urf · H8A5URF3 · 2021-01-01 00:00:00 — Av 9 kap. 14 § RF framgår att har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt. Bestämmelser om bl.a. ledning och verksamhet finns i lagen (1988:1385) om riksbank, även kallad riksbankslagen, se hänvisning i 9 kap. 13 § fjärde stycket RF. Av 1 kap. 2 § andra och tredje stycket riksbankslagen framgår bl.a. att målet för verksamhet ska vara att upprätthålla ett fast penningvärde. ska också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Några av uppgifter är att svara för landets försörjning med sedlar och mynt (se 5 kap. 3 § första stycket riksbankslagen), att i penningpolitiskt syfte bl.a. köpa, sälja och förmedla värdepapper, valuta samt rättigheter och skyldigheter som anknyter till sådana tillgångar (se 6 kap. 5 § första stycket riksbankslagen) och att ta emot betalningar till och göra utbetalningar för staten (se 8 kap. 1 § första stycket riksbankslagen). säkerhetskänsliga verksamhet är av varierande slag och ganska omfattande. Det handlar om bl.a. sedel- och mynttillverkning, säkerhetsskyddade it-system, datorhallar och övriga lokaler och depåer. Det finns en begränsad mängd säkerhetsskyddsklassificerade handlingar i säkerhetsskyddsklasserna konfidentiell och hemlig. Det finns inga handlingar i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig. har elva fullmäktige, som väljs av . leds av en direktion, som utses av fullmäktige, se 9 kap. 13 § andra stycket RF. Enligt 1 kap. 4 § första stycket riksbankslagen består direktionen av sex ledamöter. Fullmäktige utser ordförande i direktionen, som ska vara chef för 49Se dokumentet ”Internrevisionsplan 2021 – Till beredningsgruppen för revisionsfrågor ”, s. 12. 6 FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? , och minst en vice ordförande, som ska vara vice riksbankschef. I 9 kap. 1 a § första och andra stycket riksbankslagen sägs att direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Direktionen ska säkerställa att det vid finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Det är fullmäktige som beslutar om arbetsordning för , se 9 kap. 4 § första stycket riksbankslagen. Arbetsordningen anger övergripande organisation och reglerar vissa lednings- och beslutsfrågor. I 1 § arbetsordningen föreskrivs att direktionen beslutar i en instruktion om organisationen mer i detalj. Enligt 9 § instruktionen ska det finnas en ledningsgrupp. Den ska bestå av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen samt av kommunikationschefen. Chefen för internrevisionsavdelningen, chefsjuristen, och riskchefen får närvara vid ledningsgruppens sammanträden i den mån de anser att det behövs. Stabschefen får också vid behov sammankalla delar av ledningsgruppen i andra sammansättningar än dem som anges i bestämmelsen. Ledningsgruppen ska ledas av stabschefen. Ledningsgruppens huvudsakliga funktion är att bistå stabschefen med att samordna och följa upp verksamheten. Vilken funktion ledningsgruppen har preciseras i en bilaga till instruktionen. I arbetsordningen anges bl.a. att direktionen ska se till att ett effektivt säkerhetsskydd upprätthålls i , se 8 § arbetsordningen. Direktionen kan fatta beslut i säkerhetsrelaterade frågor överlämnade av säkerhetschefen. Enligt 12 § arbetsordningen är indelad i olika avdelningar – Avdelningen för betalningar, Avdelningen för marknader, Avdelningen för finansiell stabilitet, Avdelningen för penningpolitik, Avdelningen för verksamhetssupport, Internrevisionsavdelningen och Stabsavdelningen. En avdelning kan delas in i enheter (ibland kallat sekretariat). Varje enhet leds av en enhetschef, se 17 § instruktionen. Vilket ansvar de olika avdelningarna har anges i en bilaga till instruktionen. Vad gäller säkerhetsskyddet så har Avdelningen för verksamhetssupport ansvar för it-verksamhet och it-säkerhet i it-miljön samt säkerhetsarbete avseende fysiskt skydd, personskydd och säkerhetsskydd. På avdelningen finns en säkerhetsenhet där säkerhetschefen är chef. Stabsavdelningen ansvarar bl.a. för samordning av bankens löpande verksamhet och juridiskt stöd till fullmäktige och direktionen samt till i övrigt i fråga om strategiska och principiella frågor. Inom Stabsavdelningen finns en riskenhet som ansvarar bl.a. för råd, stöd, uppföljning och en oberoende kontroll av finansiella och operativa risker. Riskenheten har dock inget uttalat fokus på säkerhetsskyddet, utan det är säkerhetschefen som äger riskerna kring bankens säkerhetsskydd. Inom riskenheten finns informationssäkerhetsansvarige placerad. 6FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? I 13 § instruktionen anges vad avdelningschefen ska göra. Dit hör bl.a. att se till att tillämpliga författningar, policyer, regler, rutinbeskrivningar och avtal följs. Avdelningschefen ansvarar också för att se till att avdelningen hanterar risker och incidenter som är förknippade med avdelningens verksamhet och rapportera dessa. Enhetschefen beslutar, eller delegerar beslutsrätt, inom det egna verksamhetsområdet i enlighet med beslut av avdelningschefen, se 17 § instruktionen. Säkerhetschefen, som enligt säkerhetspolicy även är säkerhetsskyddschef, ska enligt 20 § instruktionen leda den enhet som ansvarar för det övergripande arbetet med säkerhetsfrågor. Säkerhetschefen ska också ansvara för fysiskt skydd och personskydd, ansvara för säkerhetsskydd i enlighet med säkerhetsskyddslagen och lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter samt besluta om åtgärder för att upprätthålla säkerhetsskyddet i vid en allvarligare incident eller akut kris som gäller liv och egendom. Vid säkerhetsenheten finns en biträdande säkerhetschef och två säkerhetsrådgivare. Arbetet vid enheten är uppdelat på olika ansvarsområden. Säkerhetschefen kan överlämna en säkerhetsfråga till direktionen för beslut. I normalfallet rapporterar säkerhetschefen till ledningsgruppen och direktionen. Om något speciellt inträffar sker en löpande rapportering. Sä- kerhetschefen och riskchefen ska stödja avdelningscheferna i deras arbete med att hantera de säkerhetsrisker som är förknippade med avdelningarnas verksamhet, se säkerhetspolicy som vi tar upp i avsnittet nedan. informationssäkerhetsansvarige, som alltså är placerad inom riskenheten på Stabsavdelningen, ansvarar för att följa upp och utvärdera verksamhetens styrning av informationssäkerhet och väga utfallet mot aktuell hotbild. Resultatet ska rapporteras till direktionen minst . I 24 § instruktionen sägs att medarbetare bl.a. ska känna till och följa tilllämpliga regelverk, både externa och interna, samt uppmärksamma chefer och andra berörda på risker som de identifierar i verksamhet och rapportera incidenter. Ytterligare bestämmelser om ansvaret för säkerhetsarbetet framgår av säkerhetspolicy. 6.3.3 Interna föreskrifter etc. om säkerhetsskydd Enligt 3 § instruktionen består interna regelverk av en dokumenthierarki med tre nivåer av styrande dokument i form av policy, regel och rutinbeskrivning. En policy anger principer eller innehåller bestämmelser av strategisk betydelse för banken och är normalt översiktlig. En regel anger detaljerade bestämmelser för verksamhetsområden som berör hela banken eller för en huvuduppgift inom en eller flera avdelningar. En rutinbeskrivning innehåller detaljerade bestämmelser för ett arbetsområde eller en arbetsprocess. säkerhetspolicy innehåller bestämmelser av strategisk betydelse för säkerhetsarbete och ska tillämpas av säkerhetsenheten och andra chefer inom . Policyn syftar till att ange den övergripande inriktningen på säkerhetsarbete. Enligt policyn ska Riks- 6 FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? bankens skyddsnivå stämma överens med den på andra centralbanker, myndigheter eller organisationer med liknande förutsättningar. Enligt policyn ska säkerhetsskyddet bestå av informationssäkerhet, personalsäkerhet och fysisk säkerhet. Som övriga skyddsområden nämns brandskydd och personskydd. I säkerhetspolicyn beskrivs ansvaret för säkerhetsarbetet. Säkerhetschefen ansvarar för säkerhetsskydd i enlighet med lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Säkerhetschefen är även säkerhetsskyddschef och ansvarar för säkerhetsskyddsanalys. Respektive avdelningschef ansvarar för att hantera de säkerhetsrisker som är förknippade med avdelningens verksamhet. Säkerhetschefen och riskchefen ska stödja avdelningscheferna i det arbetet. Riskchefen ansvarar även för övergripande ramverk för informations- och it-säkerhet. Det finns också en regel för säkerhetsprövning. Den syftar till att ge övergripande vägledning om säkerhetsprövningsprocessen, och bestämmelserna i den ska tillämpas av säkerhetsenheten och chefer inom . Vidare finns det en regel för hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Vilka verksamhetsområden som vid var tid omfattas av regeln fastställs i säkerhetsskyddsanalys som förvaltas av säkerhetschefen. I Regeln för säkerhetsskyddade upphandlingar finns övergripande vägledning om säkerhetsskyddade upphandlingar. I regeln beskrivs bl.a. att det finns tre olika nivåer på säkerhetsskyddsavtalen. Nivåerna motsvarar de som anges i 7 kap. 3 § Säkerhetspolisens föreskrifter (PMFS 2019:2) om säkerhetsskydd. Av regeln framgår att Säkerhetspolisen, efter begäran från säkerhetsenheten, kan ge stöd inför en säkerhetsskyddad upphandling. Det finns också tillhörande rutinbeskrivningar för de regler som nämns ovan. 6.3.4Revision och granskningen av efterlevnaden av säkerhetsskyddsbestämmelserna Av 1 kap. 2 § första stycket lagen om budget och ekonomiadministration för myndigheter framgår att lagen inte gäller för utan att det i stället finns bestämmelser för i riksbankslagen. Enligt 9 kap. 2 § riksbankslagen ska det i finnas en revisionsfunktion som leds av fullmäktige. Fullmäktiges revision ska vara inriktad på frågor som ligger inom fullmäktiges ansvarsområde. Det ska också finnas en internrevision i . Direktionen ska besluta om riktlinjer och revisionsplan för internrevisionen samt åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer. Av policy för interrevisionen framgår att internrevisionen ska granska området säkerhet minst . Internrevisionen genomförde en granskning av säkerhetsskyddet. Syftet med granskningen var att bl.a. kontrollera hur den nya lagstiftningen följs. Vidare har en konsultfirma genomfört en granskning av säkerhetsskyddet. Iakttagelserna har omhändertagits. Även riskenhetens arbete kan ses som en typ av granskning 6FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? av säkerhetsskyddet då den enheten ansvarar för att bl.a. följa upp operativa risker som även kan avse säkerhetsskyddad verksamhet. Chefen för internrevisionen kan också själv besluta om kortare granskningar av all verksamhet. Om granskningen beräknas ta än så är det direktionen som beslutar om en sådan granskning. 6.4 ombudsmän () JO är en del av kontrollmakten. Enligt 13 kap. 6 § första stycket RF väljer en eller flera ombudsmän (justitieombudsmän), som i enlighet med den instruktion som beslutar ska utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter. En ombudsman får föra talan i de fall som anges i instruktionen. Närmare bestämmelser om ombudsmännen meddelas i riksdagsordningen och i annan lag, se 13 kap. 6 § tredje stycket RF. Ombudsmännens uppgifter framgår av 1–11 §§ lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. I 3 § första stycket instruktionen sägs att ombudsmännen särskilt ska se till att domstolar och förvaltningsmyndigheter i sin verksamhet iakttar regeringsformens bud om saklighet och opartiskhet och att medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter inte träds förnär i den offentliga verksamheten. Av 4 § första stycket instruktionen framgår att ombudsmännen ska verka för att brister i lagstiftningen avhjälps och att de under vissa omständigheter har rätt att till göra en framställning om en författningsändring eller någon annan åtgärd från statens sida. JO kan i sin tillsynsverksamhet få del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Detta förekommer dock inte i någon större utsträckning och när det händer försöker JO så långt möjligt studera sådana handlingar på plats hos den granskade myndigheten. Enligt 13 kap. 2 § andra stycket RO ska det finnas fyra ombudsmän –en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. får därutöver välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. En ställföreträdande ombudsman ska ha tjänstgjort som ombudsman. Av 1 § arbetsordningen för ombudsmän framgår att ombudsmännens tillsyn är uppdelad i fyra ansvarsområden och att ombudsmännen inom sina respektive ansvarsområden tar de initiativ som de finner påkallade. Vad som ingår i varje ansvarsområde framgår av en bilaga till arbetsordningen. är enligt 13 kap. 2 andra stycket RO administrativ chef och bestämmer inriktningen av verksamheten i stort. Enligt 12 § första och andra stycket instruktionen ansvarar chefsjustitieombudsmannen inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och 6 FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att ombudsmän hushållar väl med statens medel. ska också, efter samråd med övriga ombudsmän, i arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och om ansvarsområden för var och en av ombudsmännen, besluta om verksamhetsplan för myndigheten samt besluta om årsredovisning och förslag till anslag på statens budget för JO. För JO:s verksamhet finns det en expedition, den s.k. ombudsmannaexpeditionen, se 13 § första stycket instruktionen. Hur ombudsmannaexpeditionen är sammansatt framgår av 4 § arbetsordningen. Av den kan man utläsa att för beredning av klagomåls- och initiativärenden samt lagstiftningsremisser biträds ombudsmännen av en kanslichef och av tillsynsavdelningar bestående av byråchefer, områdesansvariga föredragande och föredragande. Vid varje tillsynsavdelning finns också ett ärendekansli. För att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Opcat), biträds ombudsmännen av en särskild enhet, Opcat-enheten. Den enheten består av en enhetschef, en biträdande enhetschef och föredragande. Enheten tillhör i organisatoriskt hänseende det som kallas ansvarsområde 2. Vidare framgår att chefsjustitieombudsmannen biträds av en administrativ avdelning som består av en enhet för personal-, ekonomi- och lokalfrågor, en enhet för registratur och arkiv samt en informationsansvarig, en it- och säkerhetsansvarig och en internationell samordnare. Chef för den administrativa avdelningen är kanslichefen. Denna chef ansvarar enligt 6 § andra stycket arbetsordningen för att utveckla och kvalitetssäkra JO:s administration, strategisk planering samt samverkan med och andra myndigheter samt har ett övergripande ansvar för eko- nomi-, personal- och lokalfrågor, liksom för frågor om it-stöd, intern och extern kommunikation och information samt registratur, myndighetens avtal och upphandlingar. Den biträdande kanslichefen är, under chefsjustitieombudsmannen, säkerhets-, säkerhetsskydds- och beredskapsansvarig, se 7 § första stycket arbetsordningen. Bestämmelser om internrevision och intern styrning och kontroll finns i lagen om budget och ekonomiadministration för myndigheter, se 12 § tredje stycket instruktionen. 6.4.3Interna föreskrifter etc. om säkerhetsskydd samt det pågående arbetet med säkerhetsskyddsfrågor I 7 § första stycket arbetsordningen anges alltså att det är den biträdande kanslichefen som, under chefsjustitieombudsmannen, är säkerhets-, säkerhetsskydds- och beredskapsansvarig. Tjänsten som biträdande kanslichef inrättades . ansvarade kanslichefen för dessa frågor. JO har inte några myndighetsgemensamma föreskrifter om säkerhets- 6FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? Inom de delar av verksamheten där säkerhetskänslig information förekommer finns dock internt utarbetad praxis för hanteringen av sådan information. Arbetet med att ta fram skriftliga rutiner och föreskrifter har pågått och är långt framskridet. En analys av myndighetens säkerhetsskydd genomförs och det har upprättas förslag på bl.a. riktlinjer och instruktioner för informationssäkerhetsklassning och för incidenthantering. 6.4.4Revision och granskningen av efterlevnaden av säkerhetsskyddsbestämmelserna JO lyder även under de allmänna regler för extern respektive intern revision som vi har redogjort för i avsnitt 6.2.5. Det finns alltså inte heller för JO något uttryckligt sagt om granskning av hur säkerhetsskyddsbestämmelserna följs. är en del av kontrollmakten. Enligt 13 kap. 7 § första stycket RF har till uppgift att bl.a. granska den verksamhet som bedrivs av staten. leds enligt 13 kap. 8 § RF av en eller flera riksrevisorer som väljs av . Av 13 kap. 5 § RO framgår att väljer endast en riksrevisor. Riksrevisorn beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. Riksrevisorn beslutar vidare självständigt hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning, se 13 kap. 8 § RF jämfört med 13 kap. 5 § andra stycket RO. företräder enligt 21 § lagen (2002:1023) med instruktion för som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Som nationella revisionsorgan följer de internationella standarder för statlig revision som har tagits fram inom det internationella samarbetet mellan nationella revisionsorgan, Intosai. Av de övergripande principer som man inom detta samarbete beslutat ska gälla för all statlig revision följer bl.a. att de nationella revisionsorganen ska vara självständiga i förhållande till revisionsobjektet och skyddade mot yttre påverkan samt ha en funktionell och organisatorisk självständighet som är konstitutionellt reglerad. Självständigheten ska vara säkerställd även när revisionsorganet uppträder som ombud för parlamentet och fullgör revision på dess uppdrag. Förhållandet mellan revisionsorganet och parlamentet ska vara reglerat i grundlag.50 kan ibland i sin granskningsverksamhet få del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Som framgår av den interna föreskriften om säkerhetsskydd (se mer om den i avsnitt 6.5.3) försöker dock 50Intosai-P1, The Declaration, section 5 och section 8. 6 FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? så långt det går att studera sådana handlingar på plats hos granskningsobjekten. Enligt 2 § lagen med instruktion för är riksrevisorn chef för , leder myndigheten och avgör granskningsärendena. Riksrevisorn ansvarar enligt 4 b § instruktionen inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn beslutar också om arbetsordning och verksamhetsplan samt de ekonomi- och personaladministrativa föreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte enligt särskild lagstiftning ska beslutas av , se 5 § första stycket instruktionen. Av 13 kap. 5 § RO framgår att också väljer en riksrevisionsdirektör att vara riksrevisorns ställföreträdare. Om riksrevisorn har gett riksrevisionsdirektören i uppdrag att i riksrevisorns ställe avgöra ett granskningsärende beslutar riksrevisionsdirektören självständigt hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av den. Riksrevisionsdirektören får lämna granskningsrapporten över ett sådant ärende till . Om riksrevisorn förklarat sig jävig får riksrevisionsdirektören efter samråd med riksrevisorn besluta att inleda en granskning. Riksrevisionsdirektören beslutar även i ett sådant fall självständigt hur granskningen ska bedrivas samt om slutsatserna av den och får lämna granskningsrapporten till . Av samma bestämmelse framgår även att om riksrevisorns uppdrag upphör får välja en tillförordnad riksrevisor för tiden till dess att en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Av 4 kap. 1 § arbetsordning framgår att är indelad i avdelningar för ledningsstöd, årlig revision, effektivitetsrevision, internationell verksamhet, HR, kommunikation samt juridik. Enligt 4 kap. 2 § arbetsordningen leds varje avdelning av en avdelningschef som är underställd riksrevisorn. Riksrevisorn kan besluta att en avdelning ska vara indelad i enheter och om en enhet ska ledas av en enhetschef. Enhetschefer rapporterar till respektive avdelningschef. Enligt 2 kap. 4 § arbetsordningen består ledningsgrupp av riksrevisorn, riksrevisionsdirektören och myndighetens avdelningschefer. Ledningsgruppen leds av riksrevisorn och behandlar frågor av betydelse för hela . Ledningsgruppen är rådgivande och verkar som stöd för riksrevisorn i ledningen av myndigheten när det gäller frågor av strategisk karaktär eller principiell betydelse. Varje deltagare ska med utgångspunkt i det egna ansvarsområdet bidra till helhetssynen på verksamhet, prioriteringar och mål. Arbetsfördelningen mellan avdelningarna regleras i 5 kap. arbetsordningen. Enligt 5 kap. 1 § första och andra stycket arbetsordningen ska alla avdelningar bl.a. genomföra sina uppdrag i enlighet med verksamhetsplan, budget samt övriga planerings- och styrdokument. Varje avdelning ska upprätta en årlig 6FINNS DET BEHOV AV ÄNDRINGAR I BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER AV YTTERLIGARE BESTÄMMELSER I LAGEN OM SÄKERHETSSKYDD I OCH DESS MYNDIGHETER? handlingsplan över sin verksamhet. Avdelningen ska även genomföra en riskanalys avseende verksamhetens mål samt vidta och följa upp åtgärder med anledning av analysen. Ansvaret för säkerhets- och säkerhetsskyddsfrågor är uppdelat. I Avdelningen för ledningsstöds uppdrag ligger bl.a. att utforma, utveckla och förvalta rutiner för myndighetens interna styrning och kontroll. Avdelningen har det övergripande ansvaret för att samordna och ställa krav på att myndighetens säkerhets-, säkerhetsskydds-, it-säkerhets- och informationssäkerhetsarbete fungerar väl. I den uppgiften ingår bl.a. att utveckla och förvalta myndighetens ledningssystem för informationssäkerhet samt att ge stöd och råd till övrig verksamhet. Avdelningen ska även ansvara för att ta fram av strategier som säkerställer att myndighetens digitala resurser följer fastställda krav på bl.a. funktionalitet och säkerhet, se 5 kap. 2 § andra och fjärde stycket arbetsordningen. Av 5 kap. 7 § andra stycket arbetsordningen framgår att en av Kommunikationsavdelningens uppgifter är att bidra med stöd i form av myndighetsgemensam administration, fysisk säkerhet, lokalförsörjning samt fastighets- och arbetsplatsanknutna tjänster. Vilket ansvar olika funktioner har framgår av 6 kap. arbetsordningen. Av- delnings- och enhetschefer har verksamhets-, budget- och personalansvar. De har också ansvar för att den interna styrningen och kontrollen är betryggande inom sitt område. Det innebär att chefen inom det egna ansvarsområdet bl.a. ska se till att verksamheten följer de lagar, förordningar, föreskrifter och avtal som reglerar verksamhet, se till att verksamheten följer de interna styrdokument som beslutas inom och ansvara för att säkerheten upprätthålls och att säkerhetsrutiner implementeras och följs upp utifrån de förutsättningar som finns, se 6 kap. 2 § arbetsordningen.