eunbil · H80N4DA9B9 · 2021-01-01 00:00:00 — Inför informellt videomöte med EU:s ekonomi- och finansministrar Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 2.Läget när det gäller genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster EU:s ekonomi- och finansministrar väntas få en lägesuppdatering om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. Information om genomförandet av EU-rättsakter på finansmarknadsområdet gavs senast till , inför informellt möte med EU:s ekonomi- och finansministrar . EU:s medlemsstater ska anpassa sin nationella lagstiftning efter de direktiv och förordningar som tas fram på finansmarknadsområdet. av detta redogör kommissionen halvårsvis för medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. 3.Slutsatser om för massbetalningar EU:s ekonomi- och finansministrar väntas behandla rådsslutsatser om en EU-strategi för massbetalningar. Formellt antagande av rådsslutsatserna väntas i samband med mötet genom skriftligt förfarande i rådet eller som A- punkt på kommande rådsmöte. Ärendet har inte behandlats i tidigare. ska få information om EU-strategin för massbetalningar och rådsslutsatser . Kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-strategi för massbetalningar, som en del av ett paket för digitalisering av finanssektorn. Med massbetalningar avses de betalningar som görs mellan privatpersoner, företag och myndigheter och som utgör majoriteten av antalet betalningar i ekonomin. Kommissionens meddelande innehåller inga konkreta förslag, utan syftar till att föreslå en vision för kommande arbete. Strategin inriktas på fyra delar: i) ökning av tillgången till digitala betalningslösningar för omedelbara betalningar, ii) innovation och konkurrens, iii) effektiva och samverkande betalningssystem och andra stödinfrastrukturer och iv) effektiva internationella betalningar. Strategin beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM14. I slutsatserna välkomnar rådet kommissionens strategi och konstaterar att framväxten av nya betalningslösningar medför utmaningar för EU. Rådet betonar vikten av att framtida arbete värnar ett starkt konsumentskydd. Därtill ges stöd till eurosystemets arbete med att utveckla en digital euro, som det konstateras att detta arbete ska beakta att EU är en marknad med olika valutor. Rådet uppmanar också kommissionen att regelbundet utvärdera och uppdatera strategin. Förslag till svensk ståndpunkt 2 (9) Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser på mötet och i den efterföljande beslutsproceduren. Regeringen välkomnar att rådet betonar vikten av ett starkt konsumentskydd och beaktar att EU är en marknad med olika valutor. 4.Utmaningar på skatteområdet som härrör från digitaliseringen av ekonomin EU:s ekonomi- och finansministrar ska få en lägesbeskrivning av hur det internationella arbetet med digital beskattning fortskrider. Digitaliseringens utmaningar för beskattningen har varit föremål för flera överläggningar med skatteutskottet, . Samråd med har ägt rum vid ett flertal tillfällen, . pågår ett omfattande internationellt arbete inom och G20, det s.k. Inclusive Framework, för att motverka s.k. skattebaserosion och flyttning av vinster (base erosion and profit shifting, BEPS). Detta arbete har bl.a. syftat till att säkerställa att vinster beskattas där de uppkommer och där värde skapas. En del av arbetet har varit inriktat på de utmaningar som digitaliseringen innebär för beskattningen. Avsikten är att resultatet ska presenteras för G20 . Arbetet är uppdelat i två delar, s.k. pelare, varav den första avser allokeringen av beskattningsrätt mellan stater och den andra fokuserar på att åtgärda kvarstående problem med BEPS genom en minimibeskattning. finns ingen global samsyn om vad som är ett lämpligt resultat av arbetet. Inom EU har arbetet huvudsakligen varit inriktat på att behandla förslag med fokus på hur dessa kan komma att påverka medlemsstaterna, dvs. konsekvensanalyser och EU-rättsliga aspekter. Vid sidan av detta arbete finns även ett kommande förslag från kommissionen om en digital avgift som ett nytt eget medel för EU. I slutsatserna från uppmanas kommissionen att presentera förslaget . Förslag till svensk ståndpunkt 3 (9) stödjer det OECD-ledda arbetet med att ta fram en global konsensusbaserad lösning för att hantera digitaliseringens utmaningar för beskattningen. Det är fråga om globala utmaningar som bör lösas på global nivå. Det är viktigt att det ges tillräckligt med tid för att slutföra det globala arbetet. Om EU går före med åtgärder finns det en risk för att tredjeländer uppfattar detta som att de internationella diskussionerna inte respekteras. Detta skulle kunna försvåra möjligheterna att nå en internationell överenskommelse. 5.Den ekonomiska återhämtningen i a)Ekonomiska läget EU:s ekonomi- och finansministrar väntas diskutera det ekonomiska läget i baserat på presentationer från kommissionen och . Ärendet har inte behandlats i tidigare. EU:s ekonomi- och finansministrar har regelbundet diskussioner om det ekonomiska läget. Kommissionens senaste prognos presenterades . I denna prognos bedömer kommissionen att utsikterna för ser svagare ut på kort sikt än vad de förväntade sig . BNP- tillväxten väntas bli negativ men framtagandet av vacciner stärker framtidsutsikterna och tillväxten väntas bli positiv , för att sedan ta mer rejäl fart tredje kvartalet. Inför mötet har kommissionen inte presenterat någon ny prognos. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar diskussionen om det ekonomiska läget. Regeringen understryker vikten av väl avvägda ekonomisk-politiska åtgärder för att hantera ekonomiska konsekvenser av pandemin och stödja återhämtningen. b) efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser 4 (9) Kommissionen ska presentera ett meddelande om finanspolitiska insatser till följd av covid-19-pandemin. Därefter väntas EU:s ekonomi- och finansministrarna diskutera meddelandet. Ärendet har inte behandlats i tidigare. Kommissionens meddelande presenterades och syftar till att tillhandahålla breda riktlinjer för den finanspolitiska samordningen i EU . Kommissionen konstaterar inledningsvis att medlemsstaterna vidtagit omfattande finanspolitiska åtgärder som uppskattas dämpa nedgången i BNP väsentligt . Kommissionen kommenterar även aktiveringen av undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten som beslutades . Det konstateras att aktiveringen har gett medlemsstaterna utrymme att hantera den ekonomiska krisen, utan att begränsas av de krav och rekommendationer som normalt gäller inom . Vidare föreslår kommissionen att undantagsklausulen avaktiveras när EU:s BNP återgått till nivå. Baserat på nuvarande prognoser beräknas detta villkor vara uppfyllt i mitten 2022. Kommissionen gör därför bedömningen att klausulen kommer förbli aktiverad . Det konstateras att återhämtningen kommer se olika ut mellan medlemsstaterna och att den existerande flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpakten kommer att tillämpas vid behov. I meddelandet redogör kommissionen vidare för ett antal åtgärder som beslutats på EU-nivå, såsom återhämtningsinstrumentet (Next Generation EU) och faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Det konstateras att facilitetens möjlighet att bidra till den ekonomiska återhämtningen är avhängig att den genomförs på ett effektivt och additionellt sätt. Kommissionen ger även vägledning framåt vad gäller finanspolitiken. I detta arbete betonas vikten av att koordinera finanspolitiken, och att den förblir anpassningsbar, att stöd inte dras tillbaka för tidigt, att finanspolitiska åtgärder blir mer riktade allteftersom den epidemiologiska situationen förbättras, att finanspolitiken tar effekterna av RRF i beaktan, samt att medlemsstaterna gradvis återgår till en sund finanspolitisk inriktning. 5 (9) Slutligen kommenteras den översyn av den ekonomiska styrningen i EU som inleddes av kommissionen . Detta arbete pausades med anledning av covid-19-pandemin och kommissionen skriver att man avser återuppta arbetet med översynen när återhämtningen fått fäste. Förslag till svensk ståndpunkt Finanspolitiken i EU bör bedrivas i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpaktens mål om att förebygga och undvika alltför stora underskott samt att främja sunda och hållbara offentliga finanser på medellång sikt. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslagit en tydlig, kvantitativ indikator för när undantagsklausulen ska avaktiveras. Det är viktigt att denna indikator är strikt kopplad till den nu aktuella krisen och inte skapar prejudikat för framtiden. Regeringen delar i stort kommissionens syn på hur medlemsstaterna bör gå till väga när de normaliserar sin finanspolitik . Det är lämpligt att kommissionen, inom ramen för principen om likabehandling, tar hänsyn till skillnader mellan medlemsstater i sina rekommendationer om finanspolitik. Eventuell tillämpning av andra flexibilitetsarrangemang inom regelverket bör motiveras tydligt. Regeringen anser att arbetet med en översyn av EU:s ekonomiska styrning och avaktivering av undantagsklausulen bör hanteras oberoende av varandra. c) Genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens EU:s ekonomi- och finansministrar ska diskutera genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Samråd med ägde rum inför liknande diskussioner 2021. Samråd med inför rådets antagande av RRF ägde rum . Samråd med inför antagande av rådets förhandlingsposition ägde rum . Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum . 6 (9) presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Ordförandeskapet har tagit initiativ till regelbundna diskussioner om genomförandet av RRF på vårens möten med EU:s ekonomi- och finansministrar. Mötet väntas fokusera på medlemsstaternas arbete med att utforma nationella återhämtnings- och resiliensplaner, vilket också var fallet på de möten som ägde rum . Återhämtnings- och resiliensplanerna ska överlämnas till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. De ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna planerar att genomföra, ange tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Åtgärderna ska bl.a. bidra till att effektivt hantera relevanta landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt bidra till den gröna och digitala omställningen. I planerna ska också anges hur de föreslagna åtgärderna bidrar till jämställdhet. Arbete pågår nu inom med att utarbeta den svenska återhämtnings- och resiliensplanen. Regeringen avser att söka bidrag från faciliteten för åtgärder som lagts fram i extra ändringsbudgetar, de sedvanliga vår- och höständringsbudgetarna och i budgetpropositionen . Medlemsstaterna ska som regel lämna in sina återhämtnings- och resiliensplaner . Rådet beslutar om återhämtnings- och resiliensplanerna med kvalificerad majoritet efter ett förslag från kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att insatser från faciliteten för återhämtning och resiliens bidrar till långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt och den gröna och digitala omställningen genom att främja nödvändiga reformer och offentliga investeringar. Regeringen menar vidare att insatser från faciliteten bör främja sunda offentliga finanser, jämställdhet, nationellt 7 (9) ägarskap och bör vara i linje med . De nationella budgetprocesserna bör respekteras. a)Uppföljning av G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer EU:s ekonomi- och finansministrar ska få en återrapportering av kommissionen och ordförandeskapet från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer . Samråd med gällande EU:s gemensamma positioner inför ägde rum skriftligen . I diskussionerna på G20-mötet lades stort fokus på det ekonomiska läget och åtgärder för att säkra en robust, inkluderande och grön återhämtning. I sammanhanget lyftes vikten av effektiv vaccinering och att finanspolitiska stimulanser inte dras tillbaka för . Vidare underströks att låginkomstländer fortsatt bör få stöd i krisen genom bl.a. G20:s och initiativ för skulduppskov (DSSI), det gemsamma ramverket för skuldförhandlingar och en möjlig tilldelning av IMF:s särskilda dragningsrätter. Därtill betonades att en överenskommelse om internationell företagsbeskattning bör nås . Slutligen framhölls finansmarknadsfrågor med fokus på digitala betalningslösningar och valutor, samt grön finansiering. b)Förberedelser inför med finansministrar och centralbankschefer och IMF:s vårmöten den 7– i.EU:s mandat vid G20 EU:s ekonomi- och finansministrar ska få information om processen för att godkänna EU:s gemensamma positioner inför och EU:s uttalande vid . 8 (9) Inför förbereder EU gemensamma positioner i form av ett mandat och inför tar EU fram ett gemensamt uttalande. Det förberedande arbetet sker i den ekonomiska och finansiella kommittén. Inget möte med EU:s ekonomi- och finansministrar planeras mellan det förberedande mötet och att G20-mötet och äger rum. Därför kommer de formella besluten om mandatet och uttalandet att fattas genom skriftligt förfarande i rådet. Regeringen återkommer till inför dessa beslut. 9 (9)