rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Den gemensamma jordbrukspo- litikens andra pelare medfinansieras av EU-länderna, som även använder sin nationella budget.799 Inom programmet finns sex gemensamma unionspriori- teringar för landsbygdsutveckling.800 Fördelningen av medel mellan priorite- ringarna väljer medlemsstaterna själva. De sex prioriteringarna är 4.återställa, bevara och främja ekosystem 6.social och ekonomisk utveckling på landsbygden. –2020 ingår stöd till bl.a.801 –jordbruks- och affärsutveckling –service, infrastruktur och attraktiv landsbygd –miljöåtgärder i skogen –miljö- och klimatvänligt jordbruk 799https:///stod/eus-gemensamma-jordbruks--och-landsbygdspolitik. Se även politikens-andra-pelare-politik-for-landsbygdsutveckling. 800Riksrevisionen (2018). Landsbygdsprogrammet 2014–2020 – utformning och genomfö- rande, s. 72. 801Jordbruksverket (2019). Statistik för , s. 15. EU-STÖD OCH NATIONELLA STÖD BILAGA 2 –lokalt ledd utveckling –tekniskt stöd. Miljöersättningar och extra djuromsorg består av stöd till –betesmarker och slåtterängar –restaurering av betesmarker och slåtterängar –skötsel av våtmarker och dammar –extra djuromsorg för suggor –klövhälsovård för mjölkkor –extra djuromsorg för får Du kan få nationellt stöd om du har ett lantbruk i norra med eller betesmark. Du ska ha gethållning, potatis-, bär- eller grönsaksodling eller produktion av mjölk, slaktsvin, smågris eller ägg. Stödet ska kompensera dig för långa avstånd och för att klimatet påverkar din pro- duktion.802 Efter torkan beslutade regeringen om ett krispaket till Sveri- ges lantbrukare på totalt 1,57 miljarder kronor.803 betalades den första delen av krisstödet ut av . i krisstödet 2018 gick till får-, nötkötts- och komjölksproduktionen. Ytterligare 60 miljo- ner kronor gick till sänkta avgifter för besiktningsveterinärer på slakterier.804 802https:///stod/lantbruk-skogsbruk-och-tradgard/jordbruksmark/nation- ellt-stod. 2018/19:99 s. 150. 804https:///se/jordbruksverket/pressreleases/drygt-1-miljard-kronor- i-krisstoed-naar-sveriges-lantbrukare-den-5-juli-2892978. I denna bilaga listas ytterligare goda exempel som framkommit i uppfölj- ningen. –I Sövestad i Ystads kommun har flera markägare gått ihop i ett diknings- företag för att förebygga översvämningar och ta ett helhetsgrepp kring de områden som har sjunkit till följd av dikning och odling för att komma till rätta med översvämningarna.805 –REKO-ringar, dvs. när konsumenter och producenter på en ort går samman och säljer råvaror och produkter direkt till varandra utan mellanhänder, och butiker med närproducerad mat är enligt en lantbrukare i ett bra sätt att ta bort led ur livsmedelskedjan och ett sätt att öka lönsamheten i pri- märproduktionen.806 –Att ha ett bra samarbete med jägare är enligt en lantbrukare i ett bra exempel som håller nere vildsvinsstammen och minskar viltskadorna.807 –Björkeröds gård i har byggt nya effektiviserade stall för nötpro- duktion, som bl.a. minskat energiförbrukningen och förbättrat ventilatio- nen.808 –På Ulfstorps gård använder man gödseln från hönseriet till åkrarna, vilket gett en bra bördighet och struktur i jorden. Att äga hela ledet, dvs. själv odla foder till djuren, minskar sårbarheten i produktionen.809 –Överskottsodling av vall, som kan brytas så fort gården fått den mängd foder som behövs, är ett bra exempel på hur lantbrukaren skaffar sig bättre beredskap inför en eventuell torka eller annan bristsituation.810 –På Alvlösa gård på har man hittat egna bevattningslösningar.811 På gården började familjen samla vatten , först i flera små dammar men i en stor damm som fylls på med regnvatten 805Skypeintervju med tjänstemän vid län, . 806Intervju med lantbrukare i , . 807Intervju med lantbrukare i , . 808Intervju med lantbrukare i , . 809Intervju med lantbrukare i , . 810Intervju med lantbrukare i , . 811Intervju med tjänstemän vid i län, . FLER GODA EXEMPEL BILAGA 3 och smältvatten , . skaffade gården en till stor damm i Vickleby och de har nedgrävda ledningar till i stort sett alla åkrar. Fyra bevattningsmaskiner flyttas sedan från ställe till ställe, där det behövs mest.812 –Nöbble gård och energi har kommit överens om en smart solener- gilösning. energi äger solcellerna som är byggda på Nöbbles eko- nomibyggnader.813 –Kustkommunerna i län och SLU har ett samverkansprojekt för att ta fram en flödesmodell för åtgärder för att fördröja vattnet i stället för att valla in.814 Redan i förstudien815 till projektet föreslogs en rad olika åtgär- der. –har en modern äggproduktion och ett äggpackeri på samma ställe, vilket minskar transporterna så att man kan leverera färskare ägg.816 –Jämtkraft har förutom att vädersäkra elnätet, som beskrivs i avsnitt 2.4.3, byggt ut stamnätet så att de har kapacitet att ta emot egenproducerad el från t.ex. solpaneler, enligt i län.817 –Lantbrukare på en gård i har lyckats bra och framhåller att en fram- gångsfaktor är att ha en företagsbakgrund och att vara ekonomisk.818 –Trägsta mjölkgård i har byggt upp en mjölkgård från grunden och har både ett-, fem- och tioårsplaner. De har gjort stora investeringar för att öka sin mjölkproduktion.819 –Eriksgårdens nischade ekogrisproduktion som också erbjuder entreprenad- tjänster och som ibland slaktar själv, dvs. gården har flera verksamheter, är ett gott exempel som minskar sårbarheten, enligt lantbrukaren på går- den.820 –är ett lantbruk som drivs i aktiebolagsform och som fungerar som ett arbetsintegrerande socialt företag. Socialt företagande är ett gott exempel enligt lantbrukaren på gården, eftersom det ger arbete till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, t.ex. personer med psykisk ohälsa.821 –En ung lantbrukare i Nordanälden belönades med utmärkelsen köttsföretag i för sin drivkraft som ung 812https:///siteassets/documents/04-vara-agare/grodden/grodden- 2017/grodden-nr-4-2017.pdf. 813Intervju med representanter för LRF Sydost, . 814Intervju med tjänstemän vid i län, . 815SLU (2018). Kyllmar, och , i samverkan med kustkommunerna i län. Vattenfördröjande åtgärder i landskapet – Förstudie och förslag på pilotom- råden i län. 816Intervju med lantbrukare i , . 817Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 818Telefonintervju med lantbrukare i , 819Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 820Skypeintervju med lantbrukare i , . 821Skypeintervju med lantbrukare i , . BILAGA 3 FLER GODA EXEMPEL Att vara driven och ha framåtanda är enligt lantbrukaren en framgångsfaktor.822 –i har gott samarbete med och an- ordnar fältvandringar, informationsträffar, gårdsbesök m.m. Det främjar utbyte av idéer och erfarenheter.823 –Mjölkgården Wapnö824 i är ett gott exempel på en gård med cir- kulära flöden, enligt forskare vid FOI. De har bl.a. sin egen biogasanlägg- ning.825 –Peas on Earth826 är en demonstrationsanläggning på med en vi- sionär modell och ett cirkulärt flöde. Modellen grundar sig på att ärtorna förutom mat även ska generera etanol och sitt eget foder. En särskild skör- detröska ska minimera kvävet i jorden.827 –Arena är ett gott exempel enligt Lantmännen som syftar till en nödvändig förstärkning av innovation från jord till bord i livsmedels- sektorn.828 –Södra Kraft, ett elnät som ägs av ett lokalt kooperativ i , är ett gott exempel enligt Lantmännen. Kooperativet sätter alltid ett väl- fungerande elnät åt kunderna/medlemmarna i första rummet, vilket med- fört att elavbrotten är närmast obefintliga – en viktig parameter på en gård med mjölkrobot. –Lantbrukare runt ån i har kommit överens om hur marken intill ån ska skötas och har tagit fram en skötselstrategi för att minska risken för erosion och öka diversiteten.830 –I i har lantbrukare arbetat med markfuktighet, reglerat diken och ökat sina vallskördar.831 822Telefonintervju med lantbrukare i , . 823Telefonintervju med lantbrukare i , . 824https:///. 825Intervju med forskare vid FOI, . 826http:///se/nyhetdemonstrationsanlaggning-i-grevskapet-granna-visingso/. 827Intervju med forskare vid FOI, . 828Intervju med Lantmännen, . 829Intervju med Lantmännen, . 830Intervju med forskare vid SLU, . 831Intervju med tjänstemän vid i län, . Tabell 14 Antal förvärvsarbetande inom jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill (SNI 01) uppdelat på arbetsplatsens belägenhet, 2010–2018 *Observera att uppgifter inte går att jämföra med resten av tidsserien, dvs. 2011–2018, eftersom framställningen av statistiken för personer som är ändrades 2011. Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Nationella stöd till jordbrukare i norra 2018 Samtliga nationella stöd utom transportstödet betalas ut till jordbrukare. För- delning utifrån stöd beslutade av respektive av , per län. Tabell 15 Nationella stöd till jordbrukare i norra 2018 Anm.: Not 23 avser nationellt stöd som lämnas för smågrisproduktion, getter, potatis samt vissa bär och grönsaker. Källa: , ekonomienheten, Statistik för . Tabell 16 Direktstöd 2018 Anm.: Not 10: I resultatet för ingår åtta utbetalningar av gårdsstöd för programpe- rioden –2013 på 223 tkr. Källa: , ekonomienheten, Statistik för . Miljöersättningar och extra djuromsorg Tabell 17 Miljöersättningar och extra djuromsorg (programperiod 2014–2020) Källa: , ekonomienheten, Statistik för . I denna bilaga presenteras de sökord som användes vid sökningar i databaserna . Sökorden användes i olika kombinationer för att få ett hanterbart antal träffar. Science Direct (SD) –climate change impacts I denna bilaga presenteras frågeguiden som Kantar använde vid telefon- undersökningen . Vilken eller vilka faktorer anser du innebär risk för sårbarhet i ditt lant- bruk? LÄS UPP VID BEHOV. OM PERSONEN VILL SVARA MÅNGA FAKTORER FRÅGA OM VILKA TRE FAKTORER SOM ÄR VIKTIGARE ÄN DE ANDRA OCH MARKERA DESSA MED EN (Stort) beroende av drivmedel (Stort) beroende av inköpta gödselmedel (Stort) beroende av inköpta växtskyddsmedel (Stort) beroende av inköpt el (Stort) beroende av EU-bidrag 8.Problem att säkra återväxten vid generationsskifte 9.Svårigheter att anlita rätt/utbildad arbetskraft 10.Svårigheter att ändra produktionen 11.Avsaknad av tekniska lösningar 13.Brist på information om vilka sårbarhetsrisker som finns i ditt lantbruk 14.Något annat:…………… Har du vidtagit några åtgärder för att förbereda ditt lantbruk för risken att drabbas av klimatförändringar som innebär t.ex. torka, brand, vat- tenbrist eller översvämning? 2.Nej - - -› 3.Inte relevant - - -› OM SVARET ÄR JA. STÄLL FRÅGA 2b. BILAGA 6 FRÅGOR I LANTBRUKSBAROMETERN 2020 Vilka åtgärder har du genomfört? LÄS UPP VID BEHOV 4.Skaffat reservaggregat för el 5.Skaffat egen elproduktion (solceller, vindkraftverk eller dylikt) 7.Skaffat lager av t.ex. foder, utsäde 8.Skaffat släckningsutrustning eller dylikt 9.Säkrat vattenförsörjning genom nya pumpar, bevattningsdammar eller lik- nande 11.Gått kurs, läst litteratur, letat information på webben för att lära mig mer om klimatförändringars påverkan på lantbruket 12.Något annat:…………. Skulle du vilja lära dig mer om hur framtida klimatförändringar kan på- verka ditt lantbruk? VID BEHOV FÖRKLARA KLIMATFÖRÄNDRINGAR ÄR T.EX. ÖKAD RISK FÖR TORKA, BRAND, VATTENBRIST, ÖVERSVÄMNINGAR historik och värderingar av lantbruket – särskilda förutsätt- ningar, t.ex. krav vid EU-inträdet, generationsväxlingsstöd Självförsörjningsgraden i (presentationen hålls på engelska) – be- räkningar och beroendet av import (matsäkerheten) Säkerhetsstrategin, lagar och statsrådets beslut – beredskapslagen, lagen om avbytarservice för lantbruksföretagare, lagen om tryggande av försörj- ningsberedskapen, statsrådets beslut om målen för försörjningsberedskap , utvecklingsdirektör och sekreterare i primärpro- duktionspoolen och , ordförande i och primärproduktionspoolens uppbyggnad och arbete , utvecklingsdirektör och sekreterare i primärpro- duktionspoolen Jord- och skogsbruksutskottets arbete med sårbarhetsfrågor nationellt och inom EU (presentationen hålls på engelska) – relation till ministeriet, förhandlingsrätt för MTK, SLC och , ordförande respektive vice ordförande i uppföljnings- och utvärderingsgrupp Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna-