eunbil · H90N4E0331 · 2021-11-22 00:00:00 — Kommenterad dagordning Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) den 29– a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 3.Rekommendation om blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande Förslagets innehåll: I rekommendationen föreslås att en mer långsiktig strategi för blandat lärande utvecklas med utgångspunkt i erfarenheterna från utbildningsområdet under pandemin och att blandat lärande införs på grund- och gymnasieskolor. Medlemsstaterna uppmanas att överväga olika åtgärder på utbildningsområdet, vilka innefattar en kombination av klassrumsundervisning och distansundervisning samt en kombination av olika lärandeverktyg som kan vara digitala (även nätbaserade) och ickedigitala används i undervisningen. De nya sätten att arbeta ska inte ersätta platsbaserad undervisning. För att stödja genomförandet föreslås i rekommendationen att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna ska utarbeta särskilt faktabaserat vägledningsmaterial. I rekommendationen uppmanas även medlemsstaterna att bygga vidare på framgångsfaktorer och erfarenheter från distansundervisningen under pandemin för att utbyta och sprida god praxis. Medlemsstaterna uppmanas till en rad insatser, vilka innefattar stöd till elever med inlärningssvårigheter och särskilda utbildningsbehov. Vidare uppmanas medlemsstaterna att ge stöd till lärare genom att integrera utbildning om blandat lärande i lärarutbildning och fortbildning. Medlemsstaterna uppmanas även att förbättra den digitala kompetensen hos elever och familjer genom t.ex. investering i snabb internetuppkoppling i skolor och miljöer för distanslärande liksom att motverka skillnader i digitala färdigheter, t.ex. mellan flickor och pojkar. Därutöver uppmanas medlemsstaterna att fullt ut utnyttja EU-medel och expertis för reformer och investeringar i infrastruktur, verktyg och pedagogik. Förslag till svensk ståndpunkt: Det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Regeringen kan ställa sig bakom att olika lärandeverktyg, vilka kan vara både analoga och digitala, kan användas i undervisningen. Regeringen kan även ställa sig bakom vikten av att säkerställa lärares kompetens när det gäller att använda digitala verktyg i den pedagogiska undervisningen. Utgångspunkten för svensk utbildningspolitik är att utbildning för elever i grund- och gymnasieskolan ska bedrivas på plats i skolan. Det finns stora pedagogiska och sociala vinster med det. För elever med särskilda behov görs undantag i form av distans- och fjärrundervisning. I vissa situationer, som bedöms från fall till fall, kan det vara lämpligt att komplettera undervisning på plats i skolan med undervisning i andra miljöer. 2 (25) Regeringen ifrågasätter att elever med särskilda behov generellt skulle vara en uttalad målgrupp för distansundervisning. Regeringen menar även att distansundervisning lämpar sig sämre för yngre elever och att det främst bör vara de äldre åldersgrupperna som kan bli aktuella för distansundervisning i de fall behov finns. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsrekommendationen. Datum för tidigare behandling i : . Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rekommendationen på rådsmötet . 4.Resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: I resolutionen fastslås att det är viktigt att arbeta med frågor om vuxnas lärande för att underlätta möjligheterna för fler att få vara en del av arbetsmarknaden. Det är särskilt viktigt för att möjliggöra omställningen mot ett mer digitalt och grönt samhälle och bidra till återhämtningen från covid-19-pandemins socioekonomiska effekter. En ny agenda för vuxnas lärande år 2021−2030 föreslås innehålla ett antal prioriterade områden för att säkerställa kontinuitet i och vidare utveckling av arbetet med vuxnas lärande. De prioriterade områdena innefattar effektiv styrning inom ramen för det strategiska europeiska utbildningssamarbetet, tillgång till och möjliggörande av ett livslångt lärande samt det som kallas den gröna och digitala omställningen. Konkret handlar det om ett ömsesidigt lärande genom att identifiera och dra lärdom av god praxis i olika medlemsstater samt i 3 (25) samarbetet med relevanta externa aktörer. Medlemsstaterna uppmanas att vidta ett antal åtgärder, bland dessa kan nämnas att uppmuntra vuxnas lärande genom kontinuerliga utbildningsinsatser under hela arbetslivet och karriärutvecklingsinsatser. Vidare ombeds medlemsstaterna att genomföra rådsrekommendationen om validering av icke-formellt och informellt lärande. Förslag till svensk ståndpunkt: Det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Regeringen välkomnar samarbete som ska främja livslångt lärande och förse människor med den kompetens som krävs på arbetsmarknaden och . Regeringen välkomnar initiativ för att genomföra omställningen mot ett mer digitalt och grönt samhälle och bidra till återhämtning från covid-19- pandemin. Regeringen delar synen att medborgarnas tillgång till utbildning och kompetensutveckling såväl inom arbetslivet som inom formell och ickeformell utbildning är avgörande för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden och och för att säkerställa en smidig övergång till ett digitalt och grönt samhälle. Tillgång till utbildning och kompetensutveckling är också avgörande för vuxnas möjlighet till egen försörjning och bidrar till individens personliga utveckling. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett godkännande av rådsresolutionen. Datum för tidigare behandling i : . Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta resolutionen på rådsmötet . 4 (25) 5.Resolution om styrningsstrukturen för den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: I resolutionen föreslås att det innevarande ordförandeskapet tillsammans med det senaste, samt det inkommande ordförandeskapet, den s.k. trion, och kommissionen ska ta en ledande roll när det gäller att koordinera arbetet inom högnivågruppen. Högnivågruppen föreslås träffas minst dvs. en gång per ordförandeskapsperiod. Det föreslås även ske ett regelbundet utbyte mellan de två tidigare ordförandeskapen, det innevarande ordförandeskapet, samt de två inkommande ordförandeskapen, i samarbete med kommissionen. Detta utbyte föreslås ske inom ramen för en informell koordineringsgrupp. Gruppen som ska ledas av ordförandeskapet föreslås träffas regelbundet, minst två gånger per ordförandeskap. Det yttersta ansvaret för det strategiska ramverkets styrstruktur föreslås innehas av rådet. Koordineringsgruppens roll är att stödja högnivågruppen och den föreslås få ett antal uppgifter. Dessa innefattar att föreslå diskussionsämnen till möten i högnivågruppen, inklusive sådana som kan bidra till att förbereda riktlinjedebatter i rådet. Därutöver ska koordineringsgruppen sprida information om framsteg gällande det europeiska ramverket för att uppnå det europeiska utbildningsområdet, inklusive resultatet från övriga möten, t.ex. möten mellan generaldirektörer, arbetsgruppsmöten och expertmöten. Koordineringsgruppen ska också stödja högnivågruppen genom att undersöka synergier mellan utbildningsområdet och andra politikområden. Vid behov kan en rapportör utses av koordineringsgruppen. Denna ska informera högnivågruppen och vid behov utbildningskommittén om framsteg i arbetsgrupperna inom det strategiska ramverket. Förslag till svensk ståndpunkt: Det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Regeringen kan välkomna utkastet till rådsresolution för styrningen av det europeiska ramverket för utbildning. 5 (25) Regeringen anser att det är viktigt med en tydlig struktur för ett effektivt genomförande av ramverket. Det är också viktigt att respektera ansvarsfördelning och roller, t.ex. vad å ena sidan gäller förhandling i rådsstrukturen och å andra sidan det lärande och utbyte av erfarenheter som sker i andra konstellationer. Regeringens bedömning är att den föreslagna rådsresolutionen håller sig inom EU:s befogenheter på utbildningsområdet. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsresolutionen. Datum för tidigare behandling i : . Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta resolutionen på rådsmötet . 6.Digital utbildning och digitala färdigheter: bidrag till den strukturerade dialogen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt Förslagets innehåll: Bakgrunden till diskussionen är Handlingsplanen för digital utbildning –2027 som togs fram som en konsekvens av den utökade användningen av digital undervisning under covid-19-pandemin och rådsslutsatser om digital utbildning i kunskapssamhällen som antogs . Kommissionens ordförande tog upp frågan i sitt tal till unionen . Hon framhöll då vikten av investeringar i digitala färdigheter och även i 5G och fiber samt vikten av ledarnas uppmärksamhet och en strukturerad dialog på toppnivå. Vikten av digitala färdigheter framhölls även i Europeiska rådets slutsatser där framhöll behovet av en inkluderande och hållbar digital politik, med särskilt fokus på digitala färdigheter och digital utbildning. Kommissionen har även aviserat i sitt arbetsprogram att den har för 6 (25) avsikt att presentera två rekommendationer inom området för digital utbildning . Inför mötet i utbildningsrådet har det slovenska ordförandeskapet presenterat ett diskussionsunderlag, där de ställer följande tre frågor till medlemsstaterna; 1.Tillämpas digitala färdigheter i ert utbildningssystem? Inkluderas digital utbildning tillräckligt tidigt och tillräckligt brett? 2.Vilken roll skulle olika intressenter och näringslivet kunna ha för utbildningsinsatser om digitala färdigheter? Hur borde vi förbättra länken mellan olika policyer för att leverera digitala färdigheter på utbildningsområdet? 3.Hur viktigt är, enligt er, ny teknik, så som artificiell intelligens, för att ge stöd till kvalitet inom utbildning och hur kan AI-verktyg integreras i existerande undervisningsformer? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet respekteras. Regeringen menar att det är av värde att medlemsstaterna får möjlighet att diskutera och dela erfarenheter av digitalisering och AI på utbildningsområdet. Regeringen delar uppfattningen att det är angeläget att investeringar sker för att fördelar ska kunna dras av den digitala utvecklingen, både gällande digital infrastruktur, utrustning och utbildning i digitala färdigheter. För att tillgodose behovet av rätt kompetens på det digitala området är det även nödvändigt att säkerställa möjligheten till livslångt lärande samt kontinuerlig vidareutbildning av lärare. Det är också viktigt att ha en dialog med intressenter och arbetsmarknadens parter när det gäller frågor som rör omställning och behovet av utbildning i digitala färdigheter för att nå framgång i detta arbete. Regeringen anser också att skolväsendet kan spela en central roll för att uppnå ett digitalt kompetent , genom att flickor och pojkar ges möjlighet att utveckla förmågan att använda digital teknik och förståelse för hur digitaliseringen och AI påverkar individen och samhällets utveckling. 7 (25) Det är även viktigt ur funktionshinderperspektiv samt jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv att utbildningssystemet kompenserar för de olika möjligheterna att utveckla och förbättra den kompetens som kvinnor och män respektive flickor och pojkar har på digitaliseringsområdet. Regeringen anser att man i sammanhanget också bör ta hänsyn till frågan om integritetsaspekten när det handlar om att använda AI i undervisningen. Datum för tidigare behandling i : . Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas ha en riktlinjedebatt på rådsmötet . (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 7.Resolution om resultatet av den åttonde cykeln av EU:s ungdomsdialog Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: Det slovenska ordförandeskapet har föreslagit att i en rådsresolution sammanfatta den åttonde cykeln av EU:s ungdomsdialog. Syftet är att belysa de resultat som kommit av det ungdomspolitiska samarbetet under triopresidentskapet med , och . Resolutionen sammanfattar de huvudsakliga slutsatserna från dialoger, konferenser, studier och rådslutsatser från de tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapen. Under triopresidentskapet har fokus varit på ungas demokratiska deltagande och den övergripande prioriteringen har 8 (25) utgått från mål nummer nio av de elva europeiska ungdomsmålen: utrymme och deltagande för alla. Resolutionen syftar till att säkerställa att resultaten av den åttonde cykeln i EU:s ungdomsdialog erkänns och följs upp av relevanta aktörer inom nationell och europeisk ungdomspolitik, samt till att säkerställa kvaliteten och kontinuiteten i genomförandet av ungdomsdialogen. Resolutionen betonar vikten av att stödja unga och ungdomsorganisationer i deras arbete med ungdomsdialogen och att möjliggöra meningsfullt deltagande från alla nivåer. Utkastet innehåller ett antal förslag på hur ungdomsdialogen bör organiseras och utföras och uppmuntrar kommande ordförandeskap att ta slutsatserna från den åttonde cykeln i beaktande när framtida cykler planeras. Regeringens övergripande ståndpunkt är att det är viktigt att respektera att ungdomspolitiken styrs och organiseras på olika sätt och på olika nivåer i medlemsstaterna. Mångfalden ska bevaras och samarbete på EU-nivå ska inte innebära någon harmonisering av regler och lagstiftning på området. Regeringen har under förhandlingens gång betonat vikten av att främja alla ungas möjligheter till inflytande och delaktighet, oavsett bakgrund och tidigare erfarenheter. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att den föreslagna rådsresolutionen om den åttonde cykeln av EU:s ungdomsdialog håller sig inom EU:s kompetens på ungdomsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår att ställer sig bakom rådets resolution om den åttonde cykeln av EU:s ungdomsdialog. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsresolutionen på rådsmötet . 9 (25) 8.Slutsatser om genomförandet av (2019– 2024) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: Ordförandeskapet har tagit fram ett utkast till rådsslutsatser som syftar till att utvärdera genomförandet av –2020. Enligt resolutionen om ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: 2019–2027 ska kommissionen rapportera om strategins genomförande. Utkastet tar särskild hänsyn till covid-19-pandemins konsekvenser för genomförandet av den europeiska ungdomspolitiken och betonar stora delar av planerade insatser och processer fått anpassas eller ställas in. I rådsslutsatserna konstateras att EU:s samarbete på ungdomsområdet verkar tjäna som en inspirationskälla för andra regioner i världen, särskilt i . I utkastet uppmuntras medlemsstaterna att fortsatt arbeta för att integrera och synliggöra ungdomsperspektivet i alla politikområden och nivåer som påverkar unga. I utkastet uppmuntras även medlemsstaterna att förbättra strukturer för ungas deltagande, särskilt unga med begränsade möjligheter, unga personer med funktionsnedsättningar och unga från gles- och landsbygder. I rådsslutsatserna bjudes vidare medlemsstaterna och kommissionen in att möjliggöra effektiv användning av EU-program och medel för att stödja återhämtningen för unga och ungdomssektorn efter pandemin. Regeringens övergripande ståndpunkt i förhandlingarna har varit att kostnadsdrivande förslag ska undvikas. Regeringen har under förhandlingarna betonat att EU:s ungdomspolitik tjänar som en källa till inspiration i och att medlemsstaterna och kommissionen bör fortsätta stödja processer och initiativ även utanför unionen. har även verkat för att rådsslutsatserna ska innehålla ett funktionshinderperspektiv och särskilt framhävt vikten av att bättre nå ut till utsatta grupper av unga. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att det föreslagna utkastet till rådsslutsatser om genomförandet av (2019–2021) håller sig inom EU:s kompetens på ungdomsområdet såsom den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s 10 (25) Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av utkastet till rådsslutsatser. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsslutsatserna på rådsmötet . 9.Resolution om arbetsplanen för (2022 – 2024) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: Ordförandeskapet har tagit fram ett utkast till rådsresolution som syftar till att fastslå handlingsplanen för –2024. Handlingsplanen fungerar som ett vägledande dokument för medlemsstaterna, kommissionen och övriga relevanta aktörer i processen för att uppnå målen i strategin. Utkastet till rådsresolution baseras på de preliminära handlingsplanerna för kommande triopresidentskap. Kommissionen, medlemsstaterna och övriga aktörer kan stödja och komplettera åtgärder som medlemsstaterna presenterar i handlingsplanen. Regeringen har i handlingsplanen föreslagit tre preliminära rådsdokument för det svenska ordförandeskapet 2023. Förslaget till svenska rådsslutsatser om den sociala dimensionen av hållbar utveckling grundar sig i det pågående förberedelsearbetet på ungdomsområdet tillsammans med och . Den kommande ordförandeskapstrion med , och har valt att följa en gemensam inriktning för den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog som utgår från ungdomsmål 10 Ett hållbart grönt och ungdomsmål 3 Inkluderande samhällen. Förslaget till en svensk rådsresolution om slutsatserna av den nionde cykeln i EU:s ungdomsdialog följer av att som sista ordförande i trion enligt tradition har ansvaret för att sammanfatta cykelns 18-månadersperiod. Det tredje föreslagna rådsdokumentet är halvtidsutvärderingen av rubricerad handlingsplan för genomförandet av 2022–2024. 11 (25) Regeringen har under förhandlingen av resolutionen framfört att de nationella förberedelserna fortfarande pågår och att aktiviteterna under det svenska ordförandeskapet kan komma att ändras. De svenska förslagen till rådsdokument är preliminära och kommer att utvecklas under de fortsatta förberedelserna. Regeringen planerar att tillsammans med berörda myndigheter och organisationer genomföra förberedelse- och förankringsarbete under återstoden av året och . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att de föreslagna rådslutsatserna om handlingsplanen för genomförandet av 2022–2024 håller sig inom EU:s kompetens på ungdomsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår att ställer sig bakom utkastet till rådsresolution. Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsresolutionen på rådsmötet . 10.Medborgerliga utrymmen för ungdomar a)Slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: Ordförandeskapet har presenterat ett utkast till rådsslutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas. I utkastet hänvisas till EU:s definition av begreppet medborgerliga utrymmen (civic spaces). Begreppet inbegriper miljöer som möjliggör för människor och 12 (25) grupper, eller medborgerliga aktörer, att meningsfullt kunna delta i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet i samhället. Syftet med rådsslutsatserna är att betona vikten av fria utrymmen åt aktörer inom det civila samhället för att underlätta meningsfullt ungdomsdeltagande i samhällets beslutsprocesser. Rådsslutsatserna betonar vikten av att främja kostnadsfria, trygga, öppna och tillgängliga medborgerliga utrymmen där unga kan engagera sig i frågor som är viktiga för dem och delta i offentligt beslutsfattande. Utkastet lyfter risken av att covid-19-pandemins konsekvenser och samhällets åtgärder för att hindra smittspridningen kan ha bidragit till att ytterligare begränsa tillgången till medborgerliga utrymmen för unga. Nya digitala lösningar har enligt utkastet bidragit med flera positiva lärdomar men belyst skillnader i tillgängligheten till IT-infrastruktur, kunskapen om digitala verktyg och ungas säkerhet på nätet. I utkastet till rådsslutsatserna uppmuntras medlemsstaterna att skydda och utvidga medborgerliga utrymmen för alla unga och att genomföra ytterligare insatser för unga med begränsade förutsättningar, särskilt unga från gles- och landsbygder, samt unga personer med funktionsnedsättningar. Vidare uppmuntras medlemsstaterna och kommissionen att stödja organisationer som arbetar med unga och informella grupper av unga som engagerar sig för att bemöta hatpropaganda och med att skydda yttrandefrihet och föreningsfrihet. Regeringen har under förhandlingarna betonat att unga ska ses som individer med egna demokratiska rättigheter. Dessa rättigheter för att unga bör inkluderas i samhällsutvecklingen utifrån sina egna förutsättningar. Regeringen har under förhandlingarna betonat vikten av att alla unga, oavsett kön, funktionsnedsättning eller annan diskrimineringsgrund, ska ha tillgång till samhällets beslutsprocesser. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens bedömning är att de föreslagna rådslutsatserna om att skydda och skapa medborgerliga utrymmen för unga som underlättar meningsfullt ungdomsdeltagande håller sig inom EU:s kompetens på ungdomsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår att ställer sig bakom utkastet till rådsslutsatser. 13 (25) Datum för tidigare behandling i : Fortsatt behandling av ärendet: Medlemsstaterna väntas anta rådsslutsatserna på rådsmötet . b)Upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt Förslagets innehåll: Diskussionsunderlaget handlar om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas. Ordförandeskapet hänvisar i underlaget till och menar att det finns konsensus på EU-nivå kring att unga ska vara socialt och medborgerligt engagerade. Underlaget lyfter vikten av att främja ungdomsledda fysiska utrymmen och trygga digitala miljöer. Att skydda och stödja medborgerliga utrymmen för unga är enligt ordförandeskapet en avgörande komponent i stabila och livskraftiga demokratier. Ordförandeskapet nämner vidare en generell negativ trend av ökad reglering av medborgerliga utrymmen, både fysiska och digitala, som viktiga utmaningar även för väletablerade demokratier och pekar ut unga som den mest sårbara gruppen i samhället. Digitala verktyg har enligt underlaget erbjudit ökade möjligheter för unga att göra sina röster hörda och mobilisera ungdomsrörelsen i olika frågor. har de digitala verktygen även blivit viktiga för ökad övervakning, censur, kontroll och kriminalisering av misstycke. Dessutom menar ordförandeskapet att kommersiella intressen prioriterat vinst över allmänintresset när de tillhandahållit digitala medborgerliga utrymmen.