rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — Med andra ord: Vilka rät- tigheter har jag som resenär och vilken ersättning får jag om en delresa drabbas av en störning eller försening? Det är också svårt att fullgöra den informat- ionsskyldighet som följer av lagen när lagen inte ställer krav på bokad biljett, dvs. kunden har enligt lagen rätt till information (och ersättning) redan när den KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 har för avsikt att resa. Den information som lämnas i dessa fall kommer där- med alltid att bli generell och övergripande. Några förslag på områden för förbättringar är följande. Hur kan det bli tyd- ligare vilket tåg eller resenär som omfattas av de olika regelverken? Hur kan lagen bli tydligare om vad som gäller för resor med delresor, dvs. vad som ska räknas som en sammanhållen resa och inte? Hur kan det förtydligas vad som gäller om resenärens avsikt (inrättat sig) för att resa för att få rätt till ersättning vid förseningar och hur kan detta verifieras på lämpligt sätt? BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Betänkande 2015/16:CU9 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Blekingetrafiken, e-post , webbplats och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 okto- ber 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 febru- ari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av för- ordning (EG) nr 2006/2004 Förordningen (2015:957) om tillsyn över transportörers informationsskyldig- het enligt lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter Lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter Länstrafiken i , e-post Proposition 2015/16:13 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik), intervju den 15 ok- tober 2020, e-post Region /trafikförvaltningen (SL), e-post , intervju Region (UL), e-post Region (Värmlandstrafik/Karlstadsbuss), e-post Region /(), e-post Region län (Länstrafiken ), e-post Riksdagsskrivelse 2015/16:73 (), e-post , e-post Skånetrafiken, e-post , e-post , intervju den , e-post , webbplats SOU 2009:81 Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivt Svensk Kollektivtrafik, webbplats Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, 2020 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 Trafikanalys, e-post och (Norrtåg), e-post , e-post , webbplats BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Bilaga Enkäten till kollektivtrafikföretag Frågor om tillämpningen av lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenä- rers rättigheter (nedan kallad lagen) Hur många påstigningar (resor) gjordes totalt inom den verksam- het ni bedriver , 2016, 2017, 2018 respektive 2019? Om möjligt uppskatta hur stor andel av påstigningarna som avser linjesträckningar kortare än 150 kilome- ter inom ? Lagen trädde i kraft . Det är dock intressant att ta med 2015 i frågeunderlaget för att få en uppfattning om situationen som rådde innan lagen trädde i kraft. på linjer kortare än 150 kilo- 2.Hur fördelar sig det totala antalet påstigningar mellan de olika trafikslagen inom er kollektivtrafikverksamhet ? Kollektivtrafik med fartyg/båt omfattas inte av lagen men efter- frågas här för att redovisningen i förekommande fall ska bli fullstän- dig. KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 Notera att frågorna (3–8) nedan om förseningsersättning endast avser er- sättning enligt lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter, dvs. resor i kollektivtrafiken som har en linjesträckning som är eller kortare. Frågorna avser inte ersättning som kan bli aktuell vid resor längre än enligt EU:s tåg- och busspassagerarförordningar. 3.Hur många krav på förseningsersättning från resenärer tog ni emot , 2016, 2017, 2018 respektive 2019? Med för- seningsersättning avses här såväl ersättning för biljettkostnader (prisavdrag) som ersättning för kostnader för annan transport till res- målet, t.ex. med egen bil, taxi eller annat kollektivtrafikföretag. Ange i en förklarande text under tabellen om ett krav på förseningsersätt- ning från en resenär som avser t.ex. tre resor betraktas som ett krav eller som tre krav i er statistik. Om statistik saknas är vi tacksamma om ni kan uppskatta antalet anspråk på förseningsersättning. Fyll i avsedd kolumn. Antal krav på förseningser- Uppskattat antal krav på BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Hur många krav på förseningsersättning från resenärer bevilja- des respektive avslogs åren 2015, 2016, 2017, 2018 respektive Med förseningsersättning avses här såväl ersättning för biljett- kostnader (prisavdrag) som ersättning för kostnader för annan trans- port till resmålet, t.ex. med egen bil, taxi eller annat kollektivtrafikfö- Om statistik saknas är vi tacksamma om ni kan uppskatta an- talet beviljanden respektive avslag. Fyll i avsedd kolumn. 5.Vilka är de tre vanligaste avslagsgrunderna vid ansökningar om förseningsersättningar, enligt er bedömning? Om möjligt ange även vilken av dessa tre avslagsgrunder som ni bedömer är vanligast förekommande. 6.Hur mycket betalade ni totalt ut i förseningsersättning till rese- närer åren 2015, 2016, 2017, 2018 respektive 2019? Med förse- ningsersättning avses här såväl ersättning för biljettkostnader (pris- avdrag) som ersättning för kostnader för annan transport till resmå- let, t.ex. med egen bil, taxi eller annat kollektivtrafikföretag. Om sta- tistik saknas är vi tacksamma om ni kan uppskatta kostnaden. Fyll i avsedd kolumn. KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 7.Hur stor var den genomsnittliga ersättningen för biljettkostnader som ni betalade ut vid ansökningar om förseningsersättning un- der 2019? Med förseningsersättning avses här endast ersättning för biljettkostnader (prisavdrag). Om statistik saknas är vi tacksamma om ni kan uppskatta den genomsnittliga förseningsersättningen. Uppge i så fall att uppgiften är uppskattad. 8.Kan ni ange eller uppskatta den genomsnittliga handläggningsti- den från det att ni tar emot ett anspråk om förseningsersättning till dess att ni betalar ut ersättning eller avslår anspråket på er- sättning? Rätten till information för resenärer 9.Hur arbetar ni för att uppfylla lagens bestämmelser om resein- formation? I lagens 7 § finns bestämmelser om transportörens informationsskyldighet. Där framgår det att transportören ska tillhandahålla information om 1.en försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, varaktighet och konsekvenser 2.resenärens rättigheter i frågor som regleras i denna lag 4.biljettpriser, tidtabeller och linjesträckningar 5.tillgänglighet till fordon, stationer och hållplatser 6.möjligheten att medföra cyklar och villkor för detta 8.hur transportören kan kontaktas. I lagens 8 § framgår det att resenären ska ges information om nästa station eller hållplats och viktigare anslutande förbindelser under en resa med spårvagn eller tunnelbanetåg eller med tåg (som inte omfattas av tillämp- ningsområdet för tågpassagerarförordningen). 10.Finns det någon del av informationsskyldigheten (se fråga 9) som ni anser vara särskilt svår att uppfylla? Om ja, vilken är anled- ningen till detta? 11.Vilken del av informationsskyldigheten (se fråga 9) får ni mest reklamationer om från resenärer? BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN 12.Har ni identifierat något/några problem med ert system för re- klamationshantering i ärenden som gäller reseinformation eller begäran om ersättning vid förseningar? Om ja, beskriv gärna problemen närmare. 13.Hur bedömer ni sammantaget era möjligheter att uppfylla lagens krav på att tillhandahålla reseinformation (se fråga 9) av olika slag till resenärer? Det är mycket lätt Det är ganska lätt Det är ganska svårt Det är mycket svårt 14.Anser ni att lagen i dess helhet är lätt eller svår att tillämpa för er? Den är mycket lätt att tillämpa Den är ganska lätt att tillämpa Den är ganska svår att tillämpa Den är mycket svår att tillämpa 15.Anser ni att lagen i dess helhet är lättare eller svårare att tillämpa än de regler i EU:s tåg- och busspassagerarförordningar som ni tillämpar vid resor längre än ? Lagen är mycket lättare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassage- rarförordningar Lagen är till viss del lättare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassa- gerarförordningar Lagen och EU:s tåg- och busspassagerarförordningar är lika svår el- ler lätt att tillämpa Lagen är till viss del svårare att tillämpa än EU:s tåg- och busspas- sagerarförordningar Lagen är mycket svårare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassage- rarförordningar KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 16.I vilken utsträckning anser ni att ni får tillräckligt med stöd från myndigheter, t.ex. , för att tillämpa lagen? I mycket stor utsträckning I ganska stor utsträckning I ganska liten utsträckning I mycket liten utsträckning 17.I vilken utsträckning bedömer ni att det uppstår problem vid an- sökningar om förseningsersättning på grund av att resenärer inte känner till eller blandar ihop de olika regelverken för resenärers rättigheter som finns vid kollektivtrafikresor? Lagen tillämpas hu- vudsakligen på linjesträckningar som är . Vid längre sträckor och vid utrikesresor inom EU träder EU-regleringen in (tåg- och busspassagerarförordningarna). Det är mycket vanligt Det är ganska vanligt Det är ganska ovanligt Det är mycket ovanligt 18.Hur tycker ni att lagen fungerar på det hela taget? 19.Har ni några andra synpunkter på lagen som ni vill framföra? Ser ni t.ex. några problem med den nuvarande lagstiftningen? Finns det hinder som inte förutsågs i samband med lagens tillkomst som gör det svårare för er att leva upp till lagens krav? Har ni några förslag på förbättringar av lagen? Fallstudier i fyra län – , , Förutsättningarna för att bedriva kollektivtrafik ser olika ut runt om i landet. Länen har olika förutsättningar när det gäller geografisk storlek, tillväxt, ar- betsmarknad och förhållandet mellan stad och landsbygd. Storstadslänen har av naturliga skäl en majoritet av resandet, medan övriga län ligger betydligt lägre. Befolkningstätheten har således en avgörande betydelse för en hög tur- täthet. Av den anledningen skiljer sig utbudet åt i fråga om kollektivtrafik i större städer jämfört med t.ex. inland. Ju längre avstånd till arbete, skola och service, desto svårare och mer kostsamt är det att skapa och upprätt- hålla en attraktiv kollektivtrafik. I län med låg befolkningstäthet är det ofta skolelevernas resor som är stommen i tidtabellen.340 Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter är en konsumenträttsligt in- riktad lagstiftning. En naturlig utgångspunkt är därför att kollektivtrafikrese- närer oavsett var i landet man reser med kollektivtrafik som faller in under lagens tillämpningsområde ska mötas av en likvärdig tillämpning av lagen från kollektivtrafikföretagen. Mot den bakgrunden är då frågan om det går att påvisa några skillnader i hur lagen tillämpas i olika delar av landet. För att undersöka den frågan när- mare och för att få ett representativt urval har fyra län valts ut för fallstudier: , län, och . Det huvudsak- liga syftet med fallstudierna är att peka på eventuella skillnader i hur lagen tillämpas i de olika länen. Det är främst två av de centrala resenärsrättigheter som slås fast i lagen som berörs i fallstudierna – rätten till information och rätten till förseningsersättning. För att jämföra tillämpningen av dessa rese- närsrättigheter i de fyra länen har fyra parametrar valts ut enligt följande. 1.På vilka sätt tillhandahåller kollektivtrafikföretagen reseinformation (vilka informationskanaler används)? 2.Vilka är de vanligaste reklamationerna eller klagomålen om reseinforma- tion? 3.Hur mycket betalas ut i förseningsersättning per 100 000 påstigningar? 4.Hur stor andel av ansökningarna om förseningsersättning från resenärer avslås? 340SOU 2018:58 s. 63. FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 Informationen för att genomföra fallstudierna har utöver dokumentstudier hämtats från ett flertal källor, t.ex. uppgifter och statistik från en enkätunder- sökning riktad till kollektivtrafikföretag (se bil. Enkätundersökningen har kompletterats med intervjuer med Region /trafikförvalt- ningen (SL), Skånetrafiken, Länstrafiken i och Region larna/kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik). Vidare har intervjuer gjorts med respektive regional kollektivtrafikmyndighet.341 Uppgifter från fokus- gruppsundersökningen av resenärer (se bil. 2) och intervjuer med regionala representanter för resenärsorganisationen i aktuella län har yt- terligare bidragit till empiriinsamlingen. SL, Skånetrafiken, Länstrafiken i och Dalatrafik är i sitt re- spektive län den klart största aktören i den kortväga kollektivtrafiken sett till bl.a. trafikvolym. De är därmed den viktigaste tillämparen av lagen om kol- lektivtrafikresenärers rättigheter i respektive län. Fallstudierna i de fyra länen har därför av praktiska skäl i stor utsträckning inriktats på den tillämpning av lagen som dessa fyra kollektivtrafikföretag representerar. Den regionala kol- lektivtrafikmyndigheten i respektive län ägnar sig inte åt direkt tillämpning av lagen i förhållande till resenärerna och omfattas därför inte av analysen av la- gens tillämpning.342 I redovisningen nedan beskrivs hur de fyra länens kollektivtrafik är organi- serad och vilka de viktigaste aktörerna är. Sedan följer statistik om länets geo- grafi, befolkning och kollektivtrafik. Därefter redovisas hur kollektivtrafikfö- retagen och resenärsrepresentanterna i respektive län ser på tillämpningen av lagen i det egna länet, huvudsakligen utifrån de uppställda parametrarna samt hur de skilda förutsättningarna (storstad, landsbygd och storstad, glesbygd), medelreslängd på trafikslagen, mixen av trafikslag eller hur kollektivtrafiken är organiserad (aktörer och olika trafikslag) kan påverka tillämpningen av la- gen. I ett avslutande avsnitt sammanfattas resultatet av fallstudierna. 341I är ansvaret för den samhällsorganiserade regionala kollektivtrafiken uppdelat på 21regionala kollektivtrafikmyndigheter (RKM). Myndigheternas uppdrag är bl.a. att upp- rätta trafikförsörjningsprogram som beskriver all trafik i länet samt att definiera och besluta om vilken trafik som ska vara trafik under allmän trafikplikt och ansvara för att den erbjuds. Med trafik under allmän trafikplikt avses samhällsorganiserad kollektivtrafik, såväl den of- fentligt upphandlade som den trafik som utförs i RKM:s egen regi. Utöver den samhällsor- ganiserade trafiken utförs kollektivtrafik – enligt kollektivtrafiklagens definition – även på kommersiell basis. Kommersiella kollektivtrafikoperatörer bedriver förutom regional trafik också interregional tåg- och busstrafik. 342Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (regional kollektivtra- fikmyndighet) . Intervju med företrädare för (regional kollek- tivtrafikmyndighet) . Intervju med företrädare för Region (regional kollektivtrafikmyndighet) . Intervju med företrädare för Region botten (regional kollektivtrafikmyndighet) . BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH Kollektivtrafikens organisering och aktörer Region är regional kollektivtrafikmyndighet i och beslutar bl.a. om det regionala trafikförsörjningsprogrammet. lokaltrafik (SL) är samlingsnamnet för den samhällsorga- niserade kollektivtrafiken i län. AB lokaltrafiks verksamhet bedrivs i bolagsform. Via SL förvaltar Region vissa avtal och tillgångar. planerar, beställer och följer upp tra- fiken samt underhåller och förnyar infrastrukturen. upp- handlar all trafik genom offentlig upphandling. Upphandlade trafikentrepre- nörer svarar för detaljplanering, driften av trafiken och mötet med resenärer. Den upphandlade trafiken består i huvudsak av buss (körs av bolagen ), spårvagn (körs av bolagen och spårvägar), tunnelbana (körs av bolaget ) och pendeltåg (körs av bolaget ), tåg på lokalbanor (körs av bolaget ) samt tre pendelbåts- linjer.343 Mälardalstrafik ansvarar för regional kollektivtrafik i på ett an- tal sträckor, framför allt med tåg (trafiken körs i huvudsak av SJ). Mälar- dalstrafik ägs och finansieras av sex regioner, bl.a. Den kommersiella kollektivtrafiken i består till största de- len av tågtrafik (t.ex. Express och delar av SJ:s regionaltågstrafik), busstrafik till flygplatser och hamnar, express- och turistbusstrafik samt sjö- trafik i skärgården och i innerstad.345 har en befolkning som uppgick till 2 377 081 personer. Länets landareal är . Detta ger en befolkningstäthet på 365 invånare per kvadratkilometer.346 bodde av invånarna i länets 139 tätorter, av vilka de största var , och Täby.347 Bland län gjordes flest påstigningar i i den sub- ventionerade regionala linjetrafiken348 2019 (), fler än i alla andra län tillsammans. Även när antalet påstigningar sätts i relation till befolkningen sticker ut med 365 påstigningar per person. på riksnivå var 161 per person. Vid en jämförelse mellan landets olika län så var det en stor skillnad på genomsnittsresans längd i de olika länen. 345Region , Regionalt trafikförsörjningsprogram för , 2017. 346SCB, Statistikdatabasen, , . pedi/lång/stockholms-län, . 348Avser all regional linjelagd kollektivtrafik med stöd från det allmänna, dvs. kommuner, regioner och till viss del staten. Den kommersiellt organiserade trafiken har inga subventioner utan utförs på helt kommersiella villkor. FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 kortaste genomsnittsresan på . hade de längsta resorna, i genomsnitt.349 SL uppger att all information som företaget är skyldigt att tillhandahålla till resenärerna enligt lagens 7 §350 finns på företagets webbplats. Mycket inform- ation finns också i SL:s app. Övriga kanaler för vissa typer av information är hållplats- och stationsanslag, informationstavlor och kundtjänst. När det gäller information som ska ges till resenären om nästa station eller hållplats och vik- tigare anslutande förbindelser under en resa med spårvagn eller tunnelbanetåg eller med tåg (se 8 § lagen), så har SL information om detta i form av digital information ombord och dekaler ombord (med vissa undantag i gamla vagnar). Information om nästa hållplats och anslutande förbindelser vid större bytes- punkter ges såväl audiellt som visuellt inom tunnelbanetrafiken och i de flesta lokalbanetrafikslag. När det gäller frågan om vilken information som är svår- ast att tillhandhålla till resenärerna så framhålls att på vissa gamla fordonsslag, som t.ex. tåg, är det svårt eller omöjligt att tekniskt få till en audiell och visuell lösning för att tillhandahålla information.351 En representant för resenärsorganisationen från uppger att det finns många brister i informationsskyldigheten gentemot re- senärerna främst när det gäller förseningar eller andra störningar. Denna typ av information kommer ofta för sent eller inte alls.352 SL betalade 2019 ut i förseningsersättning (prisavdrag och ersättning för kostnad för annan transport). Antalet påstigningar uppgick i den kortväga kollektivtrafiken (dvs. linjesträckningar ) till totalt 864 000 000.353 Den utbetalda förseningsersättningen upp- gick därmed till ca per 100 000 påstigningar.354 Andelen av- slagna anspråk på förseningsersättning för SL:s resenärer uppgick till 20 procent.355 349Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, . 350I lagens 7 § finns bestämmelser om transportörens informationsskyldighet. Där framgår det att transportören ska tillhandahålla information om 1. en försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, varaktighet och konsekvenser, 2. resenärens rättigheter i frågor som regleras i denna lag, 3. transportörens allmänna avtalsvillkor, 4. biljettpriser, tidtabeller och linjesträckningar, 5. tillgänglighet till fordon, stationer och hållplatser, 6. möjligheten att medföra cyklar och villkor för detta, 7. säkerhets- och trygghetsfrågor och 8. hur transportö- ren kan kontaktas. 351Enkätsvar från Region /trafikförvaltningen (SL) via e-post . 352Intervju med representant för resenärsorganisationen från . 353Se tabell 1 och 3 i bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. 355Se tabell 2 i bilaga 4 Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kol- lektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020. BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH Förutsättningar i länet som anses påverka tillämpningen av lagen En omständighet som enligt SL underlättar tillämpningen av lagen är att SL i bara har någon enstaka linje med en linjesträckning som är längre än , vilket gör att såväl SL som resenärerna i allt vä- sentligt inte behöver förhålla sig till tåg- och busspassagerarförordningarna (som gäller för linjesträckningar ) utan bara den svenska lagen.356 En representant för resenärsorganisationen från framhåller att det i finns många olika kollektivtrafik- företag och många trafikutförare. Ofta är det dessutom många byten mellan trafikslag, vilket kan försvåra bedömningen av om förseningsersättning ska betalas ut eller inte, dvs. om det är fråga om en sammanhållen resa eller flera resor.357 Kollektivtrafikens organisering och aktörer är regional kollektivtrafikmyndighet i län. Den regionala kollektivtrafikmyndigheten är organisatoriskt en del av Skånetrafiken. De politiska instanser som i första hand hanterar kollektivtrafikfrågor är kollektivtrafiknämnden med stöd av regionala utvecklingsnämnden. Till stöd för regionala utvecklingsnämndens arbete med kollektivtrafikfrågor finns kol- lektivtrafikmyndigheten. ansvarar för att tillsammans med regionala utvecklingsnämnden ta fram det regionala trafikförsörjnings- programmet, inklusive ekonomiska ramar, och fatta beslut om allmän trafik- plikt. Regionfullmäktige fastställer det regionala trafikförsörjningsprogram- met. verksamhet utförs av nämndens förvaltning – Skånetrafiken.358 Skånetrafikens huvuduppgifter, utöver rollen som kollektivtrafikmyndig- het, är att utveckla, planera, upphandla, informera och marknadsföra kollek- tivtrafiken i . All trafik och i princip alla övriga tjänster handlas upp och utförs på entreprenad av olika trafikföretag. Busstrafiken i länet körs av ett flertal upphandlade kollektivtrafikföretag (Nobina, Transdev, Bergkvarabuss, Nettbuss och Flexbuss).359 Tågtrafiken i länet består av Pågatågen (körs av Arriva), som är ett regio- naltågsystem inom län med linjer in i angränsande län som Skånetrafi- ken är huvudman för. Vidare finns Krösatågen som är ett regionaltågsystem som bl.a. täcker in Nordöstra . Krösatågen (körs av Vy Tåg) är ett sam- arbete mellan Skånetrafiken och fem länstrafikbolag. 356Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . 357Intervju med representant för resenärsorganisationen från . 358Uppgift från företrädare för Skånetrafiken (den regionala kollektivtrafikmyndigheten), . 359Region , Trafikförsörjningsprogram för 2020–2030, bilaga 9, . FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 gemensamt tågtrafiksystem i och mellan Skånetrafiken och sex andra länstrafikbolag (SJ kör tågen på den svenska sidan).360 Den kommersiella regionala kollektivtrafiken i består i huvudsak av busstrafik till och från flygplatserna i (körs av ) och (körs av Bergkvarabuss). Dessutom utförs viss linjetrafik i länet av bolaget /Nettbuss Express (–– ––) respektive (–– ––/).361 län har en befolkning som uppgick till 1 377 825 personer. Länets landareal är .