rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN spektive periodkort då det senare normalt sett ger lägre ersättning. dock kollektivtrafikföretag som ger periodkortsinnehavare samma försenings- ersättning som resenär med enkelbiljett, t.ex. Blekingetrafiken och Värm- Priset för att åka kollektivtrafik skiljer sig också åt mellan olika företag, vilket är en annan faktor att beakta när man konstaterar att det finns skillnader i den genomsnittliga ersättning som betalas ut av olika kollektivtra- Om man som resenär har möjlighet att välja bort kontant betalning till för- mån för värdebevis (eller värdekod eller reskassa) och därigenom får högre ersättning (vilket förekommer) är det självfallet också något som påverkar den genomsnittliga förseningsersättning som betalas ut av det aktuella kollektiv- Exempelvis Skånetrafiken betalar ut extra i förse- ningsersättning (gäller prisavdrag) om man väljer värdekod eller värdebevis. betalar ut extra i ersättning vid ersättning för kostnad för annan transport (taxi eller milersättning) om man väljer värdekod eller värde- Sörmlandstrafiken betalar ut extra till resenärer som begär förseningsersättning i form av prisavdrag eller ersättning för kostnad för annan transport (taxi eller milersättning) utbetald till reskassa. Vidare garanterar bl.a. Blekingetrafiken och ett minimibelopp om om resenärer avstår från kontant utbetalning av ersättningen (gäller prisavdrag).333 Den genomsnittliga handläggningstiden för ett ärende om försenings- ersättning varierar mellan någon eller och Den genomsnittliga handläggningstiden från det att ett kollektivtrafikföretag tar emot ett anspråk om förseningsersättning till dess att man betalar ut ersätt- ning eller avslår anspråket på ersättning varierar enligt kollektivtrafikföreta- gen normalt mellan någon eller och . Rätten till information för resenärer Många olika informationskanaler används för att uppfylla lagens be- stämmelser om reseinformation Alla kollektivtrafikföretag uppger i sina enkätsvar att all information som de är skyldiga att tillhandahålla till resenärerna enligt lagens 7 §334 finns på re- spektive företags webbplats. Alla företag har även appar där de också redo- 333 Blekingetrafikens, Skånetrafikens, och Sörmlandstrafikens webbplatser den 334 I lagens 7 § finns bestämmelser om transportörens informationsskyldighet. Där framgår det att transportören ska tillhandahålla information om 1. en försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, varaktighet och konsekvenser, 2. resenärens rättigheter i frågor som regleras i denna lag, 3. transportörens allmänna avtalsvillkor, 4. biljettpriser, tidtabeller och linjesträckningar, 5. tillgänglighet till fordon, stationer och hållplatser, 6. möjligheten att medföra cyklar och villkor för detta, 7. säkerhets- och trygghetsfrågor och 8. hur transportö- ren kan kontaktas. KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 visar mycket av den information som de ska tillhandahålla. Andra digitala in- formationskanaler som också nämns av några företag är infotainment (via di- gitala skärmar), Facebook, chattar och en sms-tjänst som informerar om för- seningar. Övriga kanaler för information som nämns i vissa fall är hållplats- och stationsanslag, realtidsskyltar, informationstavlor, kundtjänst och infor- matörer. En slutsats man kan dra av de redovisade svaren är att samma inform- ation inte finns tillgänglig i alla informationskanaler. I den mån kollektivtrafikföretagen har kommenterat den information som ska ges till resenären om nästa station eller hållplats och viktigare anslutande förbindelser under en resa med spårvagn eller tunnelbanetåg eller med tåg (se 8 §) lagen, så pekar man på att sådan information tillhandahålls via digitala skärmar eller skyltar, dekaler samt utrop. Information om förseningar eller annan störning respektive tillgäng- ligheten till stationer är svårast att tillhandahålla Fyra av tio kollektivtrafikföretag (tre företag besvarade inte frågan) menar att den del av informationsskyldigheten som är fastställd i lagen och som är sär- skilt svår att uppfylla är skyldigheten att tillhandhålla information om förse- ning eller annan störning. Här framhåller ett företag att man är beroende av flera andra aktörer och att resenärerna förväntar sig mycket snabb information, vilket kräver mycket av bakomliggande system. Ett annat kollektivtrafikföre- tag pekar på att när det gäller förseningens eller störningens orsak, varaktighet och konsekvenser, som ju ingår i informationsskyldigheten, så är det speciellt svårt att ange varaktigheten på en försening eller störning. Svårast i det sam- manhanget är att få en prognos från med anledning av förse- ningen eller störningen. Ett annat företag framhåller att många kunder reser med periodkort och att det då saknas förutsättningar att veta vilket tåg kunden reser med eller har för avsikt att resa med, dvs. det är svår att ge riktad inform- ation till resenärer om de inte befinner sig ombord. Informationen tenderar då att bli mer generell och övergripande. Information om tillgängligheten till stationer (kan t.ex. avse att en station har begränsade öppettider eller stationens utformning) nämns av tre kollektiv- trafikföretag som information som är särskilt svår att tillhandhålla till resenä- rer. Anledningen till detta förhållande menar två företag är att de inte själva äger stationerna. Det finns nämligen ingen skyldighet för ägarna till buss- och tågstationer att informera kollektivtrafikföretagen om ändringar som görs i fastigheterna som kan påverka tillgängligheten. Tillgängligheten till hållplat- ser nämns av ett företag som information som är särskilt svår att tillhandahålla då man inte har det fulla ansvaret för hållplatser. Ett företag framhåller att de har vissa gamla fordonsslag där det är svårt eller omöjligt att tekniskt få till en audiell eller visuell lösning för att tillhan- dahålla information till resenärerna. Ett annat företag understryker att information om resenärers rättigheter är något som är särskilt svårt att tillhandahålla. Man pekar då på att många rese- BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN närer har svårt att hålla isär de skilda regelverken beroende på om tågens lin- jesträckning är längre eller kortare än . Inte minst kan det vara svårt för den resenär som åker en viss sträcka där olika regelverk blir tillämp- liga beroende på vilken linje resenären väljer. Två företag gör bedömningen att ingen del av informationsskyldigheten är särskilt svår att uppfylla. Reklamationer eller klagomål om försening eller annan störning är vanligast Tio av de elva kollektivtrafikföretag som besvarat frågan om vilken informa- tionsskyldighet de får flest reklamationer eller klagomål om från resenärer uppger att det rör sig om försening eller annan och störning. Två av företagen framhåller att dessa klagomål är särskilt vanliga när det gäller trafikslaget tåg. Att reklamationer eller klagomål om en försening eller annan störning är van- ligast är i linje med att företagen själva anser att denna kategori av information är en av de två svåraste kategorierna av information att tillhandahålla (se före- gående avsnitt). Ett företag redovisar mest klagomål från resenärer om felskyl- tade bussar. När det gäller eventuella problem med kollektivtrafikföretagens system för reklamationshantering så redovisar företagen bara i något enstaka fall något mindre problem med sina interna system för reklamationshantering. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter reglerar för övrigt inte närmare kollektiv- trafikföretagens system för reklamationshantering eller ens att de ska ha ett sådant system. I enkäten ställdes sex flervalsfrågor. I detta avsnitt redovisas en kort samman- ställning av kollektivtrafikföretagens svar samt i viss fall en kort förklaring till varför frågan ställts eller en kort reflektion över utfallet. Hur bedömer ni sammantaget era möjligheter att uppfylla lagens krav på att tillhandahålla reseinformation av olika slag till resenärer? Det är mycket lätt (ett svar) Det är ganska lätt (tre svar) Det är ganska svårt (sju svar) Det är mycket svårt (två svar) Samstämmigheten i svaren på denna fråga var relativt stor då nio av tretton kollektivtrafikföretag sammantaget gjorde bedömningen att det var ganska svårt (sju) eller mycket svårt (två) att uppfylla lagens krav på att tillhandahålla KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 reseinformation av olika slag till resenärer. Tre företag menade att det var ganska lätt att uppfylla lagens krav på den aktuella punkten. Ett företag hade uppfattningen att det var mycket lätt. Anser ni att lagen i dess helhet är lätt eller svår att tillämpa för er? Den är mycket lätt att tillämpa (två svar) Den är ganska lätt att tillämpa (tre svar) Den är ganska svår att tillämpa (sju svar) Den är mycket svår att tillämpa (ett svar) Här svarade sju av kollektivtrafikföretagen att lagen i dess helhet är ganska svår att tillämpa. Ett företag ansåg att lagen är mycket svår att tillämpa. Tre av kollektivtrafikföretagen menade att lagen i dess helhet är ganska lätt att till- lämpa. Express och Länstrafiken menade att lagen var mycket lätt att tillämpa. Den övergripande bilden visar att företagen tycker att lagen är relativt svår att tillämpa. När det gäller Express kan man ju konstatera att de endast trafike- rar en sträcka (–), med ett trafikslag (tåg), och de tillämpar också i flera fall generösare regler för ersättning vid förseningar till resenärer än vad lagen stipulerar. Det ska jämföras med de andra kollektivtrafikföreta- gen i undersökningen som bedriver kollektivtrafik med en mängd olika linjer och trafikslag och också linjer som går in i andra regioner, vilket torde försvåra företagens tillämpning av lagen. Även Länstrafiken menade att lagen är mycket lätt att tillämpa. I en kommentar till svaret ansåg företaget att lagen är lätt att tillämpa eftersom alla resenärer egentligen kan få förseningsersätt- ning då det räcker att ha för avsikt att resa. Anser ni att lagen i dess helhet är lättare eller svårare att tillämpa än de regler i EU:s tåg- och busspassagerarförordningar som ni tillämpar vid resor längre än ? Lagen är mycket lättare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassagerar- förordningar (två svar) Lagen är till viss del lättare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassage- rarförordningar (ett svar) Lagen och EU:s tåg- och busspassagerarförordningar är lika svåra eller lätta att tillämpa (tre svar) Lagen är till viss del svårare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassa- gerarförordningar (två svar) Lagen är mycket svårare att tillämpa än EU:s tåg- och busspassagerar- förordningar Vet inte (fyra svar) BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Frågan om lagen i dess helhet är lättare eller svårare att tillämpa än de regler i EU:s tåg- och busspassagerarförordningar som kollektivtrafikföretagen tilläm- par vid resor längre än ställdes för att i någon mån få en upp- fattning om hur företagen uppfattar lagen i förhållande till passagerarförord- Fyra av kollektivtrafikföretagen valde att svara vet inte på denna fråga och ett företag svarade inte på frågan. Tre av de kollektivtrafikföretag som svarade vet inte (Värmlandstrafik/Karlstadsbuss, VL och UL) har ingen trafik på linjer . Det fjärde kollektivtrafikföretaget som sva- rade vet inte var Skånetrafiken som svarstillfället valt att frångå att tillämpa lagen i stället för tåg- och busspassagerarförordningarna vid resor längre än 150 kilometer.335 Tre svarande valde det neutrala alternativet att la- gen och passagerarförordningarna är lika svåra eller lätta att tillämpa. lektivtrafikföretag ansåg att lagen är till viss del lättare att tillämpa och två företag ansåg att lagen är mycket lättare att tillämpa än passagerarförordning- Två företag ansåg att lagen var till viss del svårare att tillämpa än passa- Det var sammanfattningsvis relativt få kollektivtrafikfö- retag som hade en åsikt i denna fråga, men bland de företag som hade en upp- fattning var hållningen neutral eller lutade något åt att lagen är lättare att till- lämpa än passagerarförordningarna. En närliggande fråga som också tas upp nedan är risken att resenärerna blandar ihop regelverket för den kortväga kollektivtrafiken, dvs. lagen, med passagerarförordningarna, som tillämpas på den långväga kollek- I vilken utsträckning anser ni att ni får tillräckligt med stöd från myndig- heter, t.ex. , för att tillämpa lagen? I mycket stor utsträckning I ganska stor utsträckning (ett svar) I ganska liten utsträckning (två svar) I mycket liten utsträckning (sex svar) Vet inte (fyra svar) När det gäller frågan om kollektivtrafikföretagen anser att de får tillräckligt med stöd från myndigheter, t.ex. , för att tillämpa lagen så vara samstämmigheten bland företagen relativt stor om att så inte är fallet. Av kollektivtrafikföretagen svarade 6 av 13 att man fick stöd i mycket liten ut- sträckning och ytterligare två företag svarade i ganska liten utsträckning. Ett företag menade att man fick stöd i ganska stor utsträckning. Fyra kollektivtra- fikföretag svarade vet inte. tillämpar Skånetrafiken båda regelverken enligt e- post från Skånetrafiken . KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 När det gäller roll så kan i sammanhanget nämnas att verket utövar tillsyn över den informationsskyldighet för kollektivtrafikföre- tag som följer av 7–9 §§ lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter.336 I vilken utsträckning bedömer ni att det uppstår problem vid ansök- ningar om förseningsersättning på grund av att resenärer inte känner till eller blandar ihop de olika regelverken för resenärers rättigheter som finns vid kollektivtrafikresor? Lagen tillämpas huvudsakligen på linje- sträckningar som är . Vid längre sträckor och vid utri- kesresor inom EU träder EU-regleringen in (tåg- och busspassagerarförord- ningarna). Det är mycket vanligt (två svar) Det är ganska vanligt (två svar) Det är ganska ovanligt (fyra svar) Det är mycket ovanligt (tre svar) Vet inte (ett svar) När det gäller problem som kan tänkas uppstå vid ansökningar om försenings- ersättning på grund av att resenärer inte känner till eller blandar ihop de olika regelverken för resenärers rättigheter vid kollektivtrafikresor så skiljer sig sva- ren åt ganska mycket, med en tyngdpunkt mot att det är ovanligt. Fyra företag svarar att det är ganska ovanligt och tre svarar att det är mycket ovanligt. Två företag vardera menar att det är ganska vanligt respektive mycket vanligt att resenärer blandar ihop regelverken. Ett företag har svarat vet inte och ett före- tag har inte besvarat frågan. Blekingetrafiken, som svarat att det är mycket vanligt att resenärer blandar ihop regelverken, har valt att ersätta försenade tågresenär enligt den i vissa delar generösare svenska lagen och inte enligt tågpassagerarförordningen. Ble- kingetrafiken menar att man inte kan göra skillnad på kunder som åker samma sträckor och blir försenade men åker med olika tåglinjer med olika linjesträck- ning. Även Skånetrafiken har tidigare tillämpat den svenska lagen på linje- sträckningar som är längre än 150 kilometer.337 Hur tycker ni att lagen fungerar på det hela taget? Mycket bra (ett svar) Ganska bra (fyra svar) Ganska dåligt (sex svar) Mycket dåligt (ett svar) 336 10 § lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter jämfört med 1 § förordningen (2015:957) om tillsyn över transportörers informationsskyldighet enligt lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter. tillämpar Skånetrafiken båda regelverken enligt e- post från Skånetrafiken . BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN När det gäller den övergripande frågan om hur lagen fungerar på det hela taget så varierar uppfattningen mellan kollektivtrafikföretagen. företag anser att lagen fungerar ganska dåligt och ett företag att den fungerar Fyra företag menar att lagen fungerar ganska bra och ett företag att lagen fungerar mycket bra. Ett företag har inte besvarat frågan. gripande bilden är således att företagens syn på hur lagen fungerar skiljer sig Ingen tydlig tendens kan utläsas men det finns en svag övervikt åt att före- tagen anser att lagen fungerar dåligt. Avslutning – övriga synpunkter på lagen från kollektivtrafikföretagen Enkäten avslutades med en öppen fråga enligt följande. Har ni några andra synpunkter på lagen som ni vill framföra? Ser ni t.ex. några problem med den nuvarande lagstiftningen? Finns det hinder som inte förutsågs i samband med lagens tillkomst som gör det svårare för er att leva upp till lagens krav? Har ni några förslag på förbättringar av lagen? Nedan återges något förkortade versioner av de kommentarer som 9 av 13 kollektivtrafikföretag valde att lämna som svar på den öppna frågan. Enligt Blekingetrafiken är det stora problemet med lagen skillnaden mellan korta och långa tågsträckor och de skillnader i ersättning som finns mellan dem enligt de olika regelverken. Ersättning som motsvarar eller av biljettkostnaden för samma försening hade varken varit logiskt eller rätt för kunden. Blekingetrafiken har därför valt att ersätta alla försenade tågresenär enligt den generösare svenska lagen och inte enligt EU:s tågpassa- gerarförordning då företaget menar att man inte kan göra skillnad på kunder som åker samma sträckor och blir försenade men åker med olika tåglinjer med olika linjesträckning. Vidare anser Blekingetrafiken att den möjlighet som den nya lagen öppnade att ge pendlare med månadsbiljett 1/42-del338 av biljettens kostnad tillbaka vid en timmes försening är helt orimlig. Skulle de ersätta sina mest trogna kunder sämre än sällanresenärerna? Det hade enligt Blekingetrafiken varit helt fel och Blekingetrafiken ersätter därför alla resenärer lika oavsett om de åker med en- kelbiljett eller med periodbiljett. Det är enligt Blekingetrafiken förvånande att man i lagen valde att försämra villkoren för resenärer med periodbiljett. Ytterligare en sak som bör nämnas är det ologiska i att kollektivtrafikföre- tagen ute i regionerna med egna medel ska ersätta kunder för förseningar och 338 För att förstå varför Blekingetrafiken utgår från 1/42-del av biljettkostnaden i sitt resone- mang om ersättning bör man ha följande bakgrundsinformation: varierade antalet arbetsdagar mellan med ett snitt . Antalet arbetsresor med ett periodkort med multiplicerat med en tur- och re- turresa per arbetsdag blir 42 resor, dvs. 1/42-del. Ersättningen vid 60 minuters försening mot- svarar hela biljettpriset. Transportören har dock enligt lagen (16 §) rätt att göra avdrag för den rabatt som ett periodkort innebär. KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 andra problem i trafiken som beror på bristande underhåll i järnvägsnätet. Den möjlighet som finns med en regressrätt mot för uppkomna för- seningskostnader om förseningen beror på brister i infrastrukturen är ett kapi- tel för sig som resulterar i mycket arbete och ger väldigt lite pengar tillbaka. Region (Värmlandstrafik/Karlstadsbuss) Värmlandstrafik/Karlstadsbuss framhåller att det är svårt att bedöma ärenden om förseningsersättning där resenären kan få ersättning enbart genom att hävda att man hade för avsikt att resa men valde annat färdsätt på grund av att resan riskerade att bli försenad (särskilt om det visar sig att resan ändå inte blev försenad). Enligt Länstrafiken i , som har trafik med en linjesträckning både över och , är det svårt att kommunicera vilka resenärsrät- tigheter som gäller då resenärer ofta kanske åker båda typerna av sträckor. På samma sätt är det svårt för resenärerna att veta vilka regler som gäller på vilken sträcka och resenärerna kan då uppleva villkoren som orättvisa och sämre när det gäller resenärsrättigheter om de reser på en linje . Region /() Lagen ger utrymme för egna tolkningar av regionala kollektivtrafikmyndig- heter och av kunder. Det borde vara tydligare vad som gäller, exempelvis vid ansökan om förseningsersättning för de resenärer som inte betalat för sitt färd- bevis, t.ex. studerande. Det bör också vara tydligare preciserat vad som gäller för resa med taxi om man samåker och båda kräver maxbeloppet i ersättning. Lagen öppnar enligt Skånetrafiken upp för missbruk vid förseningar framför allt med milersättningen för transport med egen bil till slutdestinationen. Det finns ingen begränsning av ersättningsbeloppet kopplat till biljettpriset. Förse- ningsersättningen (prisavdraget) är väldigt låg – det styr över resenärerna till transporter med taxi eller egen bil till slutdestinationen. har Skånetra- fiken valt att använda samma villkor (svensk lag) även för långväga kollektiv- trafikresor och resor utomlands (), men är detta ändrat. 339 Skåne- trafiken har dock ännu inte hunnit dra några slutsatser av förändringen. Lagen kräver inte att resenärer har köpt biljett för att de ska få förseningser- sättning; resenärer kan alltså söka ersättning utan att ha tänkt resa, vilket där- med har ökat antalet bedrägerier. 339Ändrat enligt e-post från Skånetrafiken . BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Ett annat problem med lagen enligt är att resenärer som åker på samma sträcka men med olika tåg kan få olika ersättning vid förseningar då olika regelverk tillämpas beroende på linjens slutdestination. Förseningsersättningen till resenärerna i enlighet med lagens bestämmelser är låg i förhållande till vad resenärerna förväntar sig, vilket har resulterat i att på egen hand har satt upp en alternativ ersättningstrappa för högre ersättning till resenärerna via värdecheckar. Det kan diskuteras om det är rätt att en resenär ska kunna få förseningsersätt- ning för en resa utan att ens ha påbörjat resan, dvs. att det räcker att hävda att man som resenär har tänkt sig att resa. Region (UL) Lagen är ganska svårtolkad. Man behöver exempelvis gå igenom förarbetsut- talanden för att ta del av vissa detaljer för att förstå hur lagen ska tolkas i vissa avseenden. Det finns en otydlighet kring vad som ska anses vara en samman- hållen resa och vem som ansvarar för vad när det gäller länsöverskridande re- sor. Det finns också en otydlighet i lagen kring vad som gäller för rätt till mi- lersättning vid annan transport till destinationen. Det är också orimligt att det inte krävs styrkta underlag av den som ansöker om förseningsersättning för att rätt till ersättning ska föreligga. Det är också orimligt att resenärer har rätt till ersättning även vid inställd trafik på grund av förutsättningar som kollektiv- trafikföretag inte har kunnat påverka, t.ex. coronapandemin och snöstormar. Resenärerna är förvirrade om vilka regler och rättigheter som gäller för re- spektive tåg då tåg trafikerar olika långa sträckor och de har två regelverk att förhålla sig till. Ett exempel är SJ:s tåg på sträckan –– och omvänt. Några av SJ:s tåg går hela sträckan, dvs. längre än , och EU:s tågpassagerarförordning gäller. Andra tåg går bara sträckan –, dvs. kortare än , och lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter gäller. För en resenär som reser sträckan –gäller med andra ord olika regler och rättig- heter beroende på vilket tåg som resenären väljer att resa med (eller har för avsikt att resa med). Det är vidare svårt att tolka regelverk och förklara för resenärer när resor med flera olika delsträckor och olika regelverk (och kanske även olika opera- törer) drabbas av en försening eller annan störning.