eunbil · H90N4E04B3 · 2021-11-29 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 3.(ev.) Förslag till rådets direktiv om mervärdesskattesatser Rådet väntas besluta om en allmän inriktning om ordförandeskapets kompromissförslag om ändring i mervärdesskattedirektivet vad gäller mervärdesskattesatser. Överläggning med skatteutskottet om kommissionens förslag ägde senast rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om ändring av reglerna om skattesatser i mervärdesskattedirektivet. Förslaget innebär att bilaga III till mervärdesskattedirektivet som innehåller de varor och tjänster på vilka medlemsstaterna får tillämpa reducerade skattesatser, dvs. en s.k. positiv lista, ersätts med en bilaga med varor och tjänster på vilka medlemsstaterna inte får tillämpa reducerade skattesatser, dvs. Det uppställs även kompletterande krav som innebär att reducerade skattesatser endast får gynna slutkonsumenten och ska tillämpas för att på ett konsekvent sätt fullfölja ett mål av allmänt intresse. Medlemsstaterna ska enligt förslaget få tillämpa högst två reducerade skattesatser, vilka inte får vara lägre än . Utöver dessa två skattesatser får dock medlemsstaterna tillämpa en skattesats som är lägre än och ett undantag med rätt till avdrag för ingående skatt. Genom detta förslag och införandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet med beskattning i destinationslandet, blir de särskilda nationella undantagen gällande skattesatser obehövliga och föreslås därför slopas. Kommissionen föreslår också en budgetskyddande regel, enligt vilken medlemsstaterna måste säkerställa att den vägda genomsnittliga skattesatsen överstiger . Kommissionens förslag beskrivs närmare i faktapromemoria 2017/18:FPM54. Ordförandeskapets kompromissförslag utgår ifrån en modernisering av den positiva listan i det nu gällande mervärdesskattedirektivet, i stället för den negativa lista som kommissionen föreslagit. Ambitionen har varit att de kompletterande kraven i kommissionens förslag ska beaktas vid utformningen av listan, i stället för vid behandlingen av enskilda varor och tjänster. I kompromissförslaget ersätts också den budgetskyddande regeln av ett antal begränsningar i hur många olika varor och tjänster som medlemsstaterna får tillämpa reducerade skattesatser och undantag med avdragsrätt på. Förslag till svensk ståndpunkt 4.Förslag inom 55 %-paketet (gränsjusteringsmekanismen för koldioxid, energiskattedirektivet och sociala klimatfonden) Ordförandeskapet väntas presentera en lägesrapport om arbetet med tre förslag i kommissionens Fit for 55-paket som berör . 2 (18) förslaget om att inrätta en gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM), förslaget om en omarbetning av energiskattedirektivet (ETD) samt förslaget om att inrätta en social klimatfond (SCF). Den aktuella lägesrapporten har inte tidigare behandlats i . Överläggning med skatteutskottet om CBAM ägde rum . Information om förslaget till ett omarbetat ETD gavs till skatteutskottet . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet om SCF ägde rum . Samråd med om SCF ägde rum , inför möte . Fit for 55-paketet presenterades och syftar till att genomföra EU:s skärpta klimatmål . Paketet omfattar totalt 13 förslag som enligt kommissionen ska bidra till att minska EU:s nettoutsläpp med jämfört med nivåer. Förslag om att inrätta en gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM) Förslaget om att inrätta CBAM syftar till att minska risken för koldioxidläckage genom att reglera växthusgasutsläpp som har orsakats av vissa varor som importeras till EU. Mekanismen föreslås komplettera EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) genom att tillämpa en motsvarande ordning när det gäller import till EU. De varor som föreslås omfattas är cement, elektricitet, gödselmedel, järn, stål och aluminium, samt vissa produkter förädlade av dessa varor. Förordningen ska tillämpas på varor som har sitt ursprung i ett tredje land när de importeras till EU. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM133. Förslag om omarbetning av energiskattedirektivet (ETD) ETD reglerar medlemsstaternas beskattning av el och bränslen. Förslaget till omarbetning syftar bl.a. till att modernisera direktivet, som inte har reviderats införande 2003. Huvuddragen i förslaget är att fler bränslen, inklusive biobränslen, beskattas och att dessa delas in i kategorier som beskattas efter energiinnehåll och miljöprestanda samt att möjligheterna till undantag och nedsättningar som enligt kommissionen främjar förbrukning av fossila bränslen minskas. 3 (18) Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM130. Förslag om att inrätta en social klimatfond (SCF) Förslaget om att inrätta SCF syftar till att tillhandahålla finansiering till hushåll, mikroföretag och transportanvändare som påverkas särskilt av prisförändringar som följer av kommissionens förslag om att utöka EU ETS till att omfatta vägtransporter och byggnader. Utöver medel för tillfälligt inkomststöd, föreslås fonden finansiera investeringar och åtgärder för att minska koldioxidutsläpp och energikostnader. Enligt kommissionens förslag ska fonden uppgå till totalt för perioden –2032 och inordnas i EU:s budget. Fonden föreslås finansieras genom systemet för EU:s egna medel och dess totala volym motsvara av de förväntade intäkterna från ett eventuellt utökat EU ETS. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21: FMP135. Lägesrapporten beskriver rådets arbete med de tre förslagen under det slovenska ordförandeskapet. Det konstateras bl.a. att fokus har legat på tekniska genomgångar, med möjlighet för medlemsstaterna att ställa frågor till kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att får en lägesrapport om hur arbetet med förslagen om CBAM, ETD och SCF fortskrider. Regeringen anser att det är viktigt att arbetet med CBAM fortskrider samt att det säkerställs att mekanismen är effektiv som klimatverktyg och förenlig med . Regeringen analyserar fortsatt förslaget om omarbetning av ETD och återkommer till för överläggning. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU- budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen ser därför inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Om en fond ska införas måste åtgärder inom fonden vara ändamålsenliga, effektiva och inte överlappa med andra utgifter. Finansiering ska ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. 4 (18) fond bör ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. Ordförandeskapet väntas presentera en lägesrapport som redogör för rådets arbete med att stärka bankunionen, inklusive införandet av en gemensam insättningsgarantiförsäkring (). Detta sker halvårsvis i slutet av varje ordförandeskap. Den aktuella lägesrapporten har inte behandlats i tidigare. Den fullbordade bankunionen ska bestå av tre delar: en gemensam banktillsyn, en gemensam resolutionsmekanism och . Tillsynsmekanismen respektive resolutionsmekanismen, inklusive en resolutionsfond, finns på plats. presenterade kommissionen ett förordningsförslag om den tredje delen, . Förslaget innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Förhandlingar om förslaget pågår fortfarande. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2015/16:FPM27. antog slutsatser om en färdplan för att slutföra bankunionen, inklusive . presenterade kommissionen ett meddelande om fullbordande av bankunionen. Meddelandet innehöll bl.a. ett reviderat förslag om att stegvis införa , där det första steget endast skulle bestå av likviditetsstöd (lån med återbetalningsskyldighet), till skillnad från det ursprungliga förslaget där även slutliga förluster skulle absorberas av det gemensamma systemet. Meddelandet beskrivs närmare i faktapromemoria 2017/18:FPM19. Lägesrapporten beskriver rådets arbete under det slovenska ordförandeskapet. Det konstateras att ett möte ägt rum på teknisk nivå i 5 (18) rådet, med fokus på åtgärder för att förbättra krishanteringsramverket för banker. Diskussioner har även förts i den högnivågrupp om , där samtliga medlemsstater deltar, som etablerade . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen. Det är dock viktigt att åtgärder som genomförs i syfte att stärka bankunionen tar hänsyn till konsekvenser för hela EU:s inre marknad och då även för de medlemsstater som inte deltar i bankunionen. Regeringen välkomnar att får en lägesrapport om hur arbetet med bankunionen fortskrider. (ev.) Lagstiftningspaketet om kapitalmarknadsunionen a)Europeiska gemensamma kontaktpunkten b)Direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder c)Förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder d)Förordningen om marknader för finansiella instrument (Mifir) Rådet väntas hålla en första policydiskussion om ett lagstiftningspaket innehållandes fyra förslag inom ramen för arbetet med kapitalmarknadsunionen. De aktuella förslagen har inte tidigare behandlats i . Lagstiftningspaketet presenterades och innefattar i) ett förslag om en europeisk gemensam kontaktpunkt för finansiell och ickefinansiell information (ESAP), ii) en översyn av förordningen om marknader för finansiella instrument (MiFIR), iii) en översyn av direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIFMD) och iv) en översyn av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder (ELTIF). Kommissionen har aviserat att ytterligare initiativ inom ramen för kapitalmarknadsunionen är att vänta , däribland en strategi kring stärkt konsumentskydd på finansmarknadsområdet. Europeisk gemensam kontaktpunkt för finansiell och icke-finansiell information (ESAP) 6 (18) Förslaget om att inrätta ESAP syftar till att förbättra tillgången till information för investerare inom EU och på så sätt underlätta för små och medelstora företag samt onoterade företag att få tillgång till kapital. Detta ska enligt kommissionen i sin tur bidra till att ytterligare integrera de europeiska kapitalmarknaderna samt främja gränsöverskridande investeringar och tillväxt inom EU. Kommissionen föreslår därför att det upprättas en europeisk gemensam åtkomstpunkt för finansiell och icke-finansiell publik information som företag offentliggör enligt olika regelverk. Förslaget är att den Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () får uppdraget att upprätta ESAP. Översyn av förordningen om marknader för finansiella instrument (MiFIR) De föreslagna ändringarna av MiFIR-förordningen syftar bl.a. till att förbättra investerarnas villkor genom att ge dem bättre tillgång till information om transaktioner på värdepappersmarknaden. Vidare vill kommissionen åstadkomma en bättre balans mellan handel på handelsplatser och andra sätt att handla finansiella instrument. De föreslagna ändringarna innebär bl.a. att marknadsdata från många olika handelsplatser ska sammanställas så att den blir tillgänglig via en enda källa, för att ge investerare en bättre överblick över informationen. Åtgärderna ska enligt kommissionen förbättra marknadens funktion och underlätta företagens finansiering. Översyn av direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIFMD) Förslaget till ändring av AIFMD-direktivet syftar bl.a. till att motverka finansiella stabilitetsrisker i fondsektorn och förbättra investerarskyddet. Förslaget innehåller även vissa ändringar i direktivet om värdepappersfonder. Kommissionen föreslå bl.a. en gemensam uppsättning verktyg i de båda direktiven som fondförvaltare kan använda för att hantera likviditetsrisker. Behovet av denna typ av verktyg blev enligt kommissionen tydligt i samband med den oro på marknaderna som följde av covid-19-pandemins utbrott . Översyn av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder (ELTIF) Förslaget om ändring av ELTIF-förordningen syftar till att öka såväl antalet fonder som investeringarna i dessa. Detta ska enligt kommissionen främja en kanalisering av kapital till långsiktiga investeringar inom EU och därigenom 7 (18) bidra till en hållbar omställning och tillväxt. Förslaget innehåller lättnader i regelverket som ska göra fonderna mer tillgängliga för småsparare och mer attraktiva för fondförvaltare. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar lagstiftningspaketet och det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen. Regeringen analyserar förslagen och kommer återkomma till med mer detaljerade ståndpunkter. Regeringen välkomnar att paketet tar sikte på att förbättra marknadernas funktionssätt och hantera finansiella stabilitetsrisker utanför banksektorn, inte minst mot bakgrund av de sårbarheter som identifierades på marknaden ibörjan av covid-19-pandemin. Regeringen välkomnar åtgärder för att förbättra transparensen på företagsobligationsmarknaden och adressera likviditetrisker i fonder. Det är viktigt att man träffar rätt balans i avvägningen mellan lättnader och konsumentskydd i arbetet med kapitalmarknadsunionen. Ett starkt konsumentskydd är viktigt för ett långsiktigt förtroende för finansiella marknader och regeringen ser därför fram emot en EU-strategi kring stärkt konsumentskydd på finansmarknadsområdet. 7.Lagstiftningspaket om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Ordförandeskapet väntas presentera en lägesrapport om rådets arbete med lagstiftningspaketet om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Den aktuella lägesrapporten har inte tidigare behandlats i . Överläggning med finansutskottet om kommissionens lagstiftningspaket om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ägde rum den Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Paketet innehåller förslag om att dels göra om stora delar av det gällande 8 (18) penningtvättsdirektivet till förordning, dels reglera överföringar av kryptotillgångar på liknande sätt som banköverföringar. Därtill föreslås att en ny inrättas i syfte att förstärka tillsynen på EU-nivå och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas finansunderrättelseenheter. Förslagen beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM146. Lägesrapporten beskriver rådets arbete med lagstiftningspaketet under det slovenska ordförandeskapet. Det konstateras bl.a. att sju möten har ägt rum på teknisk nivå i rådet, samt att ordförandeskapet siktar på att nå ett förhandlingsmandat om regleringen av överföringar av kryptotillgångar . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att får en lägesrapport om hur arbetet med lagstiftningspaketet fortskrider. Regeringen menar att förslaget bör genomsyras av ett välfungerande riskbaserat förhållningssätt, i enlighet med den ståndpunkt som har förankrats i . Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas i vanlig ordning informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 9.Den ekonomiska återhämtningen i a) Genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens Rådet väntas få en uppdatering om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), med möjlighet till diskussion. Samråd med inför rådets antagande av RRF ägde rum och samråd om enskilda genomförandebeslut . Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum den 16 9 (18) fick senast information om processen för återhämtnings- och resiliensplanernas genomförandebeslut . presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av RRF. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Enligt förordningen ska medlemsstaterna lämna in återhämtnings- och resiliensplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. Planerna ska godkännas genom att rådet antar genomförandebeslut. Planerna ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna planerar att genomföra, ange tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Åtgärderna ska bl.a. bidra till att effektivt hantera relevanta landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt bidra till den gröna och digitala omställningen. I planerna ska det också anges hur de föreslagna åtgärderna bidrar till jämställdhet. har 26 medlemsstater lämnat in sina återhämtnings- och resiliensplaner. Genomförandebeslut har godkänts av rådet för 22 medlemsstater. Kommissionen väntas lägga fram ytterligare förslag på genomförandebeslut . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens. b)(ev.) Rådets genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens Kommissionen har i skrivande stund inte lagt fram några förslag till genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens för behandling av rådet. 10 (18) Den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022, rapporten om förvarningsmekanismen 2022 och rekommendationen om den ekonomiska politiken för euroområdet Rådet väntas få en presentation av den årliga hållbara tillväxtöversikten, den årliga förvarningsrapporten samt förslag till rådets rekommendation till euroområdet, med möjlighet till diskussion. De aktuella rapporterna har inte tidigare behandlats i . De sociala- och sysselsättningspolitiska aspekterna av dessa dokument kommer att behandlas i inför möte i . publicerade kommissionen den årliga hållbara tillväxtöversikten, den årliga förvarningsrapporten samt förslag till rådets rekommendation till euroområdet. Därutöver publicerades utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten och en rapport om den inre marknaden. Dessa dokument utgör tillsammans starten europeiska planeringstermin. Den årliga hållbara tillväxtöversikten I den årliga hållbara tillväxtöversikten presenterar kommissionen prioriteringar för samordningen av EU:s ekonomiska politik och sysselsättningspolitik för de kommande 12 . I rapporten konstaterar kommissionen att EU övergår ifrån krishantering till återhämtning. Inom strategin definieras fyra dimensioner som ska vara vägledande för medlemsstaternas strukturreformer, sysselsättningspolitik, investeringar och finanspolitik: miljömässig hållbarhet, produktivitetsförbättringar, rättvisa och makroekonomisk stabilitet, samt i linje med FN:s hållbarhetsmål i Agenda . Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) lyfts fram som ett verktyg för att främja dessa mål. Kommissionen redogör vidare för hur kommande års planeringstermin ska organiseras. Införandet av RRF innebar tillfälliga anpassningar av terminen. Nästa års europeiska planeringstermin föreslås i stort återgå till den ordinarie terminsprocessen, vilket bl.a. innebär att kommissionen återigen avser 11 (18) presentera landsrapporter och landsspecifika rekommendationer på både det finanspolitiska och strukturpolitiska området. Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. Rapporten syftar till att upptäcka potentiella makroekonomiska obalanser i respektive medlemsstat. Utifrån en preliminär analys motiverar kommissionen varför ett antal medlemsstater ska bli föremål för fördjupade granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. I rapporten noterar kommissionen att den tidigare trenden med minskande makroekonomiska obalanser bröts i samband med covid-19-utbrottet. Många av de existerande obalanserna har förvärrats som risken för nya ökat. Vidare gör kommissionen bedömningen att tolv medlemsstater ska granskas, däribland . Alla tolv medlemsstater var föremål för djupgranskning även . Kommissionens granskning av motiveras utifrån den privata sektorns höga och stigande skuldsättning, och höga bostadspriser. Vidare överstiger tröskelvärdena för ungdomsarbetslöshet. Kommissionen lämnar förslag till rådets rekommendation till euroområdet som helhet. I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna i euroområdet att fortsätta vidta och koordinera åtgärder för att stödja en inkluderande och hållbar återhämtning. Det handlar bl.a. om att bedriva en differentierad och flexibel finanspolitik, säkerställa effektiva arbetsmarknadsåtgärder och fokusera på att stödja soliditeten hos livskraftiga företag. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar årets hållbara tillväxtöversikt och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken i EU. 12 (18) Regeringen välkomnar att kommissionen i huvudsak avser att tillämpa den ordinarie processen för den europeiska planeringsterminen , samt att överlappningar mellan terminen och genomförandet av det tillfälliga instrumentet undviks. Det är viktigt att den europeiska planeringsterminen fokuserar på de övergripande målen att säkerställa sunda offentliga finanser, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser och främja hållbar ekonomisk tillväxt och välfungerande arbetsmarknader. Det är vidare viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna även fortsättningsvis respekteras. Regeringen välkomnar vidare förvarningsrapporten och noterar kommande fördjupade granskningar, som kan bidra till att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Avseende fortsätter regeringen och berörda myndigheter att noga följa utvecklingen kring hushållens skuldsättning och bostadsmarknaden, där flera åtgärder har genomförts . Det finns skäl för att ge euroområdet som helhet visst fokus inom den europeiska planeringsterminen, med tanke på dess särskilda utmaningar. Regeringen anser att det är viktigt att den europeiska planeringsterminen förblir ett ramverk för hela EU. 11.Europeiska finanspolitiska nämndens årsrapport Rådet väntas få en presentation av Europeiska finanspolitiska nämndens (EFB) årsrapport . Den aktuella rapporten har inte tidigare behandlats i . EFB har som uppgift att utvärdera kommissionens tillämpning av . Utvärderingen presenteras i en årlig rapport, tillsammans med förslag på hur detta ramverk kan utvecklas. I årets rapport sammanfattar EFB den ekonomiska och finanspolitiska utvecklingen under covid-19-pandemin. Av rapporten framgår att EFB är kritiska till hur kommissionen tillämpat ramverket som den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten har varit aktiverad. 13 (18) I ett mer framåtblickande kapitel diskuteras den pågående översynen av EU:s ekonomiska styrning och förutsättningarna att nå samsyn kring vägen framåt . EFB ger sin syn på några av de förslag som lyfts fram i debatten om det finanspolitiska ramverket. När det gäller eventuella undantag för vissa typer av investeringar anser EFB att detta skulle göra ramverket alltför komplext. EFB ser också ett behov av en mer permanent finanspolitisk kapacitet på EU-nivå, och menar att några av de temporära instrument som inrättats med anledning av covid-19-pandemin skulle kunna ligga till grund för en sådan kapacitet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar EFB:s årsrapport. Det är positivt att EFB har gjort en omfattande granskning av kommissionens tillämpning av ramverket under covid-19-pandemin. Regeringen anser att det är av stor vikt att ramverket tillämpas på ett transparent och förutsägbart sätt. Regeringen anser vidare att det åligger medlemsstaterna att bygga upp sin förmåga att förebygga och hantera ekonomiska chocker. Regeringen är skeptisk till en permanent finanspolitisk kapacitet på EU-nivå och understryker att de krisrelaterade instrument som omnämns i den aktuella rapporten är temporära. 12.(ev.) Uppförandekod (företagsbeskattning) a)Slutsatser om de framsteg som uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) gjort c)Rapport till rådet