rfr · H80WRFR17 · 2021-08-31 00:00:00 — uppgav denna källa som den främsta, medan tv nådde . Ålder spelar dock en oerhört stor roll för användningen av just sociala medier som nyhetskälla: i åldersgruppen 15–, men bland personer . är ett intressant fall i detta avseende. Även här utgör tv den främsta källan till nyheter om nationell politik (). Detta följt av internet () och dagspress () (Eurobarometer 92 2019 s. 49). är i internationell jämförelse fortfarande ett tidningsläsande land, vilket bekräftar ett historiskt mönster som etablerats i många tidigare studier (Shehata och Strömbäck 2011). Sociala medier är den mediekategori som nämns av NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT minst andel (), långt efter tv, radio och press. Vad som är centralt för svenskarnas nyhetskonsumtion online är framför allt nyhetssajter () (Eurobarometer 92 2019 s. 49). De viktigaste nyhetssajterna är , , , TV4-Nyheterna samt regionala och lokala nyhetsmedier (m.fl. 2020 s. 82). Televisionens ledande roll som källa till nyheter om politik och samhälle bekräftas också av en annan studie med data , där tv användes mest frekvent (), följt av nyhetssajter (), radio (), tryckta tidningar () och sociala medier (). Sociala medier uppvisade den mest påtagliga ökningen , från (Shehata och Strömbäck 2018). Trender i nyhetskonsumtion – mot ökad polarisering? Medielandskapet har förändrats i mycket snabb takt . Därmed har även förutsättningarna för olika former av nyhetskonsumtion påverkats i grunden. Som en konsekvens av ökade valmöjligheter och fragmentering har flera studier specifikt tittat på förändrade nyhetsvanor och, inte minst, om skillnader i nyhetsvanor mellan olika grupper av medborgare blivit större . Att de flesta traditionella nyhetsmedier gradvis tappar mark som nyhetskonsumtion via internet blivit vanligare råder det ingen större tvekan om (Eurobarometer 92 2019; m.fl. 2020). Frågan är vad de större samhälleliga konsekvenserna av detta är. En specifik hypotes sprungen ur den så kallade OMA-modellen fokuserar på polariseringen mellan nyhetssökare och nyhetsundvikare (Prior 2007). I takt med att medievalmöjligheterna ökar bör individuella faktorer och motivationer spela större roll för vilka grupper som tar del av nyheter om politik och samhälle. Det är ett argument som har sin grund i klassiska teorier om medie- och nyhetsanvändning – och inte minst teorin om kunskapsklyftor – men som fått förnyad relevans av det förändrade medielandskapet. Framför allt har hypotesen om polarisering och förekomsten av en växande grupp av nyhetsundvikare varit av intresse. Ett problem har dock varit bristande tillgång på jämförbara och heltäckande data på nyhetskonsumtion över längre tidsperioder, ofta flera decennier. I en relativt tidig studie visade Blekesaune, Elvestad och Aalberg (2012) att andelen medborgare i 33 europeiska länder som aldrig eller sällan tar del av nyheter ökade . Precis som noterats ovan fanns dock betydande skillnader mellan länder. Denna trend bekräftades av resultat som indikerar att andelen nyhetsundvikare ökade från . hade gruppen nyhetssökare minskat (Elvestad, Blekesaune och Aalberg 2014). En svaghet i dessa studier är att det endast är nyhetskonsumtion via traditionella medier – tv, radio och tidningar –som analyseras. Att andelen icke-användare av dessa medier ökar behöver inte betyda att andelen nyhetsundvikare totalt sett blivit större. NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT Studier som har inkluderat nyheter via internet har kommit till delvis olika En norsk studie av nyhetskonsumtion visade exempelvis begränsat stöd för hypotesen om ökat nyhetsundvikande . Nyhetskonsumtion via internet kompenserade och parerade en sådan utveck- ling (, och 2020). Däremot fanns en tydlig ökning av nyhetsundvikare bland personer med lägre utbildning, vilka alltså i större utsträckning vände sig bort från nyhetsrapportering . En motsvarande svensk studie analyserade nyhetssökare och nyhetsundvikare i (Strömbäck, och 2013). Även här kompletterades mått på traditionell nyhetsanvändning med nyheter Resultaten visade att gruppen av både nyhetssökare och nyhets- undvikare växte som andel av populationen – samt att politiskt intresse gradvis blivit en viktigare faktor för att förklara nyhetskonsumtion. kan tolkas som tecken på polarisering och ökade ojämlikheter mellan grupper. En uppföljande svensk studie som byggde på ett ännu mer inkluderande ny- hetskonsumtionsmått visade dock på en mer begränsad och oklar ökning av andelen nyhetsundvikare (Shehata, Wadbring och Hopmann 2015). komparativ studie tillfrågades respondenter i 35 länder om i vilken utsträck- ning de ”aktivt försöker undvika nyheter”. Andelen nyhetsundvikare var sär- skilt låg i de skandinaviska länderna , , och – som alla tillhörde de fem länder som hade lägst andel nyhetsundvikare (Toff och Kalogeropoulos 2020). Sammantaget är det svårt att avgöra om det skett en entydig polarisering i nyhetskonsumtion mellan nyhetssökare och nyhetsundvikare. Det beror framför allt på bristen på jämförbara och heltäckande data som sträcker sig över så pass långa tidsperioder. Däremot finns det i mycket bra data över hur användningen av olika nyhetsmedier förändrats över Här är högkvalitativa representativa undersökningar av Mellan minskade andelen svenskar som läser en papperstidning minst från . ökade användningen av tidningarnas nyhetssajter från (An- dersson 2020). –2018 minskade den regelbundna (tre da- gar ) användningen av följande nyhetsmedier: riksnyheter i radio/tv (från ), lokalnyheter i radio och tv (från ), morgonpress på papper (från ) samt kvällspress på papper (från ). ökade användningen av kvällspress på ny- len som läste morgonpress på nyhetssajter från . ökade konsumtionen av nyheter via sociala medier från me- dan användningen av SVT:s och sajter steg från 16 till 29 procent under (2019). Detta är tydliga tecken på hur ny- heter via traditionella plattformar minskar i betydelse medan digitala medier växer och att sociala medier blir allt viktigare. NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT Skillnader i nyhetskonsumtion mellan olika grupper En viktig pusselbit för att förstå hur olika nyhetsmedier bidrar till kunskap och opinionsbildning handlar om vilka grupper i samhället som tar del av olika typer av medier. Redan när teorin om kunskapsklyftor först presenterades antogs gruppskillnader i medieanvändning utgöra en viktig förklaring till ojämn spridning av information och kunskap i samhället. Några av de faktorer som särskilt lyfts fram i forskningen är kön, ålder, utbildning, politiskt intresse och ideologi. Men även om dessa har visat sig ha betydelse för nyhetskonsumtion i olika sammanhang innebär det inte att de spelar samma roll för olika former av nyhetskonsumtion. Ålder är den enskilt viktigaste bakgrundsfaktorn för att förstå skillnader i nyhetskonsumtion. Få samband är så entydiga mellan olika studier genomförda i olika länder som just det mellan ålder och användning av olika nyhetsmedier. Grundsambandet är att högre ålder är relaterat till mer omfattande nyhetskonsumtion (Blekesaune, Elvestad och Aalberg 2012; Shehata och Strömbäck 2011; Toff och Kalogeropoulos 2020). Detta gäller särskilt nyheter om politik och samhälle (m.fl. 2013). slår åldersfaktorn extremt olika på olika plattformar, och skillnaderna följer en tydlig uppdelning mellan traditionella nyhetsmedier å ena sidan och nyheter online å andra sidan. Medan äldre grupper framför allt tar del av nyheter via tv, radio och papperstidningar utgör nyhetssajter och sociala medier den främsta källan för yngre (Eurobarometer 92 2019; m.fl. 2020; m.fl. 2013). Svenska studier visar att åldersfaktorn är väldigt stark när det gäller att läsa dagstidning på papper och ta del av nyheter via radio och tv, medan dagspress via nyhetssajter uppvisar att mer otydligt samband. Däremot är nyheter via sociala medier mycket starkt kopplat till ålder – medan i åldersgruppen 16–tog del av nyheter via sociala medier minst , var motsvarande siffra i åldersgruppen 65–(2020). Andra svenska undersökningar bekräftar detta samband (Arkhede och 2015; m.fl. 2013). Könsskillnader i nyhetskonsumtion förekommer också, men är betydligt mindre än åldersskillnaderna. Ett antal komparativa studier indikerar högre nyhetskonsumtion via tv och dagspress bland män och bland kvinnor (Aalberg, Blekesaune och Elvestad 2013; Elvestad och Blekesaune 2008; Shehata och Strömbäck 2011). En mer aktuell europeisk jämförande studie indikerade relativt små men distinkta skillnader mellan män och kvinnor vad gäller att ta del av nyheter om nationell politik via olika medier: Män var mer benägna att följa nyhetsrapportering via nyhetssajter, radio och papperstidningar, medan skillnaderna var mindre för tv och sociala medier (Eurobarometer 92 2019). De svenska SOM-undersökningarna visar att även om dagstidningsläsningen är på kraftig nedgång i så är skillnaderna mellan män och kvinnor mycket små. Att läsa morgon- och kvällstidning på internet är däremot något vanligare bland män, medan skillnaderna i användning av kvällstidning på papper har minskat och blivit obetydliga . Könsskillnaderna är också näst intill obefintliga vad gäller att ta del av nyhetsprogram på tv. NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT MEDBORGARPERSPEKTIV svenska män något mer benägna att följa lokala och nationella nyhetsprogram i radio än vad kvinnor är. Kvinnor tar dock i större utsträckning del av nyheter via sociala medier än män (och 2020). Detta mönster bekräftas av en annan svensk studie baserad på SOM-data. Den visar att även om kvinnor är mer intresserade av både ”nyheter från omvärlden” och ”lokala nyheter” än män, uppger män att de tar del av mer nyheter än kvinnor via olika plattformar, dock under kontroll för både politiskt intresse och nyhetsintresse. Kvinnor är dock mer benägna att ta del av nyheter via sociala medier än män (Arkhede och 2015). Utbildning är en annan faktor som varit central inom forskningen. Inte minst de studier som utgår från teorin om kunskapsklyftor har varit särskilt fokuserade på just utbildning. Utgångspunkten i denna forskning är oftast att utbildning har en positiv effekt på nyhetskonsumtion – i linje med den ursprungliga idén i teorin om kunskapsklyftor. I flera av de internationella studierna är detta också en viktig faktor, men den slår helt klart hårdare på vissa former av nyhetskonsumtion än andra. För tidningsläsning gäller allt som oftast ett positivt samband: Grupper med högre utbildningsnivå tenderar att läsa dagstidningar i större utsträckning än lågutbildade (Elvestad och Blekesaune 2008; Eurobarometer 2019; Shehata och Strömbäck 2011). För tv-nyheter är sambandet det omvända. Data från två europeiska länderjämförande studier visar att det är vanligare att ta del av nyheter om politik via tv bland lågutbildade än bland högutbildade (Eurobarometer 92, 2019; Shehata och Strömbäck, 2011). När det gäller nyheter om nationell politik online indikerar europeiska data ett genomgående positivt samband med utbildning. Högre utbildning är relaterat till mer politiska nyheter via nyhetssajter och sociala medier. Sambandet mellan utbildning och nyhetssajter är särskilt påtagligt (Eurobarometer 92 2019). Svenska studier visar ett blandat mönster (och 2020). Att läsa morgontidning på papper har gått från att vara relativt jämnt fördelat mellan utbildningsgrupper till att vara klart vanligare bland svenskar med lägre utbildning. uppgav av de lågutbildade att de läste morgontidning på papper minst , medan motsvarande siffra bland högutbildade var . Att läsa morgontidning på internet är dock klart vanligare bland högutbildade. på papper har däremot alltid varit något som lästs av lågutbildade i större utsträckning än av högutbildade. Denna skillnad kvarstår än men spelar allt mindre roll i takt med att denna form av nyhetskonsumtion blir mindre vanlig totalt sett. Att läsa kvällstidningar på internet är dock betydligt vanligare och dessutom något som görs mer frekvent av högutbildade. Lågutbildade är dock betydligt mer benägna att regelbundet ta del av nationella nyhetsprogram på tv. uppgav att de gjorde detta minst , medan motsvarande siffra var bland högutbildade. Samma mönster gäller lokala nyhetsprogram på tv. Däremot är lyssning på nationella nyhetsprogram i radio något mer vanligt bland högutbildade. Om man bortser från läsning av morgontidningar på papper, uppvisar med andra ord ett liknande NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT mönster som genomsnittet i (Eurobarometer 2019). En jämförelse av olika nyhetsplattformar visar att nyheter via sociala medier och morgontidningarnas nyhetssajter är särskilt starkt kopplade till utbildning, och det är framför allt de högutbildade som använder dessa (2019). Om vi lämnar sociodemografiska faktorer och tittar närmare på motivationer och attityder lyfts ofta politiskt intresse fram som en av de absolut viktigaste faktorerna bakom nyhetskonsumtion – och inte minst nyheter om politik och samhällsfrågor. Politiskt intresse utgör en central motivator i OMA- modellen (Luskin 1990; Prior 2007). Mycket riktigt uppvisar politiskt intresse ett starkt samband med nyhetskonsumtion i de flesta internationella empiriska studier. Det gäller både tidningsläsning och tv-nyhetskonsumtion, samt traditionell nyhetskonsumtion överlag (Aalberg, Blekesaune och Elvestad 2013; Shehata och Strömbäck 2011). finns variationer mellan medier. I det svenska fallet spelar politiskt intresse särskilt stor roll när det gäller att ta del av nyheter via morgontidningar på papper och via internet, nationella och lokala nyhetsprogram i tv och radio samt /– men däremot inte när det gäller kvällstidningar på papper. Att ta del av nyheter via sociala medier är inte heller relaterat till politiskt intresse. Däremot fanns ett sådant samband (och 2020; Arkhede och 2015). Svenska data visar också att politiskt intresse är särskilt starkt kopplat till intresse för nyheter om och utlandet, medan det är svagare relaterat till intresse för nyheter om närområdet eller kommunen (Arkhede och 2015). Ytterligare studier indikerar att politiskt intresse gradvis har blivit en viktigare faktor bakom flera former av traditionell nyhetskonsumtion i (2019; Strömbäck, och 2013). är sambandet mellan politiskt intresse och nyhetskonsumtion inte enkelriktat. Po- litiskt intresse har en betydande påverkan på människors nyhetsanvändning, men att ta del av nyheter om politik och samhälle kan också påverka intresset i sig. Även om detta ömsesidiga samband är svårfångat finns ett antal studier, däribland svenska, som indikerar förekomsten av sådana förstärkningseffekter (Kruikemeier och Shehata 2017; Strömbäck och Shehata 2010; Strömbäck och Shehata 2019). Slutligen är ideologi eller politiska attityder den motivationsfaktor som det kanske ägnats mest uppmärksamhet åt inom forskningen. Tanken att människor låter sina grundläggande politiska värderingar styra medieval är central i studier av politisk selektiv exponering (2021; Stroud 2017). Här finns en stor amerikansk litteratur som går tillbaka till empiriska undersökningar från tidiga amerikanska presidentvalskampanjer. Utifrån en stor mängd observationsstudier och experiment kan man dra slutsatsen att det finns empiriskt stöd för att människor tenderar att välja medier och medieinnehåll som ligger i linje med deras politiska uppfattningar (m.fl. 2009; Shehata och Strömbäck 2020). Det innebär dock inte att de undviker innehåll som går emot de egna värderingarna. Att söka och att undvika är två separata drivkrafter som inte nödvändigtvis utesluter varandra (2009). När det gäller frågan om gruppskillnader i nyhetskonsumtion baserat på ideologi är den NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT samlade bedömningen att sådana existerar men är relativt små. särskilt när vi betraktar de stora etablerade nyhetsmedierna och det svenska fallet (, Skovsgaard och Nir 2018; 2021). samband starkt präglade av nationella skillnader i valmöjligheter – eller så kallade möjlighetsstrukturer för selektiv exponering (opportunity structures for selective exposure). En central distinktion inom denna forskning skiljer mellan 1) motivations- driven selektiv exponering och 2) de facto selektiv exponering. för att den tydliggör två olika förklaringar till att mediekonsumenter tar del av nyheter som ligger i linje med de egna uppfattningarna (och 1967; Stroud 2017). Medan motivationsdriven selektivitet handlar om hur just ideologi och attityder påverkar medievalen, är de facto exponering en selekti- vitet som beror på andra faktorer än den personliga drivkraften att ta del av innehåll som stöder de egna värderingarna. Att det finns samband mellan män- niskors politiska värderingar och vilka tidningar eller radio- eller tv-kanaler de regelbundet tar del av kan vara ett uttryck för motivationsdriven selektiv ex- ponering men kan också bara vara ett utfall av andra omständigheter som har att göra med den livssituation och miljö som människor befinner sig i. har exempelvis visat att det finns ett samband mellan politisk ideologi och vilka tidningar svenskar väljer att ta del av (2021; , Shehata och Strömbäck 2019). Just vilka medier man regelbundet tar del av styrs dock också av en rad andra faktorer som inte nödvändigtvis har med ideologi som drivande faktor att göra. Att regelbundet ta del av vissa medier – genom att följa vissa tidningar, radio- och tv-program, eller återkomma till vissa nyhets- sajter – är en form av selektivitet som framför allt är förknippad med det tra- På sociala medier ser dynamiken annorlunda ut. Även om användare här också kan följa specifika nyhetsorganisationer görs valen här framför allt på artikelnivå: I det personliga flödet dyker artiklar och länkar från en rad olika källor upp. Sammanhanget gör också att faktorer som popularitetsmarkörer (rekommendationer, likes etc.) kan slå ut betydelsen av ideologi som faktor bakom medievalen (och 2014). NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT Nyhetskonsumtion och innehåll på sociala medier – selektivitet och polarisering? Den fråga som kanske mest dominerat debatt och forskning om nyhetskonsumtion via sociala medier handlar om hur ensidiga användarnas nyhetsflöden är – och hur dessa flöden styrs av samspelet mellan preferenser, algoritmer och sammansättningen på användarnas sociala nätverk. Här finns i grunden två konkurrerande argument (Flaxman m.fl. 2016). Å ena sidan är det olika varianter av det så kallade ekokammarargumentet: att sociala medier bidrar till nyhetsundvikande och selektiv exponering. Dessa plattformar förstärker redan existerande tendenser: 1) människors benägenhet till selektiv exponering för innehåll som stöder de egna uppfattningarna, 2) algoritmer som individanpassar (personaliserar) innehåll efter preferenser och surfhistorik samt 3) delningar av material från vänner eller personer i dessa nätverk som har liknande intressen och åsikter som man själv. Å andra sidan finns det motsatta argumentet att sociala nätverk bidrar till exponering för en större variation och mångfald av innehåll. Detta sker bland annat genom 1) att popularitetsindikatorer och rekommendationer ofta är viktigare än personliga preferenser när användare tar del av innehåll på sociala medier samt 2) att kontakter på dessa sociala nätverk ofta är mer diversifierade och heterogena i termer av intressen och politiska värderingar – än vad människor normalt möter i sin vardag utanför dessa digitala miljöer. Inom forskningen har dessa frågor ofta analyserats utifrån hur diversifierat innehåll användare exponeras för via sociala medier – och i vilken utsträckning så kallad slumpmässig nyhetsexponering sker i dessa sammanhang. Begreppet oavsiktlig nyhetsexponering (incidental, accidental, inadvertent news exposure) har slagit igenom brett inom studier av nyhetskonsumtion på sociala medier (och 2017; m.fl. 2020). Oavsiktlig nyhetsexponering ska framför allt ses i relation till dess motsats – avsiktlig nyhetsexponering, dvs. nyhetskonsumtion som är preferensdriven och motiverad. Det starka sambandet mellan politiskt intresse och nyhetskonsumtion brukar exempelvis betraktas som ett uttryck för avsiktlig exponering för nyheter om politik och samhälle (Prior 2007). Men som och (2017) konstaterar är oavsiktlig nyhetsexponering via sociala medier inte osannolik eftersom inga användare har total kontroll över sina nyhetsflöden: ”The potential for incidental exposure to news on social media clearly exists, simply because people use it for a variety of reasons and are not in complete control of what they see” (s. 2 453). En annat, delvis relaterat, begrepp i denna litteratur är allsidig nyhetsexponering (crosscutting news exposure). Detta begrepp används framför allt i forskning som direkt rör politisk selektiv exponering och i vilken utsträckning medborgare tar del av nyheter av olika ideologisk färg – bekräftande eller motstridig information. Studier som analyserar oavsiktlig och/eller allsidig nyhetsexponering via sociala medier bygger på olika metoder. Här finns både experimentella under- NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT MEDBORGARPERSPEKTIV sökningar och observationsstudier. Inom den senare kategorin kan man skilja mellan enkätstudier som bygger på självrapportering av människors mediekonsumtion och trackingstudier som bygger på observationer av faktiskt beteende på sociala medier. Mycket av den forskning som handlar om selektiv exponering bygger på experimentell design (Stroud 2017). Däremot är antalet studier som fokuserar på just sociala medier betydligt lägre. Flera av dessa experimentella studier utgår ifrån att selektiv exponering – vilka nyhetsartiklar individer väljer att ta del av –påverkas av vilka beslutsgenvägar (heuristic cues) de använder sig av i olika situationer. Nyhetsartiklar ackompanjeras av olika attribut, såsom källa, rubrik, bilder och placering etc., som påverkar om artiklarna läses eller inte. Om en artikel exempelvis kommer från en nyhetskälla man har förtroende för och som förväntas erbjuda nyheter i linje med de egna värderingarna, ökar sannolikheten att man tar del av den (Stroud 2017). I en studie som går stick i stäv med förväntningar om ökad åsiksthomogenitet och polarisering i sociala medier argumenterar och (2014) för att det sätt som nyheter distribueras och konsumeras på via dessa plattformar bidrar till en diversifierad nyhetsdiet: ”the socialization of internet news fundamentally alters the context in which news reading occurs, providing a venue that promotes exposure to news from politically heterogeneous individuals, and which serves to emphasize social value rather than partisan affiliation” (s. 1 043). I stället för att mediekonsumenter regelbundet tar del av en specifik nyhetskälla (dvs. en särskild tidning, tv-kanal eller nyhetssajt) bygger sociala medier på val av enskilda artiklar. I nyhetsflödet mixas artiklar från olika källor och användarnas val handlar om att välja bland dessa. Detta innebär att vanemässig (de facto) selektiv exponering är mer begränsad på sociala medier. En annan aspekt som kännetecknar nyheter via sociala medier är förekomsten av sociala popularitetsmarkörer (social endorsements). Sådana markörer kan komma antingen via direkta rekommendationer från andra personer i ens nätverk eller som aggregerade popularitetsmarkörer (antal visningar, likes, delningar etc.). Genom att ta fasta på detta jämförde och den relativa betydelsen av nyhetskälla och popularitet för människors benägenhet att välja nyhetsartiklar: Väljer mediekonsumenter artiklar från nyhetskällor som ligger i linje med deras egna politiska värderingar eller är popularitetsmarkörer viktigare?