verkade krångligt. De trender man kan se är skillnader i svar mellan hur ofta man reser, yngre och äldre, hög och låg utbildningsnivå och även vilken typ av kommun man bor i. Diagram 1 Blivit försenad samt begärt ersättning. Blivit försenad med vid en Begärde ersättning för förseningen resa i kollektivtrafiken? SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT BILAGA 1 Enkäten som använts i denna undersökning, var indelad i avsnitten Resvanor, Rättigheter i kollektivtrafiken, Erfarenheter i kollektivtrafiken samt Kunskaper om rättigheter i kollektivtrafiken och Funktions- nedsättning och kollektivtrafik. Rapporten följer samma indelning. Resultaten från enkäten presenteras i sin helhet i den till rapporten tillhörande tabellbilagan. Resultaten i varje tabell redovisas för befolkning totalt samt uppdelade efter kommuntyper enligt SKR:s indelning, ålder, kön, samt vilken typ av resenär man är, om man reser ofta eller sällan samt om man har en funktionsnedsättning. Om det finns skillnader bland dessa bakgrundsvariabler, kommer dessa att kommenteras löpande. Innan vi går vidare in på vilka resvanor som befolkningen har, är det klokt att nämna vilken definition av kollektivtrafik som har varit utgångspunkt i enkäten. Med kollektivtrafik menas lokala och regionala resor med tåg, buss, tunnelbana eller spårvagn på en linje som är kortare än . I diagrammet nedan kan man se att ungefär hälften av befolkningen reser med kollektivtrafik. Andelen som sällan eller aldrig reser kollektivt uppgår även de till . Diagram 1 Beskrivning av hur ofta man reser. SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter BILAGA 1 SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT Det finns tydliga åldersskillnader kring åkandet. Resultaten redovisas efter åldersgrupperna 16 – 30, 31 – 64 samt eller äldre. Yngre reser i större utsträckning , medan äldre reser mer sällan eller aldrig . Även de som har hög utbildning reser mer ofta jämfört med de med lägre utbildning. Med låg utbildning menas att man har som högst en 2 årig gymnasieexamen, medan med hög utbildning menas att man har en eftergymnasial utbildning. Hur ofta man reser med kollektivtrafiken, har även att göra med vilken kommun man bor i. Personer som bor i storstäder och storstadsnära kommuner använder kollektivtrafiken i större utsträckning än personer som bor i mindre städer och landsbygdskommuner. Bland de personer som reser och som har en funktionsnedsättning, så reser dessa i samma omfattning som de utan en nedsättning. Men det går att se att andelen bland de som aldrig åker är större i denna grupp. Det färdsätt som är vanligast att resa med är buss, reser med detta färdsätt. Tåg är näst vanligast att resa, där nästan hälften uppger detta som sitt huvudsakliga transportmedel i kollektivtrafiken. Vi kan se skillnader här kopplat till framförallt vilken typ av kommun man bor i. Tåg är vanligare ju mindre kommunen är, medan tunnelbana och spårvagn är vanligare i storstäder och de storstadsnära kommunerna, vilket kan kännas självklart på grund av utbudet som finns. De som reser mer sällan eller i stort sett aldrig använder oftare tåg, jämfört med de som är vaneresenärer och reser minst . Det vanligaste skälet till att man använder sig av kollektivtrafiken för resor är att ta sig till arbetet, där anger detta som skäl. Näst vanligast är att ta sig till fritidsaktiviteter, vilket uppger. Resor till arbetet är mer tydligt bland de som har en gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Resor till och från studier är vanligare bland de som är . De som är eller äldre använder kollektivtrafiken oftare till resor för att ta del av samhällsservice eller göra inköp. Även dessa resor är mer vanliga bland de som har en funktionsnedsättning. SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT BILAGA 1 Som resenär i kollektivtrafiken har man rätt till ersättning vid förseningar, men även rätt till att det ska finnas information i anslutning till resan. Det kan handla om t.ex. tidtabeller, linjesträckningar, biljettpriser och tillgänglighet till transportmedel, stationer och hållplatser. I diagrammet nedan kan man se hur kännedomen ser ut bland befolkningen. Diagram 2 Kännedom om rättigheter. Kännedom om rätt till ersättning vid förseningar när man Kännedom om rätt till information när man reser kollektivt De allra flesta, , känner inte så väl eller inte alls till sina rättigheter till ersättning vid förseningar, medan resterande har denna insikt. De som reser mer frekvent har bättre kännedom än de som reser mer sällan eller aldrig. Samma sak gäller för de som bor i storstäder eller storstadsnära kommuner jämfört med de som bor i mindre städer eller landsbygdskommuner. Resenärer verkar däremot ha något bättre kunskaper till rätten till information. Det är framförallt de som är som är mer belästa kring detta. Även kommuntyp och hur ofta man reser spelar även in här, där boende i större kommuner och de som reser ofta har bättre kunskaper. Information i samband med resan Hur man som kollektivtrafikresenär inhämtar information, kan vara olika beroende vad det handlar om. I diagrammen nedan ser vi fördelningen av vilken informationskanal som används respektive hur bra informationen är. Den typ av informationskanal man använder sig oftast av för att få information om tidtabeller, linjesträckningar och biljettpriser för kollektivtrafikresor är tydlig. Främst används kollektivtrafikföretagets mobilapp, uppger detta. SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter BILAGA 1 SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT Diagram 3 Inhämtning av information. Få information om tidtabeller, Få information om förseningar eller annan Få information om dina rättigheter som linjesträckningar och biljettpriser för störning i trafiken för kollektivtrafikresor? resenär i kollektivtrafiken? Information på hållplatser/stationer/resecenter Ålder spelar in när det kommer till vilken kanal man använder. Ju yngre man är, desto mer vanligt är det att använda appar. Det stämmer även för de som reser ofta, men även för de som har en hög utbildning. En högre ålder verkar däremot hänga ihop med användandet av Kundtjänst/ servicecenter, information på hållplatser/stationer samt personal ombord. Personer med en funktionsnedsättning uppger även oftare att man kontaktar kundtjänst eller servicecenter för dessa typer av frågor. Även när det handlar om att inhämta information om förseningar eller annan störning i trafiken, är appar det vanligaste sättet. Likt för information om tidtabeller m.m., så väljer yngre, vaneresenärer och de med högst utbildning appar, medan äldre och personer med en funktionsnedsättning använder sig av kundtjänst/servicecenter. Det går även att se att de som bor i storstäder eller kommuner runt dessa, oftare får informationen på hållplatser eller stationer jämfört med de som bor i andra kommuntyper. Det är däremot inte vanligare att använda appar när resenärer vill få information om sina rättigheter. Då använder man främst företagets webbplats, gör det. som andelen som inte vet eller inte använder någon informationskanal alls är stor, . Även för detta ändamål så väljer yngre appar i större utsträckning och äldre och de med lägre utbildning information på hållplatser eller stationer. De allra flesta, , upplever att informationen om tidtabeller m.m. i den informationskanal man använder är mycket bra eller ganska bra. Ju oftare man reser och ju högre utbildning man har, desto mer positiv verkar man vara. SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT BILAGA 1 När det handlar om hur kanalen som används för information om förseningar så verkar det finnas en större skepsis och okunskap. bedömer att den informationen är mycket eller ganska bra. Framförallt är okunskapen större bland äldre och de som reser sällan. Att man inte kan bedöma hur bra eller dålig informationen är kopplat till vilka rättigheter man som resenär har är tydligast bland de som reser sällan. Diagram 4 Hur bra eller dålig informationen är. Information om tidtabeller, linjesträckningar Information om förseningar eller annan Informationen om dina rättigheter som och biljettpriser som ges i de störning i trafiken som ges i de resenär som ges i de informationskanaler som informationskanaler som du oftast använder informationskanaler som du oftast använder du oftast använder för kollektivtrafikresor? Både bra och dålig Ungefär hälften av befolkningen har blivit försenade med vid en resa med kollektivtrafik. Försening är vanligare bland de yngre jämfört med de äldre, likväl bland de som bor i storstäder och dess grannkommuner jämfört med mindre städer och landsbygd. Hur frekvent man reser spelar även in här, där vaneresenärer blivit försenade mer ofta. Av de som blivit försenade är det relativt få som begärt ersättning, . Diagram 5 Blivit försenad samt begärt ersättning. Blivit försenad med vid en Begärde ersättning för förseningen resa i kollektivtrafiken? SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter BILAGA 1 SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT Bland de som begärt ersättning anser att det var mycket eller ganska lätt, medan anser att det var ganska eller mycket svårt. Det är vanligast att det tar att få besked om ersättning från kollektivtrafikföretaget. fick ett positivt svar på sin begäran. Av dessa anser att ersättningen blev mindre än vad man begärt. Hälften anser att ersättningen för förseningens inte var tillräcklig i förhållande till den försening man drabbats av. som resterande tycker att ersättningen var tillräcklig. Skillnaderna är däremot inte säkerställda. Bland de som inte begärde en ersättning, verkar uppfattningen kring att det är krångligt vara det främsta skälet till detta. Även bristen på kunskap kring att möjligheten till ersättning är något som är en vanligt. Främst är det yngre under som anger detta som förekommande orsak Diagram 5 Anledning till att man inte begärt ersättning. Det verkade Visste inte Trodde inte Planerade att Annat skäl för krångligt hur jag skulle att jag skulle Kunskaper om rättigheter i kollektivtrafiken För att få mer information kring vilka kunskaper som befolkningen i allmänhet har kring resenärers rättigheter, ställdes fem frågor i påståendeform kring detta. Antingen kunde man svara att det är sant, falskt eller att man inte vet. I diagrammen nedan kan man se fördelningen av svar per fråga. SCB – Kollektivtrafikresenärers rättigheter SCB: KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING OM KUNSKAPER KRING RÄTTIGHETER SOM RESENÄRER HAR NÄR DE RESER KOLLEKTIVT BILAGA 1 Diagram 5 fördelning av svar på kunskapsfrågor. Om en försening har orsakats av Om en försening varit minst 20 Om du har köpt årskort el informera om möjligheten att minuter har du rätt att inom två informerar om en förväntad medföra cyklar på resan och månader begära ersättning för försening senast i förväg villkor för detta. kostnader för annan transport till har det ingen skyldighet att permanent ändrar sin tidtabell så kunnat undvika så har de inget ditt resmål, t. ex. med taxi. att du alltid kommer försent till ersättningsansvar mot dig som ditt arbete så har du rätt att få tillbaka en summa som Om man börjar titta på påståendet ”Om en försening har orsakats av väderförhållanden eller andra omständigheter som inte kollektivtrafikföretaget hade kunnat undvika så har de inget ersättningsansvar mot dig som resenär”. Då går det att se att de flesta, , svarar att de inte vet, svarar att det är sant och resterande att det är falskt. Det rätta svaret är att påståendet är falskt. Yngre svarar i större utsträckning rätt på påståendet, likaså de som är vaneresenärer. Det är även vanligare bland de som inte har en funktionsnedsättning. Bland de som inte vet, hittar man framförallt de som är eller äldre och de med lägre utbildning. Men även personer som inte bor i en storstadsregion samt de som reser sällan eller aldrig reser med kollektivtrafiken. När det gäller påståendet ”Kollektivtrafikföretaget ska informera om möjligheten att medföra cyklar på resan och villkor för detta.”, så är det sant.