eunbil · H80N4DAC7B · 2021-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrarna) den 22– 3.Fiskemöjligheter och, för djuphavsbestånd, , för bestånd som delas med Dagordningspunkten avser ett meningsutbyte om pågående konsultationer mellan och om fiskemöjligheter av gemensamma bestånd i och samt för vissa djuphavsbestånd för 2021- 2022. EU och enades om ett handels- och samarbetsavtal som tillämpas provisoriskt . Inom ramen för detta avtal regleras bland annat fördelning av fiskemöjligheter och tillträde till fiskevatten samt målsättningar för hållbar förvaltning av de gemensamma bestånden. Då handels- och samarbetsavtal tillkom sent har parterna inte på förhand kunnat diskutera totala fångstmängder och fiskemöjligheter för gemensamma bestånd . EU har fastställt preliminära kvoter för EU:s fartyg för gemensamma bestånd för perioden – . EU och behöver nu enas om totala fångstmängder för de gemensamma fiskemöjligheterna för och för vissa djuphavsarter för samt övriga regleringar som är knutna till dessa fiskemöjligheter inom ramen för samarbetsavtalet. Kommissionen företräder EU i konsultationerna med utifrån riktlinjer från rådet som bland annat diskuterats vid jordbruks- och fiskeministrarnas informella videokonferenser och . Konsultationer har ägt rum 1-5 februari, samt . Målsättningen är att parterna ska ha enats om slutliga fiskemöjligheter och till sista då EU:s preliminärt fastställda fiskemöjligheter löper ut. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande inställning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att kommissionen bör sträva efter att uppnå detta i förhandlingarna med . Regeringen anser således också att kommissionen bör verka för att hållbarhetsmålen och överenskommelserna om tillträde och fördelning av fiskemöjligheter i handels- och samarbetsavtalet inte urvattnas. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att de intervall som framgår i EU:s fleråriga planer tillämpas, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten. Regeringen anser vidare generellt att en stor obalans mellan fiskemöjligheter som naturligt förekommer i samma fångst bör undvikas samt att associerade åtgärder som tekniska regleringar är viktiga i syfte att undvika oönskade bifångster och underlätta efterlevnaden av landningsskyldigheten. Regeringen anser mot denna bakgrund att kommissionens bör sträva efter överenskommelser med om likalydande regler för fiskets bedrivande samt bevarandeåtgärder som är nära sammanlänkade med fiskemöjligheterna. Datum för tidigare behandling i : Frågan har varit föremål för skriftlig information till miljö- och jordbruksutskottet inför fiskeministrarnas informella videokonferens och samråd med . 2 (14) Fortsatt behandling av ärendet: Konsultationerna med pågår. Förhandlingsresultatet kommer att införas i EU:s lagstiftning som ändringar i rådets förordning om fiskemöjligheter för respektive i rådets förordning om fiskemöjligheter för djuphavsarter för 2021-2022. 4.(ev.) Rådets förordning om fiskemöjligheter och, när det gäller djuphavsbestånd, för bestånd som delas med Dagordningspunkten avser en politisk överenskommelse avseende kommissionens förslag till ändring av rådets förordning om fiskemöjligheter i . fastställer rådet fiskemöjligheter genom olika rådsförordningar. Vid jordbruks- och fiskerådet nåddes en enhällig politisk överenskommelse om fiskemöjligheterna i , , och samt för vissa djuphavsarter för 2021-2022. Ett stort antal av bestånden i förordningen är gemensamma mellan EU, och . Eftersom förhandlingarna mellan och om ett framtida handels- och samarbetsavtal drog ut har parterna inte kunnat konsultera varandra om fiskemöjligheter för gemensamma bestånd och för vissa djuphavsarter för 2021-2022 . Flera av de berörda bestånden är dessutom gemensamma mellan EU, och varför även konsultationer mellan dessa tre parter försenats. För de bestånd som delas mellan EU, och har rådet därför enats om tillfälliga kvoter för EU:s vatten och vissa vatten utanför EU som gäller till och med . Tanken är att parterna fram till dess ska hinna enas om slutliga totala fångstbegränsningar . De tillfälliga fiskemöjligheterna grundar sig generellt på de genomsnittliga fångsterna . Då konsultationerna mellan , EU-Norge-Storbritannien och mellan och ser ut att dra ut kan dessa preliminära fiskemöjligheter behöva förlängas. Om någon del av konsultationerna hinner slutföras ska förhandlingsresultatet skyndsamt införas i EU:s lagstiftning som en ändring av TAC- och kvotförordningen. Frågan är uppsatt som 3 (14) eventuell punkt på jordbruks- och fiskerådet men något förslag har ännu inte offentliggjorts. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), att den gemensamma fiskeripolitikens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att de fleråriga planerna ska tillämpas och att kommissionen ska sträva efter att uppnå detta vad gäller fiskemöjligheter som beslutas med tredje länder. 5.Beredskap avseende fytosanitära åtgärder för att skydda mot växtskadegörare som hotar jordbruket Det portugisiska ordförandeskapet avser ha ett åsiktsutbyte vid Jordbruks- och fiskerådet för att skapa sig en bild av hur arbetet fortskrider med att skydda det europeiska jordbruket mot främmande växtskadegörare. Ordförandeskapet beskriver att växtskadegörare utgör ett allt större hot i samband med global handel, utökat resande och klimatförändringar, samt att detta kan äventyra livsmedelstryggheten, den biologiska mångfalden och det ekonomiska välståndet i EU. EU:s nya växtskyddslagstiftning syftar till att övervinna hotet som växtskadegörare utgör genom att förhindra att nya växtskadegörare kommer in i och sprids inom EU. Kommissionen har antagit en rad rättsakter för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av den nya växtskyddslagstiftningen i EU:s medlemsstater. Där ingår krav på att medlemsstaterna ska ha infört förstärkta beredskapsåtgärder. 4 (14) Ordförandeskapet lyfter att beredskapsåtgärdernas framgång är av avgörande betydelse eftersom det är en lång, svår och kostsam process att utrota skadegörare när de väl har etablerat sig i EU. Växtskyddsmedel kan vara till hjälp men användningen av dem måste minskas för att begränsa deras inverkan på människors hälsa och miljön och tillgodose konsumenternas förväntningar, i linje med strategin från jord till bord och strategin för biologisk mångfald. FN:s internationella växtskyddsår utropades men kommer på grund av coronapandemin att avslutas först . Där betonas växtskyddets betydelse för att förebygga hunger och skydda miljön Ordförandeskapet betonar att alla samhällssektorer, inklusive allmänheten, jordbrukare, icke-statliga organisationer, medier, beslutsfattare, företagare och transportsektorn är viktiga för att bidra till ett gott växtskydd eftersom det bidrar till vår livsmedelstrygghet och till en sund planet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Även om klimatförhållandena i innebär fördelar ur ett växtskyddsperspektiv är utmaningarna inom växtskyddsområdet stora. Klimatförändringar, ett utökat resande och växande global handel ökar risken för att nya växtskadegörare introduceras men också att angreppen av redan etablerade växtskadegörare inträffar tidigare och ökar i omfattning. Därför anser regeringen att det behövs effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder såväl för etablerade som nya växtskadegörare. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte varit föremål för tidigare behandling i miljö- och jordbruksutskottet eller . 6.Användning av biologiska bekämpningsmedel (makroorganismer) mot växtskadegörare Ordförandeskapet önskar en diskussion vid jordbruks- och fiskerådet om medlemsstaternas intresse för att främja biologiska bekämpningsmedel och 5 (14) behovet av en ökad harmonisering av hantering av biologiska bekämpningsmedel inom EU. Med avstamp i den gröna given och strategin Från jord till bord redogör det portugisiska ordförandeskapet för möjligheterna med användningen av makroorganismer för biologisk kontroll för att hantera växtskadegörare. En av målsättningarna med strategin är att minska beroendet av kemiska bekämpningsmedel och här betonar ordförandeskapet att biologiska bekämpningsmedel kan vara ett lämpligt alternativ. Vidare belyser ordförandeskapet att det finns vissa hinder för att öka användningen av sådana alternativa produkter. Ordförandeskapet avser föreslå att rådet ber kommissionen att genomföra en studie i frågan. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer ansträngningarna att öka harmoniseringen av hanteringen av biologiska bekämpningsmedel inom EU i syfte att uppnå en ökad och säker användning av biologiska bekämpningsmedel som inte medför negativ påverkan på miljön. Regeringen vill dock poängtera att en ökad harmonisering inte nödvändigtvis behöver inkludera en gemensam lagstiftning. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte varit föremål för tidigare behandling i miljö- och jordbruksutskottet eller . Utarbetande av strategiska CAP-planer Kommissionen lämnade ett förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) för perioden . Av förslaget framgår att tillämpningen av politiken i varje medlemsland ska beskrivas i en nationell strategisk plan. Den strategiska planen ska omfatta CAP:s båda pelare. Interventionslogiken i den strategiska planen byggs upp av ett antal huvudkomponenter. En analys av styrkor, svagheter, möjligheter och hot, så kallad SWOT-analys, ligger till grund för en behovsanalys som identifierar de 6 (14) behov som ska mötas i den strategiska planen. Ett antal åtgärder (interventioner) ska därefter utformas för att möta behoven. fattade kommissionen beslut om vägledande rekommendationer för de strategiska planerna i respektive medlemsland. Av dessa rekommendationer framgår bland annat hur kommissionen anser att strategierna i gröna given ska inkluderas i de strategiska planerna. Kommissionen anger att detta kommer att vara ett av kriterierna för godkännande av de strategiska planerna. Enligt förslaget till förordning om strategiska planer ska varje medlemsland överlämna ett förslag till strategisk plan till kommissionen . Förslaget ska därefter godkännas av kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt: Arbetet med att utforma strategiska plan för CAP bedrivs med målsättningen att överlämna ett förslag till strategisk plan till kommissionen . Det är viktigt att det finns tillräcklig tid för att utarbeta en bra strategisk plan som är väl förankrad och som kan bidra till ökad hållbarhet och stärkt lönsamhet i jordbruket. Därför är det viktigt att en överenskommelse om CAP nås så att tidplanen för arbetet med den strategiska planen kan hållas. Regeringen anser att godkännande av strategiska planer ska baseras på innehållet i den gemensamma lagstiftningen. Kommissionens rekommendationer är av icke-bindande karaktär och utgör ingen legal grund för godkännandet av strategiska planer. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte varit föremål för tidigare behandling i miljö- och jordbruksutskottet eller . 8.Reformpaketet för CAP efter 2020 •Förordningen om strategiska CAP-planer 7 (14) •Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av •Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Kommissionen presenterade lagstiftningsförslag om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2020. Reformpaketet består av tre förordningsförslag. Ordförandeskapet avser att ställa frågor om alla tre förordningar i syfte att få vägledning till de pågående trepartssamtalen. Förordningen om strategiska planer Miljö- och klimatåtgärder i CAP och grundvillkor för att få stöd (den gröna arkitekturen) föreslår 30 procents öronmärkning till miljösystemen (eco-schemes) i pelare I, att jämföra med rådets överenskomna . Ett förhandlingsutfall inom detta intervall innebär en höjd ambitionsnivå. Parlamentet föreslår att djurvälfärd ska inkluderas i miljösystemen, samt att det ska vara tillåtet att ge stöd till nationell lagstiftning inom djurvälfärdsområdet samt miljö- och klimatområdet. När det gäller grundvillkoren ligger parlamentets position nära kommissionens. Det bedöms vara viktig för flertalet medlemsstater att försvara rådets position. Parlamentet föreslår höjd kontrollfrekvens och skärpta sanktionsskalor för konditionaliteten. Rådet har föreslagit att lagstiftningskraven om identifiering och märkning av djur inte längre ska ingå i grundvillkoren medan parlamentets förslag är att märkning av djur inte längre ska ingå. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna i den strategiska planen ska inkludera social konditionalitet i CAP. Förslaget innebär att stödmottagare som inte uppfyller tillämpliga arbets- och anställningsvillkor som följer av 8 (14) relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell-, unions- och internationell nivå ska få sanktioner på direktstöd och på stöd för miljöåtgärder i pelare II. En majoritet av medlemsstaterna har motsatt sig förslaget. Ordförandeskapet föreslår som alternativ att arbetsrätt/sociala villkor i stället skulle inkluderas i målsättningarna för CAP och integreras i den strategiska planens swot-analys1, behovsanalys samt åtgärder, med möjlighet för medlemsstaterna att även hänvisa till nationella åtgärder som inte finansieras av CAP. Ordförandeskapet har även föreslagit som alternativ att, precis som i regionalpolitiken, ställa krav på att mänskliga rättigheter uppfylls, även om förutsättningarna i CAP är annorlunda. Andra åtgärder i förordningen om strategiska planer föreslår att takbelopp och omfördelning av direktstöd bör bli obligatoriska för medlemsstaterna. Flertalet medlemsstater anser att takbelopp och omfördelningsstöd ska vara frivilliga att tillämpa. I rådets position föreslås att neddragning av stöd ska kunna tillämpas istället för takbelopp. Parlamentet stödjer kommissionens förslag att minska det kopplade stödet till som mest av medlemsstaternas anslag för direktstöd med ett tillägg om i det fall pengarna används till proteingrödor. Rådets position skulle innebära att nivån blir oförändrad jämfört med , det vill säga 13 + . Den nya genomförandemodellen av jordbrukspolitiken inklusive indikatorsystemet är skeptiskt till den av kommissionen förslagna nya genomförandemodellen för CAP som innebär mer flexibilitet till medlemsstaterna och uppföljning av indikatorer snarare än detaljregler. Parlamentets förslag innebär i stället en form av hybridmodell där både indikatorer och efterlevnad av detaljregler följs upp på EU-nivå, vilket bedöms leda till stora administrativa kostnader. Rådets position innebär snarare att förenkla kommissionens genomförandemodell varför rådet kan sägas stå långt ifrån parlamentet. Medlemsstaterna har uppmanat ordförandeskapet att försvara rådets position. 1Analys av starka och svaga sidor samt möjligheter och hot 9 (14) Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av CAP (horisontella förordningen) Bestämmelserna om den nya genomförandemodellen återfinns både i förordningen om strategiska planer och i den horisontella förordningen. Kommissionen har under trepartssamtalen fört fram ett nytt förslag som innebär att göra ett EU-gemensamt datautvinningsverktyg som används för bedrägeribekämpning obligatoriskt. Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Kommissionen har ansett att de verktyg som finns i den gemensamma marknadsordningen är tillräckliga och har därför endast lagt fram smärre ändringar av förordningen. Detta har rådet accepterat. har dock föreslagit ett mycket stort antal ändringar av den samlade marknadsordningen. Bland förslagen finns såväl marknadsreglerande som handelspåverkande åtgärder till exempel utökad omfattning av marknadsingripanden samt utbudsreglering vid obalans på marknaden. Dessutom finns förslag om tilläggstullar liksom att ge kommissionen mandat att ställa krav att importerade produkter ska uppfylla EU:s miljö- och hälsostandarder. Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om CAP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. Förordningen om strategiska planer Miljö- och klimatåtgärder i CAP och grundvillkor för att få stöd (den gröna arkitekturen) Rådets och positioner om öronmärkning av miljö- och klimatåtgärder i pelare I innebär båda en kraftigt höjd ambitionsnivå för miljö och klimat vilket är en prioritering för regeringen. Regeringen är öppen för kompromisser som leder till en höjd ambition på miljö- och klimatområdet även jämfört med rådets position. Regeringen anser att det är viktigt att arbeta för regelverk som ger medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet och minimerar risken för att förlora medel. 10 (14) Regeringen anser att rådets position ökar förutsättningen för en effektiv tillämpning av grundvillkoren, där miljö- och klimatnytta överstiger de administrativa kostnaderna och där medlemsstaterna har möjlighet att anpassa utformningen till regionala förhållanden. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att GAEC2 7 (krav på växttäcke) kan anpassas till nordiskt klimat och att skogsundantagen i GAEC 9 (icke-produktiva element för förbättring av biologisk mångfald) fortsatt kan tillämpas. Regeringen anser att det är viktigt med goda arbetsvillkor för anställda i livsmedelskedjan och primärproduktionen i EU. Regeringen anser dock att en eventuell inkludering av arbetsrättsliga frågor och en social dimension i CAP måste vara förenlig med den svenska arbetsmarknadsmodellen och respektera nationell kompetens. Regeringen bedömer att en inkludering av arbetsrätt i konditionaliteten skulle vara svår att förena med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Utöver det är konditionaliteten redan alltför komplex och bör därför inte utökas. Regeringen anser att en möjlig kompromiss med parlamentet vore att stödja ordförandeskapets förslag att införliva åtgärder för att stärka den sociala dimensionen i målen för CAP inom ramen för den strategiska planen, swot-analys och behovsanalys samt genom åtgärder i den strategiska planen, men med åtgärder som inte ingriper i rättstillämpningen eller den svenska arbetsmarknadsmodellen. Andra åtgärder i förordningen om strategiska planer Regeringen anser att bestämmelserna om takbelopp och omfördelningsstöd bör vara frivilliga för medlemsstaterna att införa. Regeringen är öppen för kompromisser om att tillämpa en viss gradvis minskning av direktstödet istället för takbelopp. Regeringen kan se positivt på att lämnat förslag om att kunna ge stöd för åtgärder som kan vara en del av nationell lagstiftning för djurvälfärd. Parlamentets förslag innebär dock även att principen skulle gälla miljö- och klimat. Regeringen prioriterar fortsatt denna princip för enbart djurvälfärd., men bedömer att det begränsade stödet från kommissionen och andra medlemsstater för parlamentets förslag gör det svårt att nå framgång för den svenska positionen. 2 normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden 11 (14) Regeringen välkomnar en kompromiss om kopplade stöd om den innebär att nivån sänks. Den nya genomförandemodellen av jordbrukspolitiken inklusive indikatorsystemet Regeringen anser det viktigt att förenkla CAP och förordar därför att de grundläggande principerna i rådets position behålls. Detta gäller inte minst begränsningen av antalet resultatindikatorer som ingår i prestationsöversynen och den förenklade uppföljningen av enhetsbelopp för interventioner som inte är areal- eller djurbaserade. Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av CAP (horisontella förordningen) Regeringen anser det viktigt att förenkla CAP och förordar därför att de grundläggande principerna i rådets position behålls när det gäller den nya genomförandemodellen. Regeringen är principiellt positiv till bestämmelser som syftar till att skydda unionens finansiella intressen och bekämpa bedrägerier och oegentligheter. är regeringen tveksam till förslaget att ett EU-gemensamt datautvinningsverktyg görs obligatoriskt givet den administrativa bördan och att det inte heller finns några konsekvensanalyser eller nyttokalkyler som talar för att verktyget skulle vara ändamålsenligt. Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Regeringen prioriterar en fortsatt marknadsorienterad jordbrukspolitik. Förhandlingsläget är dock svårt eftersom det finns ett visst stöd i rådet för förslag. Regeringen avser att så långt som möjligt försvara marknadsorienteringen genom att motverka de förslag som får mest långtgående konsekvenser utan att det går ut över möjligheten att delta konstruktivt i förhandlingarna. Regeringen anser att parlamentets förslag om tilläggstullar strider mot WTO:s jordbruksavtal. har givit stöd åt kommissionens ambition att främja hållbarhet i det globala perspektivet och regeringen anser att det är positivt att EU:s handelspolitik används för att främja säkra och hållbara livsmedel. Regeringen menar dock att parlamentets förslag om att kommissionen ska ges mandat att kräva att importerade produkter ska 12 (14) uppfylla EU:s miljö- och hälsostandarder inte bör regleras i den samlade marknadsordningen. Eventuella krav på produktionsmetoder för import måste också diskuteras från fall till fall för att kunna utröna om förslaget är försvarbart i WTO. Länders olika regler/krav kan vara beroende av olika produktionsförutsättningar, till exempel när det gäller klimat. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i miljö- och jordbruksutskottet och information i . Fortsatt behandling av ärendet: Kommissionen lade fram förslaget till ändring av den gemensamma marknadsordningen samt förslag till den horisontella förordningen och förordningen om strategiska planer . Rådet nådde en allmän inriktning och röstade igenom sin position i plenum . Trepartssamtal pågår och det portugisiska ordförandeskapet har målsättningen att nå en överenskommelse under sitt ordförandeskap. Faktapromemoria 2017/18:FPM 140. a)Utmaningar och prioriteringar för efter 2020 - Information från den österrikiska delegationen På begäran av tas EU:s kommande skogsstrategi upp som en övrig fråga. Kommissionen håller på att ta fram EU:s kommande skogsstrategi för tiden . Skogsstrategin skulle ha presenterats men kommer enligt uppgifter från kommissionen att presenteras . avsikt med att lyfta frågan på rådsmötet är att informera om sin bild av hur EU:s kommande skogsstrategi 13 (14) bör utformas och vad kommissionen bör ta i beaktande när de utformar strategin. b)Extraordinära åtgärder för att mildra effekterna av covid-19-krisen på vinsektorn - Information från den spanska delegationen Med anledning av att Covid-19 påverkar samhället i stort och jordbruksproduktion och vinproduktion specifikt önskar med fler se mer resurser till sektorsprogrammen. lyfter att Covid-19 påverkar många näringsgrenar negativt och att jordbruksproduktion som vinnäringen som är nära kopplade till besöksnäring, restaurang och catering särskilt påverkats.