rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Exempelvis kan spannmålsodlare klara sig med eget utsäde, men på behövs importerat utsäde för att bibehålla spann- målsproduktionen.147 I framkommer att många måste importera gödsel och bekämpningsmedel, och i nämns att det är brist på handelsgöd- sel.148 Ur ett beredskapsperspektiv visar forskning från SLU och MSB att det är självförsörjningsgraden av insatsmedel som diesel, handelsgödsel, växt- skyddsmedel, utsäde och foder som är det stora problemet för livsmedelspro- duktionen.149 Tillgång till el och drivmedel är också centrala förutsättningar för att hela livsmedelskedjan och hela samhället ska kunna fungera.150 142Intervju med representant för LRF , . 143Intervju med lantbrukare i , . 144Skypeintervjuer med lantbrukare i , tjänstemän vid i och tidigare ordförande för , och . 145Intervjuer med lantbrukare och andra aktörer i , , och , 2020- 02-04–07, –12, och –26. 146Intervju med lantbrukare i , . 147Intervju med tjänstemän vid , . 148Intervjuer med lantbrukare i och , och . 149SLU och MSB (2018), Livsmedelsproduktion ur ett beredskapsperspektiv – Sårbarheter och lösningar för ökad resiliens. 150Intervju med forskare vid FOI, . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Mindre diesellager och reservkraftsel De flesta lantbrukarna i samtliga fallstudier har ett mindre diesellager, men det kan inte vara för stort på grund av stöldrisken.151 Animalieproducenterna är mycket elberoende, men det har inte varit några problem i med den kommunala elförsörjningen.152 Elenergi är viktig bl.a. för att pumpa upp vatten till mjölkrobotar och för utfodring, dricksvatten och ventilation.153 Animalieproducenter är skyldiga att ha tillgång till reservkraft.154 Kyckling- och grisproduktion är beroende av importerat sojafoder. Flera inter- vjuade lantbrukare lyfter själva att de (av flera skäl) hellre skulle använda al- ternativa inhemska grödor som åkerbönor och lusern eller raps.155 Det handlar bl.a. om att kunna minska fodrets negativa påverkan på miljön. Sojaodlingar- nas expansion i för att möta den internationella efterfrågan på djurfoder är enligt forskare ett hot mot den biologiska mångfalden och är också en källa till koldioxidutsläpp på grund av avskogning.156 Dock nämner en lant- brukare i att det ännu inte finns några bra foderalternativ som kan uppnå samma kvalitet och prisklass som importerad soja.157 Att det inte finns något alternativ som är lika effektivt och billigt som sojan försvårar en omställning. Det har gjorts försök med alternativ, men de har inte klarat konkurrensen. Ex- empelvis arbetade en ledamot av () med ärtförädling på 1970–1980-talen i syfte att ersätta sojan. Hon menar att marknaden tyckte det var enklare och billigare att fortsätta importera soja. Branschen orkade inte med omställningen och inte heller att ta betalt för den.158 Foderindustrin är heller inte intresserad av att köpa t.ex. åkerbönor till de marknadspriser som gäller. På grund av låg lönsamhet och låga volymer av dessa grödor rationaliseras de nu bort från Lantmännens mottagningsanlägg- ningar.159 2.2.5 Tillgång till arbetsmaskiner En annan förutsättning för att kunna driva ett lantbruk är att lantbruket har tillgång till arbetsmaskiner. Av fallstudierna framgår att det generellt finns en 151Intervjuer med lantbrukare i , , och , , 2020-02- 10, och . 152Telefonintervju med lantbrukare i , . 153Intervju med representant för LRF , . 154Enligt 5 kap. 20 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2017:24) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. ska det finnas en godtagbar plan för hur djur- skyddet ska upprätthållas vid elavbrott. 155Intervjuer med lantbrukare i och , och . 156Zu Ermgassen, E.K.H. m.fl. (2016) och Godar, m.fl. (2015). 157Intervju med lantbrukare i , . 158E-post från ledamot av KSLA, . 159Artikel i nr 36, ”Lantmännen slutar ta emot vissa grödor”, . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET god tillgång på arbetsmaskiner, att många samarbetar och att en del samäger maskiner.160 Det kan dock se annorlunda ut i andra kommuner. Enligt LRF är det i skogs- och mellanbygder svårt att samäga arbetsmaskiner, eftersom det är långt mellan gårdarna.161 Arbetsmaskinerna går ofta på diesel. Det mest typiska på en konventionell växtodlingsgård är att markbearbetningen görs med dieseldrivna traktorer, men även på ekologiska växtodlingsgårdar är det vanligaste att markbearbet- ningen görs med dieseldrivna maskiner.162 Enligt LRF är effektiva batteri- drivna arbetsmaskiner på åkrarna ännu inte utvecklade.163 Flera gårdar i fallstudiekommunerna har maskinsamarbeten, och en del hyr maskiner. Det är vanligt att grannar hjälper varandra och några lantbrukare legokör åt sina grannar.164 En ekologisk lantbrukare i har t.ex. en egen maskinpark och kör på entreprenad åt andra ekologiska lantbrukare.165 I är möjligheten att hyra maskiner och få hjälp av andra lantbru- kare god men den är inte lika god i andra delar av länet. Det fungerar inte alltid eftersom avstånden är långa mellan gårdarna i Jämtland.166 Dessutom är skör- defönstret enligt en tidigare ordförande för extremt kort i Jämt- land när det t.ex. gäller vallskörden, vilket också påverkar samarbetsmöjlig- heterna.167 I finns också möjlighet att ta hjälp av Maskinringen, en organisation med medlemmar som bl.a. tillhandahåller sina maskiner för ut- hyrning.168 har enligt en lantbrukare i en överkapacitet i sin maskinpark då många maskiner konstrueras efter andra jordbruksnationers förutsätt- ningar.169 har t.ex. inte lika lång odlingssäsong eller lika stora skiften som andra länder. Tillgång till service och reservdelar Att få tag på rätt reservdelar och elektroniska komponenter är enligt LRF en sårbarhetsfaktor som blivit mer påtaglig. Garantivillkor om att endast original- reservdelar får användas leder också till ökad sårbarhet.170 160Intervjuer med lantbrukare i , , och , –07, 2020- 02-10–12, , –25 och –27. 161Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 162SLU och MSB (2018), Livsmedelsproduktion ur ett beredskapsperspektiv – Sårbarheter och lösningar för ökad resiliens, s. 13. 163Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF Riks, . 164Intervjuer med lantbrukare i , , och , , 2020-02- 10, , och –25. 165Intervju med lantbrukare i , . 166Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 167E-post från tidigare ordförande för , . 168Telefonintervju med lantbrukare i , . 169Telefonintervju med lantbrukare i , . 170Intervju med beredskapsansvarig på LRF, . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Högteknologiska stall med t.ex. mjölkrobotar och utfodringsanläggningar är mycket sårbara för brist på teknisk support och brist på reservdelar.171 Tek- niskt avancerad utrustning underlättar arbetet, enligt en lantbrukare i Möns- terås, men är även sårbart för att det kräver mycket service och reservdelar.172 Enligt LRF:s beredskapsansvarige är lantbruk med mer tekniskt avancerad utrustning ofta mer sårbara än de lantbruk som inte har sådan utrustning173 eftersom lantbrukaren ofta själv eller med hjälp av t.ex. grannar kan genom- föra service på mindre avancerad teknisk utrustning. En lantbrukare med mjölkproduktion i har aktivt valt att inte gå över till mjölkrobotar just på grund av att han anser att beroendet av tillgång på reservdelar skulle bli stort.174 I är tillgången till reservdelar och service god. Dock finns inga centrallager i närheten, utan gårdarna är beroende av transporter från södra I län finns många återförsäljare och det finns god tillgång till ser- vice.176 Det kan dock ta tid att få hem reservdelar, eftersom mycket är beställ- ningsvaror.177 Sårbarhet kopplat till service och reservdelar berörs även i avsnitten 2.2.6, 2.2.7 och 2.2.9. 2.2.6 Personal, kompetens och generationsskiften Det är inte helt tydligt hur stor risken är för sårbarhet när det gäller tillgången på arbetskraft, inkluderat säsongsarbetskraft, i primärproduktionen, enligt . I och med strukturrationaliseringen klarar sig det svenska lantbruket med färre lantbrukare. Dock kan det vara viktigt att människor med rätt inställning blir lantbrukare. På naturbruksgymnasierna är det färre och färre som läser för att bli lantbrukare.178 Av statistik från Natur- brukets och framgår att andelen antagna elever i årskurs 1 av årskullen återhämtat sig något, se diagram 8. I utbildningarna på naturbruksgymnasierna ingår t.ex. inriktning- arna lantbruk, trädgård, skog, djur, häst och naturturism. 171Intervjuer med lantbrukare i , och . 172Intervju med lantbrukare i , . 173Intervju med beredskapsansvarig på LRF, . 174Intervju med lantbrukare i , . 175Skypeintervjuer med lantbrukare i , –25. 176Intervju med lantbrukare i , . 177Intervju med lantbrukare i , . 178Intervju med tjänstemän vid , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Diagram 8 Andel antagna elever till åk 1 i naturbruksgymnasier av årskul- len 2010–2019 Källa: och . Utbudet på vidareutbildning inom lantbruk för vuxna är sparsamt och erbjuds vid ett fåtal naturbruksgymnasier179 Enligt en lantbrukare i finns det inte någon lantbruksutbildning för vuxna i Arbetsförmedlingens regi.180 Bris- ten på vuxenutbildning i lantbruk har även uppmärksammats av LRF som menar att detta kan ha bidragit till att det startats färre nya lantbruksföre- tag i och med att det krävs minst tio veckors jordbruksutbildning för att få det startstöd som ger till personer som vill starta eller ta över jordbruksföretag.181 Det totala antalet årsverken182 i jordbruket har minskat enligt Lantbrukets företagsregister.183 Antalet årsverken uppgick till 55 700, en minskning med 3 sedan uppmätningen 2013. har antalet årsverken minskat med ca 9 700 stycken (700 för kvinnor och 9 000 för män) eller . Minskningen har således skett framför allt bland männen. Dock är uppgifter inte helt jämförbara med senare år, ef- tersom definitionen av vilka företag som ingår i Lantbrukets företagsregister ändrades 2010. 179https:///lantbruk/vuxenutbildning. 180Skypeintervju med lantbrukare i , . 181https:///jobb-karriar/vuxna-ska-kunna-gora-lantbrukarkarriar/. 182Ett årsverke eller en annual working unit (AWU) motsvarar 1 800 arbetade timmar inom jordbruket (motsvarande en heltidstjänst) oavsett om denna arbetsinsats genom- förs av en eller flera sysselsatta. 183Undersökningar görs endast i samband med EU:s strukturundersökningar. Nästa under- sökning görs 2020, med publicering . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Tabell 2 Antal årsverken inom jordbruket för samtliga företagskategorier Medelfel, kursivt i procent. *uppgifter är inte helt jämförbara på grund av annan definition. Anm.: I samtliga företagskategorier ingår enskilda företag och juridiska personer. Källa: , officiella statistik, statistiska meddelanden JO 30 , 1401 och 1701. För att belysa sysselsättningen inom jordbruket kan man också använda regis- terbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) från SCB. Även dessa siffror visar på en minskning i antalet förvärvsarbetande inom jordbruket.184 var antalet förvärvsarbetande inom jordbruk 52 644 personer, en minskning . I bilaga 4 redovisas motsvarande uppgifter för fallstu- diekommunerna. Diagram 9 Förvärvsarbetande befolkning inom jordbruket (SNI 01), 2011–2018 Anm.: Tidsserierna sträcker sig och inte 2010, eftersom framställningen av statistiken ändra- des 2011. Källa: SCB, RAMS. Brist på arbetskraft, expertis och kunskap om lantbruket En risk för sårbarhet är enligt lantbrukare i och brist på arbets- kraft. Lantbrukarna menar att det är särskilt sårbart om de själva skulle bli sjukskrivna om det inte finns någon backup.185 184Jordbruk, jakt och service i anslutning härtill (SNI 01). 185Intervjuer med lantbrukare i och , och . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Tillgång till utbildad arbetskraft är en viktig parameter enligt en ledamot av KSLA. Ju mer beroende en lantbrukare är av tillgången på arbetskraft på mark- naden, desto sårbarare är lantbrukaren.186 Animalieproducenter behöver tillgång till veterinärer för att kunna sköta sin verksamhet. I nämner några animalieproducenter att det är brist på veterinärer. Detta gäller dock inte svinproducenterna i kommunen som har kontinuerligt inbokade veterinärbesök.187 Enligt tjänsteman vid LRF Mittnorr- land upplevs rådgivning, veterinärservice och annan service minska i Jämt- land.188 fungerar dock enligt en tjänsteman vid SVA väl, men den är sårbar vid större sjukdomsutbrott eftersom det bara finns ett fåtal personer som är experter på olika områden som t.ex. sjukdomsbekämp- ning och diagnostik.189 Att ha kunskap om lantbruket och en känsla och förståelse för det är också viktiga förutsättningar för att driva ett lantbruk. En lantbrukare i anser att störst risk för sårbarhet föreligger om lantbrukarens känsla för den jord som lantbrukaren brukar skulle försvinna. Den lokala långsiktiga kunskapen be- hövs för att kunna fatta rätt långsiktiga beslut.190 En lantbrukare i menar att känslan och förståelsen för jordbruket försvinner med den tekniska utveck- lingen, som han dock understryker är nödvändig.191 Se även avsnitt 2.5.1 och 2.5.2. Svårt att hitta personal med rätt kompetens I samtliga fallstudier framkommer att det generellt är svårt att få tag på perso- nal med rätt utbildning och kompetens, t.ex. ladugårdsförmän och annan per- sonal med arbetsledande befattningar och personal som kan hantera avancerad teknik.192 I norra finns det få grisproducenter och därför är det svårt att hitta personal med kompetens inom grisproduktion i , vilket gör att nyanställda behöver läras upp.193 Att nyanställda behöver läras upp nämner även lantbrukare i Mönsterås.194 Det är lättare att hitta personal som kör arbetsmaskinerna.195 Dock är det svårt att konkurrera lönemässigt med andra verksamheter, t.ex. logistikföretag och maskinentreprenörer.196 Det kan också vara svårt att hitta anställda som är villiga att arbeta oregelbundna tider.197 186E-post från ledamot av KSLA, . 187Intervjuer med lantbrukare i , . 188Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 189Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 190Telefonintervju med lantbrukare i , . 191Intervju med lantbrukare i , . 192Intervjuer med lantbrukare i , , och , , 2020-02- 10–12, , –26, och . 193Skypeintervju med lantbrukare i , . 194Intervju med lantbrukare i , . 195Skypeintervju med lantbrukare i , . 196Intervjuer med lantbrukare i och , och –11. 197Skypeintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Många är beroende av utländsk personal och bemanningsföretag Flera lantbrukare i och nämner att de nästan enbart anställer ut- ländsk personal, dels för att det är svårt att hitta personal i som vill arbeta för de löner som kan erbjudas, dels för att utländska arbetare ofta har en närmare relation till lantbruket än svenskar. De flesta svenskar är flera ge- nerationer ifrån lantbruket.198 Dock kräver utomeuropeisk bemanning enligt en av lantbrukarna i fallstudierna extra och exakt arbetsledning.199 En lantbrukare i menar att det kan ha sina fördelar att anställa nyanlända med olika religiös tillhörighet vid arbete på kristna helgdagar.200 har enligt en lantbrukare ett bra integrationsprogram.201 Några lantbrukare i och har anställt nyanlända med löne- bidrag från Arbetsförmedlingen genom s.k. nystartsjobb.202 Lantbrukare i uppger att flera nyanlända med lönebidrag senare fått fast anställ- ning. En lönebidragsanställning kan normalt pågå i maximalt ; därefter behöver anställningen gå över i en vanlig anställning.203 På en gård i anställdes en nyanländ person anställning med lönebidrag. Enligt lantbrukaren valde personen i fråga sedan att säga upp sig då han ansåg sig behöva betala för mycket i skatt.204 På ett annat lantbruk i väntar de på att få godkänt från Arbetsförmedlingen för att anställa en person de har haft anställd med lönebidrag.205 Säsongsarbetare och anställda på bemanningsföretag kommer ofta från andra länder. Att anställa från bemanningsföretag blir också allt vanligare, en- ligt en lantbrukare i Mönsterås.206 Under coronakrisen har utländsk arbetskraft haft svårigheter att ta sig in i , trots att de fått arbetstillstånd, beroende av stängda gränser i bl.a. Polen.207 Trädgårdsodlare är särskilt beroende av sä- songsarbetare. Det rådde brist på säsongsarbetare i t.ex. även före coronakrisen.208 Det förekommer att lantbruk läggs ned vid generationsskiften. I fallstudierna framkommer att lantbrukare vid generationsskiften har svårare att klara sig på lång sikt.209 Lantbrukare i och nämner också att det finns en osäkerhet inför generationsskiften.210 En mjölkproducent i avråder till 198Intervjuer med lantbrukare i och , , och . 199Intervju med lantbrukare i , . 200Intervju med lantbrukare i , . 201Telefonintervju med lantbrukare i , . 202Intervjuer med lantbrukare i och , –26 och . 203På grund av finns det möjlighet till förlängning med ytterligare för den som har ett pågående beslut där stödtiden löper ut mellan 2020. Se Arbetsförmedlingens webbplats: stall-med-stod/nystartsjobb#/nystartsjobb. 204Intervju med lantbrukare i , . 205Intervju med lantbrukare i , . 206Intervju med lantbrukare i , . 207Telefonintervju med tjänstemän vid , . 208Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 209Intervju med tjänstemän vid i , . 210Intervjuer med lantbrukare i och , och . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET och med sonen från att ta över mjölkproduktionen, eftersom mjölkpriset inte stigit på 20 år.211 Det kan också saknas intresse för arrendatorer att generationsväxla, vilket är fallet för ett hönsstall i Krokom.212 Avbytarsystem och arbetskraftspool efterfrågas har tidigare haft en statligt finansierad avbytartjänst som drevs genom olika bolag där LRF var huvudman och Lantbruksstyrelsen var tillsynsmyndighet. I samband med avregleringen av jordbruket upphörde den statliga finansieringen och LRF fortsatte driften på affärsmässiga grunder. beslutade LRF att lägga ned verksamheten helt.213 En lantbrukare uppger att hans föräldrar var med i verksamheten som er- bjöd avbytartjänst , men de slutade för att det blev för dyrt.214 Någon form av avbytarsystem eller arbetskraftspool efterfrågas av några lant- brukare i och och tidigare ordföranden för LRF Jämtland.215 Enligt en ledamot av KSLA har avbytarsystemen större positiv betydelse för ensamföretagare än för dem som tagit steget att anställa.216 I finns ett reglerat avbytarsystem, se vidare avsnitt 3.2.5. 2.2.7 Transporter och distribution Att transporterna fungerar är en förutsättning för att driva lantbruk, enligt tjänstemän vid – både in till lantbruket (t.ex. drivmedel och gödselmedel) och ut från lantbruket (t.ex. mjölk och djurtransporter).217 Generellt inga problem med transporter I samtliga fallstudier framkommer att transporter till och från gårdarna gene- rellt fungerar bra.218 I lyfter lantbrukarna att transporterna är långa och dyra.219 ligger gården för långt bort för att köparen ska vilja hämta mjölken eller djuren.220 Att det blir långa transporter beror enligt Jordbruks- verket på att alla lantbrukare är beroende av några få specialiserade livsme- delsanläggningar, t.ex. slakterier och mejerier.221 211Intervju med lantbrukare i , . 212Telefonintervju med lantbrukare i , . 213Landsbygdsminister svar på fr. 2017/18:655 av (SD) om avbytartjänst för animalieproducenter samt bet. 2018/19:MJU2. 214Telefonintervju med lantbrukare i , . 215Intervjuer med lantbrukare och i och och tidigare ordförande för land, , och . 216E-post från ledamot av KSLA, . 217Intervju med tjänstemän vid , . 218Intervjuer med lantbrukare i , , och , –06, 2020- 02-10–12, , –26, –25 och . 219Skypeintervjuer med tjänstemän vid i och lantbrukare i Kro- kom, –25. 220Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 221Intervju med tjänstemän vid , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET I finns leverantörer som torktillverkare, foderfabriker och slakterier i regionen, vilket minskar transporterna.222 Dock utförs det många transporter inom en del gårdar i . Dessa skulle kunna minskas om åkermarken låg närmare gårdarna.223 Behov av upprustning av vägnätet Det finns ett behov av att rusta upp delar av vägnätet. En lantbrukare i har behov av att investera i en bättre väg för att kunna ta emot större lastbi- lar.224 Några lantbrukare i anser att delar av vägnätet är eftersatta och behöver förstärkas och förbättras.225 I finns det vägar som är i dåligt skick, och en del lantbrukare får själva sanda vägarna vintertid.226 Sämre posthantering på landsbygden På landsbygden är en viktig förutsättning att postgången fungerar för att t.ex. kunna skicka prover. En risk för sårbarhet är således om postgången och trans- porterna fallerar och det inte går att skicka prover.227 Några lantbrukare i och menar att postförsändelser tar till landsbygden.228 Det blir också längre resor till postombuden.229 Posthanteringen är även dyrare än förr, vilket t.ex. skapar problem för prover och seminleveranser, dvs. Se även avsnitten 2.2.5, 2.2.6 och 2.2.9, som berör service utifrån andra aspekter. 2.2.8 Regler och villkor Lantbrukarnas förutsättningar styrs mycket av och villkor. Den gröna given, som är för en hållbar ekonomi i EU, med bl.a. strategin Från jord till bord för hållbara livsmedelssystem, är något svenska lantbrukare måste förhålla sig till. Exempelvis kommer ett förbud mot be- kämpningsmedlet glyfosat att påverka växtodlarna. Det plöjningsfria jordbru- ket skulle enligt en lantbrukare i behöva öka användningen av diesel vid ett förbud mot glyfosat, eftersom åkermarken då behöver bearbetas oftare. Detta skulle öka både utsläppen och kostnaderna.231 I menar en lant- brukare att förändringar av jordbrukspolitiken, som t.ex. förbud mot 222Intervju med lantbrukare i , . 223Intervju med lantbrukare i , . 224Intervju med lantbrukare i , . 225Intervjuer med lantbrukare i , och . 226Skypeintervjuer med representant för LRF Mittnorrland, . 227Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 228Intervjuer med lantbrukare i och , och . 229Intervju med lantbrukare i , . 230Skypeintervju med lantbrukare i , . 231Intervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET bekämpningsmedel, påverkar lantbrukets ekonomiska förmåga att klara sig ef- ter förändringar.232 Att villkoren inför nästa programperiod i EU:s gemensamma jordbrukspo- litik (GJP) –2027 ännu inte är fastställda påverkar också lantbrukarnas förutsättningar att planera sitt lantbruk. Förutom förändringar av GJP lyfter en lantbrukare i även myndig- hetsbeslut som en risk för sårbarhet. Förändrade politiska förutsättningar, som t.ex. ett förbud mot plast, kan leda till stora kostnader om man blir tvungen att byta metod till följd av en annan lösning än nuvarande inplastade rundbalar.233 Kortsiktiga villkor och regler som skapar osäkerhet I flera fallstudier lyfter lantbrukare att kortsiktiga villkor och regler skapar osäkerhet och är en risk för sårbarhet i ett lantbruk med långsiktigt företa- gande.234 Exempelvis kan nya vägskatter som kilometerskatten bli en specifik utmaning för fodertransporter, enligt en lantbrukare i Krokom.235 För en annan lantbrukare i påverkades hela gårdens årsbudget när Livsmedelsver- ket beslutade om nya avgifter på kontroller som började gälla redan i januari 2020.236 Ett annat exempel är när salmonellaprogrammen änd- rades, vilket innebar en stor kostnad för grisproducenterna.237 Forskare har också lyft fram att oförutsägbarhet i GJP och nationell lagstift- ning samt upplevd irrelevans av regleringar ur en nationell och gårdsbaserad kontext påverkar sårbarheten.238 Lagstiftningen om tillstånd för vattenuttag är enligt LRF Sydost föråldrad och inte anpassad efter dagens behov av vatten.239 Enligt i län är lagstiftningen problematisk.240 Huvudregeln i säger att det behövs tillstånd för uttag av ytvatten eller grundvatten för bevattning. Upp till en viss fastställd nivå av uttag av ytvatten finns möjlighet till en enklare pröv- ning.