rfr · H90WRFR1 · 2021-11-18 00:00:00 — STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN också inflationsmåttet eftersom man inte jämför två identiska produkter, vilket bidrar ytterligare lite till inflationen. (SD): Fru ordförande! Jag tackar för presentationerna. Den kris som och världen har gått igenom började med en störning på efterfrågesidan när samhället stängde ned och vi inte kunde upprätthålla normala konsumtionsmönster. Parallellt fick vi också utbudsbegränsningar när fabriker stängdes och vi fick störningar i leveranskedjor. När samhället nu öppnar upp får vi följaktligen skenande containerpriser, dyrare insatsvaror, brist på halvledare med mera. Det vi nu ser är att efterfrågan snabbare än utbudssidan återgår till jämvikt och kanske mer därtill, och då är frågan om vi ser en perfekt storm framför oss för en inflation som inte är önskvärd. Jag tänker främst på kombinationen billiga pengar och utbudsproblem på global nivå. Hur bedömer ni företagens förmåga att föra över prisökningar mot konsument? (KD): Tack för bra och intressanta föredragningar! Jag har två frågor. Professor , som varit verksam i , varnade för en annalkande recession i baserad på konsumentförtroende och att det finns ganska tydliga indikationer i synen på den allmänna och egna ekonomin. Hur ser ni på detta? Kan man i er värld börja lita på konsumentdata, eller finns det fortfarande coronaeffekter kvar i konsumentförtroendemätningar som gör att de är mer osäkra än vanligt? Min andra fråga knyter an till det som vice riksbankschef sa om bostadsmarknaden. Byggkostnaderna har ökat på bara . Många lägenheter har sålts på ritning, och det finns stora risker med det i och med kostnadsökningarna. Hur ser ni på det och på möjligheten att det påverkar utbudet framåt? Vi vet att byggsektorn utgör en stor del av BNP, och i många länder har problemen i byggsektorn också varit en katalysator för andra ekonomiska problem. Kan ni utveckla lite hur ni ser på bostadsmarknaden kopplat till nyproduktion framöver givet kostnadsökningen på byggpriserna? , : Ser vi en perfekt storm framför oss i den mening att inflationen drar iväg? Nej, det gör vi inte i vår prognos. Vi har också tittat ganska detaljerat på vad som händer med prisökningar i producentled, och de är mycket högre än prisökningarna i konsumentled. Det verkar alltså fortfarande vara så att det går att hålla tillbaka en del av prisökningarna. Det viktigaste i detta är nog normalisering i den mening att ekonomin globalt, i , i och i euroområdet återfår sin tillväxttakt, för del . Historiskt har euroområdet under långa perioder legat under det medan den amerikanska ekonomin har vuxit lite snabbare. Har vi rätt i denna prognos STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN finns det inget skäl att tro att detta leder till ett slags perfekt storm på in- Det här är den bästa bedömningen vi gör . frågade om den amerikanska ekonomin. ningen att tillväxten där blir och året därefter, och det är samma normaliseringsantagande. Dock underlättar det inte prognosar- betet att den amerikanska ekonomin inte fungerar som den svenska när det gäller mängden och kraften i det vi kallar automatiska stabilisatorer. den amerikanska ekonomin in i en fas där man har slutat eller är på väg att sluta skicka ut checkar till folk, och då vill det till att ekonomin växer av egen Så här långt verkar den i allra högsta grad göra det, och även där pratar man om brist på arbetskraft i olika branscher. Det är dock inte så lätt att förstå hur denna arbetskraftsbrist har uppkommit. Vår bedömning är dock att det går mot någon form av normalisering även Men det är som sagt en utmaning att på långt avstånd bedöma en eko- nomi som fungerar ganska annorlunda än den svenska. Lägg därtill den in- hemska politiska diskussionen i om hur finanspolitiken ska se ut fram- gent och vilken finanspolitisk sammansättning finanspolitiken ska ha. grundbedömning är dock en tillväxt på 2023. , : Jag tror att jag tar alla frågor i ett svep, för jag tycker att frågorna från och var snarlika. Vi såg en väldig optimism under mitten av året när ekonomierna hade öpp- Det gick väldigt fort, och vi såg snabb tillväxttakt och återhämtning efter en djup nedgång under pandemin. Detta har slagit om lite grann, och det är tydligt att återhämtningen inte är helt friktionsfri. Vi ser dock hög efterfrå- gan från konsumenterna i kombination med brist på en del varor, höga trans- portkostnader och brist på arbetskraft i vissa branscher när man ska öppna upp och arbetskraften inte finns kvar. Det är lite svårt att se detta som en typisk startpunkt för en recession eller för stora problem inom byggsektorn, där det också är stark efterfrågan och dramatiskt stigande råvarupriser, även om de nu har fallit tillbaka lite. Orosfaktorn är att detta leder till en okontrollerbar inflation som blir lite självuppfyllande, och det är då som räntorna börjar sticka uppåt trots att det kanske inte går så bra i ekonomin. Det är precis därför vi bevakar dessa sprid- ningseffekter och inflationsförväntningar. Men vi ser än så länge inga som helst tecken på att det skulle bli en sådan utveckling i . länder visar inflationen en del tecken på dessa spridningseffekter men ännu inte på ett oroande sätt. (L): Jag tackar för två väldigt bra presentationer. Jag riktar mig till er båda i ett ämne som ingen annan har tagit upp, nämli- gen sysselsättning och arbetslöshet. direktion argumenterar för att arbetsmarknaden har börjat Det finns visserligen en reservation för statistikproblem och så, STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN men bortser man från det förefaller det som att arbetslösheten ligger på en högre nivå nu efter krisen och kommer att göra det framåt. Vi parkerar nu på en arbetslöshetsnivå på runt 6–. Till detta ska adderas en fördjupad långtidsarbetslöshet. Personer som har blivit av med sitt arbete under krisen och framför allt personer som var arbetslösa före coronakrisen har ju haft mycket svårt att etablera sig under krisen. Jag vill be er utveckla vad detta får för konsekvenser för penningpolitiken. Hur ser ni på de oroande tecknen på att arbetslösheten håller på att permanentas på en hög nivå, inte minst långtidsarbetslösheten? Hur effektiv är penningpolitiken i detta avseende kontra finanspolitiken? (M): Jag tackar för en intressant dragning. Jag har en fråga kopplad till krisåtgärdernas avveckling. Riksbankschefen sa i sin presentation att beslut om avveckling skulle fattas när det inte skulle göra någon skada. när beslut om avveckling av de krisåtgärder som infördes i början av pandemin är fattat undrar jag om ni kan säga några ord om vad ni gör för bedömning av de olika krisåtgärdernas effekter. , : Första frågan gällde arbetslösheten. Av vår prognos får man det optiska intrycket att arbetslösheten bottnar på . Men om man tar samma data och tittar bakåt i tiden kan man få det optiska intrycket att arbetslöshetsbotten vid olika konjunkturer bakåt i tiden synes sakta glida uppåt, och det är ett bekymmer. Penningpolitiken kan påverka i någon mån, men i övrigt handlar det om strukturella frågor på arbetsmarknaden. Jag tror att jag har talat om detta i utskottet och i andra sammanhang. Det är viktigt att man ibland disaggregerar arbetslöshetsstatistiken så att man tydligare ser vad det är som ligger bakom de . Då ser vi tydligt att det är väldigt låg arbetslöshet inom välutbildade yrkeskategorier, och i vissa regioner i kan man nog till och med hävda i det närmaste full sysselsättning. Men för grupper med exempelvis brist på utbildning får vi helt andra arbetslöshetstal, allt mellan . Det är med andra ord svårt att hitta en yrkeskategori i där arbetslösheten är , för det är ju en sammanvägning av alla kategorier. Penningpolitiken har svårt att rikta sig till en specifik yrkeskategori, ålderskategori och så vidare. Penningpolitiken är ju medvetet specialdesignad för att i någon mån påverka den allmänna efterfrågan. Det är ungefär så långt penningpolitiken kan hantera detta. Om vi är lyckosamma när det gäller penningpolitiken kommer arbetslösheten att vara lite lägre än vad den annars skulle ha varit, men penningpolitiken är inte konstruerad för att hantera de disaggregerade bekymmer som finns på arbetsmarknaden. Dessa måste hanteras av andra. Så till frågan om krisåtgärder och i vilken mån de har fungerat. Jo, de har fungerat, i alla fall enligt vår uppfattning. När vi gick in i detta förlopp var vi STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN väldigt angelägna om att göra vad vi kunde för att utbudet av krediter i svensk ekonomi inte bara skulle försvinna och allt skulle stanna av. vitittar på kreditdata, ganska disaggregerat ned på småföretag, medelstora företag, stora företag och så vidare, ser vi att det inte har hänt särskilt mycket med kreditstockarna. Det var alltså inte så att kreditmarknaden kollapsade . var vi angelägna om att räntorna skulle hållas låga, och de har också förblivit låga. Vi var på väg in i en bekymmersam period , april, när räntorna började stiga och potentiellt kunde ha stigit mycket och snabbt. Men vi lyckades, tillsammans med många andra centralbanker i världen, hejda denna ränteökning. Efter detta har räntorna varit i stort sett konstanta. har vi avvecklat en del av dessa åtgärder, och det har fungerat väl. Det som återstår är vår portfölj med värdepapper, vilket innebär att balansräkning är nästan 1 500 miljarder. Men alla dessa värdepapper förfaller . Det vi lärde oss under hanteringen av den stora globala finanskrisen, då vår portfölj också växte, var att när löptiderna löpte ut avvecklade sig de innehav och låneåtaganden vi hade mer eller mindre av sig själva på ett ganska smidigt sätt. Det krävdes givetvis väldigt noggrann uppmärksamhet på detta. Alternativet vore att snabbt sälja tillbaka allting. Men ser jag inte det som en realistisk, meningsfull penningpolitisk åtgärd, för då skulle räntorna sannolikt stiga, vilket vi inte vill. Om jag betraktar detta från en mer teknisk utgångspunkt är det en metodologi som fungerar väl att rulla denna portfölj ett tag och hålla den någorlunda – dock inte till sista kronan, för det är lite olika förfall på dessa obligationer i . Sedan bestämmer man sig för att låta denna portfölj bara gradvis börja krympa. Det är för tidigt att säga när den dagen infinner sig, men om vi är lyckosamma borde det med ganska stor sannolikhet fungera så att det i det närmaste inte händer något. , : Jag fyller på med några kommentarer på båda frågorna. Jag börjar bakifrån med effekterna och avvecklingen av krisåtgärderna. Det var viktigt att vi klev in på dessa marknader när det rådde en stor osäkerhet och marknaderna i princip slutade att fungera . Sedan kom det stödåtgärder från regeringar och centralbanker i många länder, inklusive svenska , som stabiliserade marknadsutvecklingen, och det var viktigt. Vi vet förstås inte exakt vad som hade hänt om man inte hade gjort detta, men jag tror att spridningseffekterna från nedstängningen till sektorer som inte var direkt påverkade hade blivit tydlig. Bolåneräntor hade gått upp under en lågkonjunktur, utlåningsräntor till företag hade gått upp och det hade blivit svårt för småföretag att få krediter och så vidare. är vår bedömning att det inte längre behövs lika mycket stöd. Vi köper betydligt mindre och i långsammare takt än vad vi gjorde , och den plan vi har kommunicerat är att trappa ned köptakten ytterligare STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och att inte öka våra innehav. Vår bedömning är att vi kan göra det utan att det leder till störningar på marknaderna. Vår ambition är att trots att vi köper mindre fortfarande uppnå expansiva finansiella förhållanden. Jag tror att vår bedömning här är rätt och att vi kommer att lyckas med detta med betydligt mindre köp än . Så till frågan om att arbetslösheten ser ut att fastna på en högre nivå och vad det får för konsekvenser för penningpolitiken. Som sa är svensk arbetsmarknad väldigt uppdelad. Det är i princip ingen arbetslöshet för högutbildade och egentligen inte i några grupper för infödda svenskar i medelåldern. Men bland utrikes födda, framför allt födda utanför , ungdomar och en del andra grupper är arbetslösheten hög, och de har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Dessa grupper drabbades också särskilt under pandemin i och med att servicesektorerna drabbades mest, restaurang, hotell och så vidare. I de så kallade kärngrupperna på arbetsmarknaden ökade arbetslösheten knappt medan de grupper som redan före pandemin hade en svag ställning på arbetsmarknaden drabbades tydligt. Min bedömning är att när dessa sektorer återhämtar sig kommer dessa grupper att åter kunna komma in på arbetsmarknaden. Det är sådana branscher där man inte tappar så mycket humankapital genom att vara utanför arbetsmarknaden. När jag tittar på data ser jag också denna utveckling. Arbetsförmedlingens arbetslöshetssiffror är nästan tillbaka där de var före pandemin. statistik släpar efter lite, men vår bedömning är att den metodförändring som gjordes kommer att göra att det ser ut som att arbetslösheten är högre eftersom man mäter på ett annat sätt . Jag tolkar prognosen som att vi på är tillbaka på ungefär samma arbetslöshetsnivå som vi var före pandemin. Vad betyder detta för penningpolitiken? Denna recession var ju lite speciell eftersom den var så kortvarig. En tydlig implikation för penningpolitiken kan vara att det efter en recession, när arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer , kan vara önskvärt att med penningpolitiken försöka få en liten överhettning på arbetsmarknaden, dock utan att det blir för hög inflation, för att nästan tvinga in folk i arbetskraften så att de återbygger sitt humankapital. Eftersom denna recession som sagt var så kortvarig har detta övervägande inte riktigt kommit in i penningpolitiken . Men i princip gör Vi för en flexibel penningpolitik där vi tar hänsyn till annat än bara inflationsutvecklingen när detta är möjligt utan att äventyra inflationsmålet. (S): Fru ordförande! Jag tackar riksbankschefen och vice riksbankschefen för dragningarna. Innan jag går in på mina frågor vill jag poängtera det vice riksbankschefen var inne på om åtgärderna och de garantier som har utställts. Jag tänker ofta på dem, och man kan tycka att det är synd att de inte används i tillräckligt hög utsträckning. Men för mig är det viktigt att de framför allt har en stabiliserande effekt, och det har de verkligen haft. Riksbankschefen ser en stor kris komma och står där lite som en superhjälte och STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN säger: Kom igen, vi har resurserna att klara detta! Det skapar stort förtroende utåt, och det kan vi se i hela systemet. Det är bra. Jag har några frågor, och den första rör inflationen. Hur mycket av in- flationen kan vi egentligen påverka själva? ECB och andra påverkar oss ju vare sig vi vill det eller inte. Så till min andra fråga. Innan den här krisen hade vi en annan kris då vi var oroliga för läget i och . är ECB ganska utblottade, och det påverkar oss vare sig vi vill det eller inte. Hur ser läget ut där ? Min tredje fråga handlar om bubblor. Egentligen vill vi inte prata i bubbel- termer, men det är svårt att inte göra det när det gäller hushållen och inte minst Helt ärligt är jag nästan mer orolig över den senare där vi har sett en rejäl boost. De låga räntorna gör att fler och fler går in på aktiemark- naden, och kanske vet de inte alla gånger vad de gör. Kan ni säga något om Sist men inte minst. Bankerna gör sitt med skuldkvot, högre räntor, kvar- att-leva-på-kalkyler och så vidare för att försöka dämpa risker i systemet. Kan de göra något mer? Många tycker att de göra alldeles för , : Jag önskar att jag hade siffrorna i huvudet vad gäl- ler inflationen och hur mycket som är hemmakonstruerat respektive importe- rat, men vi kan vid tillfälle ta oss en noggrannare titt på det. Svensk ekonomi är helt öppen, och av BNP, i termerna export och import, handlar om denna öppenhet. I en sådan värld påverkas vi givetvis väldigt mycket av det som sker i omvärlden. Det gäller både räntenivå och inflationstakt, och det ska ganska mycket till innan vi dramatiskt avviker från inflationstakten i omvärlden. Vi har dock gjort det i så måtto att vi ganska länge har hamnat lite högre än euroområdet och lite lägre än . ungefär någonstans brukar vi ligga, och detsamma gäller tillväxten. Givet att vårt välstånd kommer från att vi säljer till andra är vi givet- vis beroende av vad som sker i vår omvärld, men vi kan på marginalen påverka Framför allt kan vi sträva efter, i penningpolitiken eller på andra sätt, att undvika riktigt stora hemmakonstruerade misstag. Men i övrigt påverkas vi i stor utsträckning av vad som sker i omvärlden. Vad sker i och ? Jag önskar att jag hade ett bra svar på det. Frågan är komplicerad och leder till lite olika slutsatser beroende på hur man ser på världen. Men låt mig formulera det så här: Även och köper svenska lastbilar, och om de inga pengar har köper de inga svenska last- Därför är det angeläget givet den svenska ekonomins öppenhet att på något sätt hjälpa ekonomier som fungerar dåligt eftersom vi är så beroende av resten av världen. kan vi inte bestämma över andras levnadsstan- Om man inte vill arbeta på samma sätt som vi gör i eller Tysk- land kommer produktiviteten att vara lägre, och då kan man aldrig få en svensk STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är också väldigt svårt att ändra på det om man själv i ett land inte vill, för det är ju ett värdeomdöme. Ett annat exempel är att om du önskar gå i pension när du är 55 är det ett värdeomdöme, men då kan du förstås inte få den levnadsstandard som du får i en ekonomi där medborgarna går i pension när de är 70. Detta är en evig fråga. – och då talar jag för mig själv och ingen annan – är de omfördelningar man håller på med inom EU-området bra och rimliga. vill det till att de medel man tar emot används väl. ”Väl” i det här sammanhanget innebär att använda pengarna till strukturomvandling, strukturomvandling och åter strukturomvandling. Men strukturomvandling är ytterst någonting som medborgarna råder över själva, och man kan inte äta kakan och ha den kvar. Man kan försöka upphäva tyngdlagen från tid till annan, men ytterst handlar det om strukturomvandling, om utbildning och om hur ekonomin fungerar. Detta vet man naturligtvis väldigt väl i de här länderna. Man är också på väg åt det hållet i båda länderna. Jag kan dock inte bedöma om man orkar gå hela vägen, så att säga. Bubblor på aktiemarknaden eller inte vill jag inte uttala mig om. I de allra flesta fall vet man först efteråt om det var en bubbla eller inte. Dock är det naturligtvis så att i en värld där realräntorna har varit låga driver man väldigt mycket kapital in i aktiemarknaden, eftersom det är ett av få sätt att få en avkastning. kan det då hända att riskerna blir för höga. Det allra viktigaste under rådande omständigheter med negativa realräntor är att göra så gott man kan när det gäller att följa var höga belåningsgrader kan tänkas dölja sig och hoppas att man upptäcker dem . Tyvärr brukar alla säga efteråt: Jamen det gick väl att förstå. Men det brukar inte vara så när det går väldigt snabbt. , : Jag börjar också med Adnans första fråga om in- flationen: Hur mycket kan och själva påverka vår inflationstakt? Som du antydde och som också sa är en liten och väldigt omvärldsberoende ekonomi. Data visar att vår inflationstakt och vår konjunktur har följt framför allt euroområdet väldigt nära , så vi kommer förmodligen inte att avvika jättemycket. Detta bygger dock på – och det är den viktiga insikten – att vi för en snarlik ekonomisk politik och att vi sköter oss om de sköter sig. Som sa kan vi ställa till det. låter det på en del svenska debattörer som att eftersom konjunkturen bestäms utomlands och inflationen bestäms utomlands kan ni föra en penningpolitik som bara syftar till att stabilisera svensk bostadsmarknad, till exempel. Jag tror att det är en väldigt farlig och felaktig slutsats att dra. Att vi är så omvärldsberoende gör också att små skillnader i ekonomisk politik får väldigt stora konsekvenser. Vi för ju inte en identisk politik. , och resten av euroområdet, där även och ingår, har inte identiska ekonomier. Vi har en högre styrränta i än i euroområdet, och vi har ofta haft en starkare tillväxt än resten av euroområdet – men ofta också en högre arbetslöshet, och så vidare. Det finns alltså skillnader. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Skulle vi börja bedriva en helt annan penningpolitik skulle vi nog ganska lätt kunna se till att inte få en snarlik ekonomisk utveckling. Det är lättare att ställa till det än att göra mirakel, så att säga. Det tycker jag är en viktig insikt. När det gäller de andra frågorna om hur det går i och , om det finns bubblor och så vidare tycker jag att de hänger ihop. lar om det låga ränteläget. Vi brukar försöka undvika att tala om bubblor ef- tersom det är så svårt att säga vad som är en bubbla och så vidare. ränteläget förblir lågt är det ganska lätt att upprätthålla de här värderingarna. Det gäller för den delen även svenska hushålls skuldsättning, svenska bostads- priser och så vidare. Det är många länder som har hög offentlig skuldsättning. Det är i ett läge där räntorna, av någon anledning som inte hänger ihop med snabb ekonomisk tillväxt, börjar stiga som vi får se hur hållbart det här var. När man som ser tecken på stigande inflation är det många som oroar sig för att det ska sprida sig till inflationsförväntningar, pris- och lönebildning och Vi ser just nu inga tydliga tecken på en sådan risk i , men vi bevakar det som sagt ganska noga. , : Jag svarade inte på den sista frågan, vad bankerna kan göra i det läge vi har . Det är att hålla fast vid amorteringskrav och kvar-att-leva-på-kalkyler och inte släppa iväg belåningsgrader, som man ser till att hålla kapitalnivåerna i bankerna som sådana höga, så att man inte förtar sig när det gäller utdelningar och sådant. Sedan finns det en alldeles speciell del av lånemarknaden som det nog är väl värt även för bankerna att hålla ett öga på, och det är det vi kallar för Om man inte har säkerhet lånar man utan säkerhet till väldigt hög ränta i många fall. Tyvärr är det också ofta de som har lägst inkomster som lånar till de höga räntorna. Av erfarenhet vet vi att när konjunkturen sedan vänder är det många enskilda individer som far väldigt illa under de omstän- Där tror jag att det krävs ett alldeles speciellt konsumentperspek- tivfokus, så att det inte går illa på den kanten. Ordföranden: Då ska jag tacka riksbankschefen och vice riksbankschefen för ert deltagande , för väldigt bra presentationer och för tydliga svar på alla Med det avslutar vi den här öppna utfrågningen. BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder från den offentliga utfrågningen Bilder visade av under hans presentation BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av under hans presentation BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po-