eunbil · H90N4E04B4 · 2021-11-29 00:00:00 — Rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 6– a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen 3.Direktivet om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet föreslås anta en allmän inriktning. Ordförandens förslag till allmän inriktning av /21 SOC 692, EMPL 520, CODEC 1544 Förslag till och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen. {SWD(2020) 245 final} {SWD(2020) 246 final}, COM(2020) 682, 2020/0310(COD) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tillräckliga minimilöner i EU. Kommissionens förslag har som mål att säkerställa att arbetstagarna i unionen skyddas med tillräckliga minimilöner som tillåter en skälig levnadsstandard var de än arbetar. Det syftar till att fastställa en ram på unionsnivå för att säkerställa både att minimilönerna sätts på en lämplig nivå och att arbetstagarna får tillgång till minimilöneskydd, i form av en lagstadgad minimilön eller löner som sätts enligt kollektivavtal. Ingenting i direktivet får tolkas som en skyldighet för medlemsstater där lönesättningen uteslutande säkerställs genom kollektivavtal att införa en lagstadgad minimilön eller att göra kollektivavtal allmänt tillgängliga. Se faktapromemoria 2020/21:FPM41 för mer information om förslagets ursprungliga innehåll. Behandling har skett i rådsarbetsgrupp . På EPSCO presenterade det portugisiska ordförandeskapet en lägesrapport på basis av sitt kompromissförslag varigenom det gjorts vissa justeringar för att arbeta in synpunkter från rådets rättstjänst yttrande angående förslagets förenlighet med rättslig grund. Under höstens slovenska ordförandeskap har presenterats fem kompromisstexter som har syftat till att arbeta vidare med att ta omhand de slutsatser som rådets rättstjänst kom med i sitt yttrande, att beakta förslagets konsekvenser för olika arbetsmarknadsmodeller samt att i så stor utsträckning som möjligt göra ändringar i syfte att kunna nå brett stöd för rådets ståndpunkt. I huvudsak kan anföras följande. Med den senaste kompromisstexten anges inledningsvis att direktivet är ett ramverk om formfrågor för tillräckliga minimilöner som begränsar främjande av tillräcklighet till att gälla för lagstadgade minimilöner, avser främjande av kollektivavtalsförhandlingar om lön och att stärka tillgången till minimilöneskydd i den mån detta existerar. Det finns fortsatt bestämmelser om att ingenting i direktivet får tolkas som en skyldighet för medlemsstater 2 (29) där lönesättningen uteslutande säkerställs genom kollektivavtal att införa en lagstadgad minimilön eller att göra kollektivavtal allmänt tillgängliga. Jämfört med kommissionens förslag har det tydliggjorts att främjande av kollektiva förhandlingar om lönesättning kan ske genom ett främjande av kollektiva förhandlingar i stort samt att om täckningsgraden för kollektivavtal sjunker kan det lämnas till arbetsmarknadens parter att upprätta en handlingsplan. För lagstadgade minimilöner har det gjorts ändringar i kapitel 2 för att öka flexibiliteten för medlemsstaterna och för att undvika direkt inblandning i dessas fastställande av lönenivåer. Vidare har det tydliggjorts att bestämmelsen om offentlig upphandling är en upplysningsbestämmelse. Kommissionens förslag till bestämmelser om rapportering har gjorts mindre omfattande och mindre detaljerade. Bestämmelserna om rätt till prövning och skydd mot ofördelaktig behandling eller ofördelaktiga konsekvenser samt sanktioner har förtydligats för att det ska framgå att de avser efterlevnad av rättigheter i de fall/ om sådana följer av nationell rätt. Förslag till svensk ståndpunkt: Med utgångspunkt i den överlagda ståndpunkten och vad som däri anges om ett kraftfullt agerande i förhandlingarna i syfte att värna svenska arbetsmarknadsmodellen och att ett förslag inte får leda till krav på att införa lagstadgade minimilöner eller allmängiltigförklarade kollektivavtal föreslår regeringen att ställer sig bakom rådets allmänna inriktning samt till protokollet fogar ett protokollsuttalande. Datum för tidigare behandling i : Sedan förslaget lämnades har överläggning skett i AU . Information har lämnats i AU och , , , , , och . Information har lämnats i och . Fortsatt behandling av ärendet: har röstat om sitt betänkande . Därefter väntas trilogförhandlingar ta vid, för rådets räkning under FR ordförandeskap. Faktapromemoria: 2020/21:FPM41 3 (29) 4.Direktivet om bindande åtgärder för insyn i lönesättningen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om insyn i lönesättningen. Kommissionens förslag har till syfte att upprätthålla den i fördragen föreskrivna principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete. Detta syfte föreslås åstadkommas genom ökad insyn i lönesättningen, rapportering och löneanalys m.m. För ytterligare information, se faktapromemoria 2020/21:FPM91. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp . Under det portugisiska ordförandeskapet hölls en översiktlig första genomgång med frågor och svar till kommissionen. Under det slovenska ordförandeskapet har arbetet bedrivits i ett mycket högt tempo och sex kompromissförslag har presenterats. Dessa har stegvis omhändertagit olika synpunkter från medlemsstaterna och sökt att åstadkomma en balans mellan olika ståndpunkter för vilken utformning förslaget bör ha. Ordförandeskapet har sökt säkerställa ett brett stöd för rådets ståndpunkt, som en ambitiös ansats bibehålls. På övergripande nivå kan följande sägas. Medlemsstaterna ska införa metoder och verktyg för att analysera osakliga löneskillnader och enskilda ska ha rätt till insyn i relevanta lönenivåer. Arbetsgivare ska, med vissa förbehåll, informera den som söker arbete om lön eller lönespann för den sökta tjänsten utan föregående fråga. Arbetsgivare med minst 250 anställda ska vara skyldiga att rapportera vissa uppgifter om löneskillnader mellan kvinnor och män samt genomföra gemensamma analyser av lönesättningen med arbetstagarrepresentanter. Det ska vidtas åtgärder för att säkerställa att 4 (29) direktivet följs genom tillräckliga rättsmedel vid överträdelser. En skadelidande ska ha rätt till effektiv och reell kompensation för skadan. Den som inte följt bestämmelserna ska kunna beordras att åtgärda detta. Bestämmelser om den rättsliga processen i mål och ärenden där direktivet har överträtts föreslås. Bl.a. gällande bevisbörda, bevismedel, preskription och rättegångskostnader. Vidare finns bestämmelser om tillsyn, uppföljning och statistik. Förslag till svensk ståndpunkt: Datum för tidigare behandling i : Sedan förslaget lämnades har överläggning skett i AU och . Information har lämnats i AU , och samt , och . Fortsatt behandling av ärendet: Arbetet med att bereda ett betänkande i pågår, och väntas kunna avslutas först . Därefter väntas trilogförhandlingar ta vid, för rådets räkning under ordförandeskap. 5.Direktivet om likabehandling (artikel 19) Icke-lagstiftande verksamhet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 5 (29) Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget (nu artikel 19.1 EUF-fördraget) presenterade kommissionen ett förslag till direktiv med förbud mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Direktivet ska tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Syftet med förslaget är att diskrimineringsgrunderna ska få ett likvärdigt skydd på EU- nivå. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Ett antagande av förslaget har sedan det lades fram blockerats av några medlemsstater men förhandlingar äger fortsatt rum i rådsarbetsgruppen för sociala frågor. Vid möte kommer ordförandeskapet presentera en lägesrapport. Datum för tidigare behandling i : Förslaget om ett likabehandlingsdirektiv har behandlats i och , och , och , och , och , och , och , och , och , och , , , samt . Överläggning med i fråga om förslaget om ett likabehandlingsdirektiv skedde och utskottet informerades . 6 (29) Fortsatt behandling av ärendet: Det är inte känt om och i vilken omfattning arbetet med förslaget fortsätter i rådet. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas hålla en riktlinjediskussion om den europeiska planeringsterminen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar årets hållbara tillväxtöversikt och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken i EU. Regeringen välkomnar att kommissionen i huvudsak avser att tillämpa den ordinarie processen , som överlappningar mellan terminen och genomförandet av RRF ska undvikas. Det är viktigt att planeringsterminen fokuserar på de övergripande målen att säkerställa sunda offentliga finanser, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser, och främja hållbar ekonomisk tillväxt och välfungerande arbetsmarknader. Det är viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska 7 (29) politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Datum för tidigare behandling i : Den europeiska terminen diskuteras regelbundet inom rådet. Den europeiska terminen har ännu inte diskuterats av rådet. behandlas även frågan i inför möte i Ekofin. a)Den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022, rapporten om förvarningsmekanismen, utkastet till den gemensamma sysselsättningsrapporten och utkastet till rekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Presentation av kommissionen. COM(2021)740 final, COM(2021)741 final, COM(2021)742 final, COM(2021)743 final publicerade kommissionen sin årliga hållbara tillväxtöversikt (ASGS), utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten (JER), förslag till rekommendation till euroområdet och den årliga förvarningsrapporten (AMR). Dessa dokument utgör tillsammans starten europeiska planeringstermin. planeras fortsatt behandling av dessa dokument i berörda rådskonstellationer inför Europeiska rådets möte , som ska ge 8 (29) vägledning inför medlemsstaternas rapportering om åtgärder inom den europeiska planeringsterminen. Den årliga hållbara tillväxtöversikten I den årliga hållbara tillväxtöversikten presenterar kommissionen sina förslag till prioriteringar för EU:s ekonomiska politik och sysselsättningspolitik för de kommande 12 . I rapporten konstaterar kommissionen att EU går ifrån krishantering till återhämtning. Därmed bör prioriteringar för den ekonomiska politiken övergå till att återigen struktureras runt de fyra identifierade dimensionerna av hållbar konkurrenskraft, nämligen miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet, samt vara i linje med de hållbara utvecklingsmålen (SDGs). Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) föreslås fortsatt utgöra ett centralt verktyg för att skapa ett motståndskraftigt EU som har goda förutsättningar att klara den gröna och digitala omställningen. Kommissionen redogör vidare för hur det kommande årets planeringstermin kommer struktureras. innebar införandet av RRF att terminen tillfälligt modifierades. Årets termin föreslås till i stort återgå till sin bredare ekonomiska samordningsroll, även om ändringar fortsatt förutses för att integrera implementeringen av RRF inom ramen för terminen. Detta kommer bl.a. innebära att kommissionen återigen förväntas presentera landsrapporter och landsspecifika rapporter . Utkast till gemensam sysselsättningsrapport Kommissionen och rådet ska , inom ramen för den europeiska terminen, upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningsläget och genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. Utkastet till gemensam rapport publicerades som den årliga tillväxtöversikten. Rapporten analyserar den sociala utvecklingen och sysselsättningsutvecklingen i unionen och presenterar på ett övergripande plan sysselsättningsreformer, kopplade till sysselsättningsriktlinjerna, som medlemsstaterna lagt fram . 9 (29) Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten undersöker kommissionen förekomsten av eventuella obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att tolv medlemsstater ska granskas, däribland som har varit föremål för djupgranskning även . Kommissionen lämnar förslag till rekommendation till euroområdet som helhet. I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna i euroområdet att fortsätta vidta och koordinera åtgärder för att stödja en inkluderande och hållbar återhämtning. Det handlar bl.a. om att bedriva en differentierad och flexibel finanspolitik, säkerställa effektiva arbetsmarknadsåtgärder och fokusera på att stödja soliditeten hos livskraftiga företag. Den europeiska terminen är en årlig samordningscykel. Den europeiska terminen kommer att behandlas i flera olika rådsformationer . Finns inte ännu men kommer att tas fram. b)översyn av genomförandet av ungdomsgarantin – huvudbudskapen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 10 (29) 14111/21 + ADD1 och ADD2 genomförde sysselsättningskommittén sin sjätte granskning av medlemsstaternas genomförande av ungdomsgarantin. , 2018 och 2019 godkände ett antal huvudbudskap framtagna av sysselsättningskommittén mot bakgrund av respektive granskning. genomförde sysselsättningskommittén den första granskningen av genomförandet av rådsrekommendation om den förstärkta ungdomsgarantin. har lämnat ett förslag på huvudbudskap utifrån resultaten från granskningen 2021. I granskningen konstateras att det främst har varit de ungas sysselsättningsmöjligheter som har påverkats av covid-19-krisen, men att medlemsstaterna har bibehållit ett starkt politiskt engagemang för den förstärkta ungdomsgarantin. Framsteg har gjorts i samtliga europeiska länder när det gäller genomförandet av den förstärkta ungdomsgarantin. kvarstår utmaningar inom samtliga områden av genomförandet av den förstärkta ungdomsgarantin, där pandemin i många fall fungerar som en ytterligare hämmande faktor. Framsteg har gjorts när det gäller kartläggning av målgruppen, dock finns fortfarande utmaningar i vissa medlemsstater när det gäller dataskyddsfrågor, som hindrar myndigheter från att sinsemellan dela information om unga. Vikten av uppsökande verksamhet betonas. Det finns en gemensam bild av vikten av förebyggande åtgärder för att minska skolavhopp och inaktivitet, exempelvis genom vägledning och rådgivning i skolor. Ett brett utbud av metoder har etablerats för att öka ungas medvetenhet om ungdomsgarantin. Vissa medlemsstater använder sig av mer innovativa verktyg såsom sociala medier och mobila team. Andelen unga som varken arbetar eller studerar (15–) som är registrerade i den förstärkta ungdomsgarantin är dock fortfarande låg i många medlemsstater och i många fall särskilt låg för inaktiva unga som varken arbetar eller studerar (jämfört med hela målgruppen för unga som varken arbetar eller studerar). 11 (29) Vid utformningen av ungdomspolitiken bör hinder för att träda in på arbetsmarknaden uppmärksammas i högre grad, i synnerhet bristande skolresultat och invandrarbakgrund. Även om digitala verktyg har en stor potential i att aktivera unga, bör hänsyn tas till dem som saknar digitala färdigheter eller medel för att få tillgång till digitala tjänster. Modeller för integrerade tjänster förekommer i en mängd olika varianter, exempelvis som gemensamma kontaktpunkter, eller gemensam ärendehantering, men det finns fortfarande medlemsstater där integrerade tjänster är underutvecklade. Särskilda arbetsförmedlingar för unga lyfts fram och användningen av individuella handlingsplaner för att bättre tillmötesgå ungas behov. Det finns ett behov av noggrann uppföljning och utvärdering för att undvika regionala skillnader i tillhandahållandet av stödåtgärder. Flera medlemsstater behöver förstärka arbetet med att bedöma och skapa förutsättningar för digitala färdigheter. Många medlemsstater har dock redan lagt fram planer för detta, bland annat genom att använda tillgängliga europeiska medel såsom Europeiska socialfonden+ (ESF+) och Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Kvaliteten på erbjudandet har förbättrats i de flesta medlemsstater och goda resultat kan noteras när det gäller förmågan att erbjuda en stabil sysselsättning för unga. I vissa medlemsstater finns behov av att i högre grad skräddarsy utbildnings- och sysselsättningserbjudanden till både unga och i linje med arbetsmarknadens behov för att undvika att unga återvänder till samma insats . Den privata sektorns roll är fortfarande central för att sänka nivåerna av ungdomsarbetslösheten. Flera medlemsstater behöver förbättra uppföljningen av erbjudandet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på det fortsatta arbetet med att genomföra den förstärkta ungdomsgarantin i syfte att bekämpa ungdomsarbetslösheten i EU:s medlemsländer. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom godkännandet av sysselsättningskommitténs huvudbudskap. 12 (29) c)Uppdatering om de nationella planerna enligt rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt. Information från ordföranden i skydd. Ansvarigt statsråd: . Dokument: 14150/21 Ordförande i skydd (KST) förväntas lämna en uppdatering om de nationella handlingsplaner som medlemsstaterna har skickat in till Europeiska kommissionen. Syftet är att efter den diskussion som hölls i KST redogöra för vidtagna eller planerade åtgärder för genomförandet av rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare samt/eller åtgärder vidtagna särskilt under covid-19-pandemin. Faktapromemoria: 2017/18:FPM64 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Rådet väntas hålla en riktlinjediskussion om arbetet mot ett jämlikt . 13 (29) Förslag till svensk ståndpunkt: Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Slutsatser om hållbart arbete under hela livet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 13994/1/21 REV 1 presenterade det slovenska ordförandeskapet ett utkast till rådsslutsatser om hållbart arbete över hela livscykeln. Syftet med rådsslutsatserna är att lyfta olika aspekter som är viktiga för ett hållbart och inkluderande arbetsliv. 14 (29) Slutsatserna syftar till att uppmärksamma att andelen personer som befinner sig i förvärvsarbetande ålder minskar inom EU. Detta som en följd av att arbetslivet förändras snabbt på grund av den teknologiska utvecklingen, globaliseringen, klimatförändringarna och en åldrande befolkning. För att kompensera för detta är det nödvändigt att få fler människor att delta på arbetsmarknaden. Rådslutsatserna betonar betydelsen av en god arbetsmiljö, ett livslångt lärande och att sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män minskar. Ordförandeskapet pekar också på arbetsmarknadens parter som en nyckel för att åstadkomma ett hållbart arbetsliv. Medlemsstaterna uppmanas att med beaktande av nationella omständigheter bl.a. uppdatera nationella arbetsmiljöstrategier med hänvisning till EU- ramverket, förbättra arbetet med att förebygga olyckor och sjukdomar på arbetet och att öka beredskapen inför potentiella hälsokriser. Dessutom uppmanas medlemsstaterna att förbättra mekanismerna för att hantera kompetensglappet på arbetsmarknaden och att uppdatera metoderna för att förutse vilka kompetenser som efterfrågas, utveckla och anpassa möjligheterna till livslångt lärande och förbättra möjligheterna att kombinera yrkes- och privatliv genom tillgången till omsorgstjänster. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Sr överlade om regeringens ståndpunkt i Fortsatt behandling av ärendet: 15 (29) 9.Slutsatser om effekterna av artificiell intelligens för jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 12966/1/21 REV 1 presenterade det slovenska ordförandeskapet ett utkast till rådslutsatser beträffande den artificiella intelligensens inverkan på jämställdheten. Rådslutsatserna bygger på det Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) rapport på temat artificiell intelligens, plattformsarbete och jämställdhet. I inledningen av rådslutsatserna betonas att artificiell intelligens har många positiva effekter, men det betonas även att felaktigt eller ofullständigt programmerade algoritmer kan leda till diskriminering som har samband med kön. Rådslutsatserna innehåller en rad uppmaningar som riktar sig till medlemsstaterna. Uppmaningarna berör bland annat vikten av att uppmuntra flickor och kvinnor att studera programmering, att främja kvinnors och flickors deltagande i STEM-yrken samt att genomföra forskning om de juridiska frågeställningar som omgärdar artificiell intelligens och dess påverkan på grundläggande fri- och rättigheter. Rådslutsatserna innehåller också en uppmaning till medlemsstaterna att analysera det nationella ramverket för plattformsarbete ur ett jämställdhetsperspektiv. Vidare innehåller rådslutsatserna uppmaningar som riktar sig till både medlemsstaterna och kommissionen. Uppmaningarna innehåller bland annat en anmodan att integrera ett jämställdhetsperspektiv i policys med bäring på artificiell intelligens samt en anmodan om att främja en balanserad 16 (29) könsfördelning inom forskning, utbildning och anställning inom AI- relaterade områden. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av rådslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Regeringen överlade med . Fortsatt behandling av ärendet: 17 (29) 10. a) Aktuella lagstiftningsförslag (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) i)Översyn av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen (883/2004 och 987/2009) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. ii)Översyn av direktivet om carcinogener och mutagena ämnen i arbetet (fjärde omgången) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: iii) Direktivet om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport finns inte tillgänglig. KOM:s förslag innehåller i huvudsak en reglering av hur styrelse-ledamöter ska tillsättas. Målet med direktivet är att uppnå en viss andel kvinnor bland styrelseledamöter. 18 (29) Datum för tidigare behandling i : I har frågan behandlats och , och , och , , och , , och . b) (Aim, Learn, , Achieve) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: I sitt tal om tillståndet i unionen lanserade ordförande von der Leyen ett nytt initiativ för ungas etablering kallat : Aim, Learn, , Achieve (dvs. sikta, lära, bemästra och nå resultat). Initiativet föreslås rikta sig till unga i åldern 18–som har svårt att hitta jobb, är långtidsarbetslösa, inte har tillräckliga betyg eller yrkeskunskaper, har invandrarbakgrund, eller har en funktionsnedsättning. ska hjälpa unga i målgruppen att träda in på arbetsmarknaden genom att kombinera stöd till allmän och yrkesinriktad utbildning eller jobb i hemlandet med praktik i ett annat EU-land.