urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — Det är endast som kan stifta lag, besluta om skatt och om användningen av statens medel.36 Regeringen styr riket och är ansvarig inför riksdagen.37 Innebörden av att re- geringen styr riket är inte närmare reglerad i regeringsformen. Enligt Författ- ningsutredningen utgör dock rätten att lämna förslag till och att verkställa riksdagsbeslut de främsta delarna i uppgiften att styra riket.38 I normalfallet är det alltså regeringen som ansvarar för att ta fram förslag till lagstiftning och statens budget och som har att bereda förslag enligt reger- ingsformens beredningskrav. Det har dock förekommit att har tagit fram lagförslag på egen hand. Därtill har varje riksdagsledamot rätt att väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning.39 Regeringens förhållande till vilar på s.k. negativ parlamentarism, vilket innebär att anses ha förtroende för regeringen så länge en ma- joritet av ledamöter inte uttryckligen säger sig sakna detta förtro- ende. För att regeringen ska kunna genomföra sin politik i meningen att få bifall på sina förslag behöver dock bara en majoritet av de röstande ledamöterna ställa sig bakom förslaget. 341 kap. 1 § RF. 358 kap. RF. 361 kap. 4 § RF. 371 kap. 6 § RF. 394 kap. 4 § RF. Förslag måste dock väckas i enlighet med bestämmelserna i 9 kap. RO och begränsas av vissa andra bestämmelser i . DEL A – INLEDNING kontrollerar också hur regeringen utför sitt arbete. Kontrollmakten utövas bl.a. genom att •ledamöterna kan ställa frågor och interpellationer till statsråd eller rikta muntliga frågor till ett statsråd vid en s.k. frågestund40 •konstitutionsutskottet (KU) granskar statsrådens tjänsteutövning och re- geringsärendenas handläggning •riksdagen beslutar om att rikta en misstroendeförklaring mot en minister eller mot statsministern. Genom medlemskapet i EU har överlämnat en del av det nationella beslutsfattandet till EU:s institutioner. Av regeringsformen följer att det är regeringen som företräder i EU. I regeringsformen anges att reger- ingen fortlöpande ska informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unio- nen.41 Regeringen ska således rådgöra med inför möten och beslut i om vilken linje som ska driva i EU.42 Regeringen ska också överlägga med utskotten i de frågor som utskotten be- stämmer.43 har också en viktig roll när det gäller utformningen av den svenska utrikespolitiken. För varje valperiod väljer ledamöter i Ut- rikesnämnden.44 I diskuterar och samråder regeringen med om utrikespolitiken. består av en kammare med 349 ledamöter som väljs i allmänna val.45 För att kunna bli ledamot måste man ha rösträtt och vara no- minerad av ett politiskt parti. En ledamot utövar sitt uppdrag dygnet runt, . Uppdraget är inte begränsat till arbetet i utan utövas även i ledamotens valkrets, på andra platser eller utomlands. Åtta partier är representerade i – 2022. Efter valet såg mandatfördelningen ut enligt följande:46 408 kap. RO. 4110 kap. 10 § RF. 427 kap. 14 § RO. 437 kap. 12 § RO. 4413 kap. 9 § RO. 453 kap. 1–3 §§ RF. 46Två ledamöter har lämnat sina partigrupper sedan valet men suttit kvar i utan partibeteckning (s.k. politiska vildar). Den ena av dessa lämnade dock sin riksdagsplats . DEL A – INLEDNING Tabell A1 Mandatfördelningen i efter valet De ledamöter som tillhör samma parti bildar en partigrupp. Partigrupperna leds av en gruppledare.47 I partigrupperna förs diskussioner innan ledamöterna slutgiltigt tar ställning i utskotten och kammaren. Till respektive partigrupp finns ett kansli. I kammaren debatterar ledamöterna och här fattar sina beslut. I kam- maren hålls även interpellationsdebatter med enskilda ministrar och frågestun- der med regeringen. arbete (liksom även sammanträdena i kam- maren) leds av talmannen eller någon av de tre vice talmännen.48 Enligt bestämmelser i regeringsformen och riksdagsordningen ska det finnas utskott i riksdagen.49 Det finns 15 utskott med olika ansvars- områden. Utskotten ska alltid bestå av ett udda antal ledamöter, lägst 15. har varje utskott 17 ordinarie ledamöter. Regeringens förslag till i form av propositioner samt de förslag ledamöterna skriver i form av motioner ska beredas i ett utskott.50 Utskottet lämnar sedan sitt förslag till beslut i form av ett betänkande som kammaren tar ställning till. Utöver att ta ställning till förslag i propositioner och motioner kan ett utskott lägga fram egna förslag, s.k. utskottsinitiativ. Utöver utskotten finns en . är sammansatt på sam- ma sätt som utskotten, men förbereder inga ärenden för beslut i kammaren. uppgift är i stället att samråda med regeringen inför möten i och . 47Enligt definitionen i 1 kap. 3 § RO är gruppledaren den särskilda företrädare som en par- tigrupp ska utse för att samråda med talmannen. 484 kap. 2 § RO och 6 kap. 3–4 §§ RO. 494 kap. 3 § RF och 7 kap. 2 § RO. 504 kap. 5 § RF. Närmare bestämmelser om utskottets beredning finns i 10 kap. RO. Vissa av dessa bestämmelser berörs närmare längre fram i denna rapport. DEL A – INLEDNING är en myndighet som leds av en styrelse (riksdagssty- relsen).51 Styrelsen består av talmannen som ordförande och tio riksdagsleda- möter som väljs av riksdagen.52 Riksdagsstyrelsen leder Riksdagsförvaltning- ens arbete och överlägger om planeringen av arbete.53 Chef för är riksdagsdirektören.54 Riksdagsdirektören väljs av och är föredragande i styrelsen.55 organisa- tion framgår av organisationsöversikten i figur D1 (se del D). uppgifter framgår av riksdagsordningens fjortonde kapitel. I 2 § anges att har i uppgift att ge stöd till ar- betet i kammaren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet.56 I en tilläggsbestämmelse an- ges också att utskotten och biträds av kanslier som ingår i Riks- dagsförvaltningen.57 En närmare precisering av uppgifter finns i den in- struktion som beslutas av i enlighet med bestämmelserna i riksdags- ordningen.58 I instruktionens första paragraf anges att ska 1.tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna 2.svara för de myndighetsfunktioner och förvaltningsuppgifter som anges i 14 kap. 2 § RO 3.informera om arbete och frågor som rör EU 4.vårda och bevara de byggnader och samlingar som och Riks- dagsförvaltningen disponerar. I sammanhanget bör det noteras att det i instruktionen anges att Riksdagsför- valtningen i sin verksamhet ska svara för säkerheten och krisberedskapen i (se vidare nedan).59 Innehållet i instruktionen inklusive Riksdags- förvaltningens organisation och arbetsuppgifter beskrivs närmare i denna rap- ports del D. 514 kap. 4 § RO. 52Vid styrelsens sammanträden deltar även de vice talmännen och en representant för de partier som inte är representerade i styrelsen. Dessa deltar med närvaro- och yttranderätt. 534 kap. 4 § RO. 5414 kap, 4 § RO. 5514 kap. 5 § RO. 56Utöver denna uppgift, som alltså är direkt reglerad i RO, pekas ytterligare några uppgifter ut som ska utföras i den omfattning som bestämmer. Det gäller exempelvis att ska ansvara för de centrala förhandlingarna med de fackliga organi- sationerna och att handlägga frågor om förvaltningen inom . 57Tilläggsbestämmelse RO 14.2.1. 58Lag (2011:745) med instruktion för . Se även 14 kap. 3 § RO. 593 § i lagen (2011:745) med instruktion för . Del B – som beslutsorgan under coronapandemin I denna del av rapporten redovisas den del av utredningsuppdraget som gäller funktion som beslutsorgan under coronapandemin. Redovisningen är fokuserad på de utmaningar som coronavirusets spridning och därtill knutna smittskyddsrelaterade åtgärder har inneburit samt på de anpassningar som har gjorts av beslutsprocesserna och de konsekvenser som dessa anpassningar har inneburit eller kan komma att innebära . Kapitlet inleds med ett avsnitt om roll under en kris. Här berörs bl.a. ansvarsprincipen som en viktig grund för det svenska krisberedskaps- systemet och det faktum att med hänvisning till denna princip har ett begränsat ansvar för den mer operativa krishanteringen i . Däremot är det viktigt att i möjligaste mån kan upprätthålla sina statsrättsliga uppgifter även under en kris. Dessa uppgifter, på vilka grunder och hur de utövas praktiskt av och dess ledamöter under mer normala förhål- landen beskrivs tämligen ingående. Denna beskrivning ligger sedan i sin tur till grund för det avsnitt i denna del av rapporten som är mer inriktad på att illustrera hur och dess olika organisatoriska delar, t.ex. kammaren och utskotten har fått anpassa sin verksamhet för att kunna upprätthålla sin förmåga att stifta lagar, besluta om statens budget och att utöva sin kontroll- makt även under de speciella förhållanden som rådde , dvs. roll under en kris Den svenska krisberedskapen bygger i huvudsak på de ordinarie förvaltnings- strukturerna och på ansvarsprincipen. Det innebär att den som har ansvar för en verksamhet i normala situationer även har motsvarande verksamhetsansvar vid en kris.60 Det är regeringen som styr riket och som också har det samlade ansvaret för den strategiska hanteringen av en kris liknande den under coronapandemin. De statliga förvaltningsmyndigheternas roll är mer operativ och innebär att de ska genomföra regeringens beslut. Myndigheternas organisatoriskt fristående ställning ger dem en möjlighet att agera inom ramen för sitt delege- rade ansvar. Detta handlingsutrymme gäller även under en kris och är kanske särskilt viktigt under samhälleliga krissituationer. Det innebär att myndig- 60Regeringen, Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 (dir 2020:74), samt bet. 2020/21:KU20. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN heterna kan vidta långtgående åtgärder inom lagens ramar utan att invänta ett regeringsbeslut. Regeringen ansvarar i sin tur för hur aktivt eller passivt den vill styra sina myndigheter. Vid sidan av det parlamentariska ansvar inför som regeringen alltid agerar under kan regeringen behöva stöd och godkännande från i vissa frågor, vilket kan påverka regeringens möjligheter att styra. Statskontoret konstaterar emellertid att myndigheternas självständiga ställning i förhållande till regeringen har pekats ut som en anledning till att ansvaret för krishanteringen under coronakrisen i hög grad har landat hos myn- digheterna och inte hos regeringen.61 Statskontoret menar också att det kan vara svårt för allmänheten att förstå ansvarsfördelningen i hanteringen av pan- demin, när en stor del av den operativa krishanteringen och åtgärderna utförs av myndigheterna. Den svenska förvaltningsmodellen präglas också av en långtgående decentra- lisering. Modellen innebär bl.a. att det är landets 21 regioner och 290 kommu- ner som har ansvar för en stor del av de offentliga tjänster som medborgarna nyttjar, däribland vård och äldreomsorg, som är områden som har varit särskilt hårt belastade under coronapandemin. Ansvarsfördelningen regleras bl.a. i re- geringsformen, kommunallagen samt i olika speciallagar.62 och re- geringen kan dock utöva inflytande över regionerna och kommunerna genom regelstyrning, finansiell styrning eller annan styrning. Regelstyrning förekom- mer i lagar, förordningar eller föreskrifter. Finansiell styrning innebär att sta- ten styr genom exempelvis skatter, avgifter, bidrag eller subventioner. Statskontoret konstaterar att den svenska förvaltningsmodellen ger reger- ingen det samlade ansvaret för den strategiska hanteringen av coronapande- min.63 Regeringens mandat vilar emellertid på stödet från , och regeringen behöver godkännande bl.a. av lagförslag. Det kan på- verka regeringens styrning och möjlighet att agera snabbt i kriser, men förvalt- ningsmodellen innebär i övrigt inga begränsningar för regeringens vägval i hanteringen av pandemin. Under en kris kan regeringen behöva fatta beslut snabbare än normalt och baserat på mer knapphändig information. Det finns också en starkare press på regeringen och myndigheterna att agera. Under hanteringen av coronapandemin har regeringen behövt fatta snabba beslut, av vilka vissa därefter också har behövt behandlas av . Ett snabbt age- rande har i sin tur medfört att regeringen i efterhand har behövt göra komplet- teringar i form av nya beslut. 61Statskontoret, Förvaltningsmodellen under coronapandemin (Om offentlig sektor 2020). Statskontoret hänvisar här till en artikel i med rubriken ”Så gick det till när regeringen gav taktpinnen till expertmyndigheten”. 62Till speciallagstiftningen hör exempelvis socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen, mil- jöbalken samt skollagen. 63Statskontoret, Förvaltningsmodellen under coronapandemin (Om offentlig sektor 2020). DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Samma roll, men under andra förutsättningar Det ovan anförda innebär i korthet att roll och ansvar kvarstår och ska i möjligaste mån upprätthållas även under en krissituation.64 förväntas alltså kunna fungera ”som vanligt” även när händelser i omvärlden på olika sätt utsätter den högsta folkvalda församlingen för påfrestningar. Ut- gångspunkten är att den parlamentariska beslutsprocessen ska kunna fortlöpa. Till skillnad från vad som gäller vid fredstida kriser finns det ett antal bestäm- melser i regeringsformen som är tänkta att så långt det är möjligt skapa en grund för legalt handlande i krigstid.65 Dessa handlar bl.a. om att en inom riks- dagen särskilt utsedd krigsdelegation ska träda i ställe, om förhål- landena kräver det och då utöva befogenheter i dess ställe.66 Därtill kan det nämnas att om varken eller krigsdelegationen kan fullgöra sina uppgifter, ska regeringen fullgöra dessa i den utsträckning det behövs för att skydda riket och slutföra kriget.67 Syftet med bestämmelserna är dels att minska riskerna för tvister om huruvida statsmakterna har handlat rättsenligt, dels att försvåra för oansvariga grupper att ta makten. De bidrar också till att ska kunna utöva sina statsrättsliga uppgifter även i händelse av krig eller krigsfara. Beslut om att låta krigsdelegationen träda i ställe beslutas i förs- ta hand av utrikesnämndens ledamöter efter samråd – om möjligt – med stats- ministern.68 Krigsdelegationens sammansättning regleras i riksdagsordningen där det slås fast att den består av talmannen som ordförande och av 50 andra ledamö- ter, som väljer för valperiod. Det utses inga suppleanter till de som ingår i krigsdelegationen.69 Om beslut fattas om att krigsdelegationen ska träda i ställe över- går också rätten att utöva befogenheter till krigsdelegationen. I likhet med sådana smittskyddsåtgärder i form av fysisk distansering, re- serestriktioner m.m. som har vidtagits med anledning av coronapandemin, kan krig eller krigsfara göra det svårt eller farligt för hela att samman- träda i . Krigsdelegationen kan sägas vara ett reglerat sätt för riks- dagen att anpassa verksamheten till en allvarlig krissituation – krig- eller krigs- fara – genom att tillhandahålla formella möjligheter att begränsa antalet leda- möter i den högsta folkvalda församlingen. Några motsvarande formella möj- ligheter finns inte för andra krissituationer än just krig eller krigsfara. 64Det finns dock vissa bestämmelser i regeringsformen som är tillämpliga under så allvarliga krissituationer som när befinner sig i krig eller när det råder krigsfara. 6515 kap. 2–3 §§ RF. 6615 kap. 1–3 §§ RF. 6715 kap. 5 § RF. 6815 kap. 2 § RF. 6915 kap. 2 § RF och 13 kap. 11 § RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Det bör i sammanhanget också noteras att det faktum att krigsdelegationen träder i ställe innebär att de ledamöter som inte ingår i en ”aktive- rad” krigsdelegation inte heller kan sägas vara en del av . Med da- gens reglering av krigsdelegationens storlek innebär det att 299 ledamöter är i tjänst som riksdagsledamöter sedan det har fattats beslut om att kalla in krigsdelegationen. Detta skiljer den informella överenskommelsen som har gällt under stora delar av 2020 och 2021 om att begränsa antalet ledamöter som är med och fattar beslut i kammaren under coronapandemin eftersom denna överenskommelse inte pekar ut 55 specifika ledamöter och för att de ledamöter som vid ett givet tillfälle inte ingick bland de 55 som deltog i kam- marens beslutsfattande alltjämt var ledamöter av och utövade övriga delar av sitt uppdrag på det sätt som de fann vara möjligt under de rådande omständigheterna. Som har angetts har riktat ett tillkännagivande till reger- ingen om att den bör tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen.70 Direktiv för en sådan kommitté beslu- tades av regeringen , vilket har redovisats i del A. I regeringsformen anges att stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas.71 Därutöver anges det att riks- dagen granskar rikets styrelse och förvaltning. Dessa statsrättsligt givna upp- gifter brukar samlas under beteckningarna: I detta avsnitt beskrivs inledningsvis de av viktigaste processer som hänger samman med roll som beslutsorgan. Vidare beskrivs olika aktörer, med fokus på deras ”ordinarie” roll i den parlamentariska beslutspro- cessen. I de efterföljande avsnitten fokuseras på anpassningar som har gjorts av processerna och hur aktörernas roller och uppgifter har förändrats eller an- passats som en följd av coronapandemin. Därtill beskrivs de åtgärder som av olika skäl har vidtagits som en följd av pandemin i syfte att säkerställa att kunnat utföra sina statsrättsliga uppgifter även under coronapande- . De enskilda ledamöternas förutsättningar att kunna utöva sitt uppdrag beskrivs dock i första hand i del C. 2018/19:KU30. 711 kap. 4 § 2 st RF. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN I enlighet med bestämmelserna i regeringsformen får regeringen och varje riksdagsledamot väcka förslag i fråga om allt som kan komma under riksda- gens prövning.72 Ärenden väckta av regeringen eller en riksdagsledamot ska beredas av ett utskott och avgöras i kammaren.73 De närmare detaljerna kring hur ska hantera ärenden av det ovan nämnda slaget finns i riksdags- ordningen. Lagstiftningsprocessen bygger på grundprincipen att det är regeringen som genom propositioner lägger fram lagförslag som därefter tar ställ- ning till. Det finns dock vissa undantag från den principen. Riksdagsledamöter kan också lägga fram förslag till . Det görs genom motioner vilka dock innehåller förslag om s.k. tillkännagivanden från till regeringen om att den senare ska vidta någon specifik åtgärd och mycket sällan skarpa förslag om lagstiftning.74 Utskott kan också ta s.k. utskottsini- tiativ. Dessutom kan vissa riksdagsorgan lägga fram förslag i form av fram- ställningar till riksdagen.75 Riksdagsledamöter lämnar förslag till genom motioner.76 Det finns tre olika typer av motioner, nämligen •fristående motioner som lämnas under allmänna motionstiden •motioner med anledning av en händelse av större vikt. Alla ledamöter har rätt att väcka motioner om allt som kan komma under prövning, under den s.k. allmänna motionstiden. Den allmänna motionstiden pågår från början – när ett sådant börjar , september eller oktober – och slutar när motionstiden med anledning av budgetpropositionen går ut. 724 kap. 4 § RF. 734 kap. 5 § RF. 74Riksdagens möjlighet att lämna tillkännagivanden till regeringen är inte grundlagsreglerad utan bygger på konstitutionell praxis. Ett tillkännagivande är ett s.k. uttalande av konstitu- tionellt icke-bindande slag som således är mer av politisk än rättslig betydelse. , (2015), tillkännagivanden till regeringen (). 75Enligt 9 kap. 17 § RO får riksdagsstyrelsen, fullmäktige och direktion och också göra framställningar hos i frågor som rör respektive riks- dagsorgans kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. Justitieombudsmän- nen får vidare göra framställningar till med anledning av en fråga som uppkommit i deras tillsynsverksamhet. Riksdagsstyrelsen får även i andra fall göra framställningar hos i frågor som gäller eller dess organ om framställningarna grundar sig på förslag från utredningar som styrelsen har tillsatt på uppdrag. Riksdagsbehand- lingen av framställningar är i princip identisk med behandlingen av propositioner. Det löper motionstid på framställningarna, de remitteras till utskott, det berörda utskottet lämnar ett betänkande i ärendet och kammaren fattar beslut. 76Avsnittet bygger på bestämmelserna i 9 kap. 10–15 §§ RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Ledamöterna har också möjlighet att inom ramen för ett ärende väcka en motion med anledning av en proposition, framställning, skrivelse eller redo- görelse, s.k. följdmotioner. Det råder inte någon följdmotionsrätt med anled- ning av andra motioner, betänkanden, EU-dokument, utskottsinitiativ eller ut- låtanden. En följdmotion måste hålla sig inom ärendets ram. Motionstiden är normalt räknat från den dag ärendet anmäldes för bordläggning i kammaren. Om en proposition eller en framställning måste be- handlas skyndsamt får dock, på förslag av regeringen eller det riks- dagsorgan som lämnat framställningen, besluta om kortare motionstid om det finns synnerliga skäl. Enligt förarbetena till regeringsformen bör förkortning av följdmotionstiden vara en ren undantagsföreteelse, och följdmotionstiden får aldrig sättas helt ur spel.77 En dags följdmotionsrätt måste under alla för- hållanden ses som ett minimum.78 får på förslag av talmannen besluta om att förlänga motionstiden om det finns särskilda skäl.79 Som särskilda skäl att förlänga motionstiden räk- nas när kammaren inte sammanträder. Förlängning beslutas ofta i samband med jul- och sommaruppehållet. Motioner kan även väckas med anledning av händelser av större vikt.80 För det krävs att minst tio ledamöter står bakom motionen och att händelsen inte har kunnat förutses eller beaktas under allmänna motionstiden eller någon an- nan motionstid. Ett utskott får väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess bered- ningsområde, s.k. utskottsinitiativ.81 Det är utskottets majoritet som kan ta ett sådant initiativ. Det sker genom ett utskottsbetänkande enligt de bestämmelser som gäller för betänkanden i allmänhet. Som har nämnts ovan följer det ingen motionsrätt på ett utskottsinitiativ. När bestämmelsen infördes om att samtliga utskott har initiativrätt påpekade att politisk enighet bör eftersträvas när ett utskott tar ett sådant initiativ.82 Vanligast är att förslag till utskottsinitiativ gäller tillkännagivanden, men de kan också gälla skarpa beslut om lag eller anslag. 1973:90, s. 541. I en grundlagskommentar som citeras i granskningsbetänkande framgår det praktiska tillvägagångssättet inom riks- dagen vid kontakter under hand med om förkortad motionstid (bet. 2020/21:KU20, s. 333). 78Erik m.fl. Grundlagarna (tredje upplagan, juridik, 2012), kommenta- ren till 9 kap. 13 § RO. Förslag om förkortad motionstid har främst förekommit i samband med propositioner om utrikespolitiska eller internationella förhållanden (deltagande i freds- styrkor, dubbelbeskattningsavtal, m.m.) samt i finanspolitiska eller budgetpolitiska förhål- landen. Ytterligare ett exempel där motionstiden förkortades var den proposition med förslag till ny lag om dödförklaring som behandlade . Det har även före- kommit när propositionen har gällt ordning och säkerhet. 799 kap. 13 § 2 st. RO. 809 kap. 15 § RO. 819 kap. 16 § RO. får i ekonomisk-politiskt syfte även väcka förslag i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde. KU 1970:27, s. 7. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Lagstiftningsärenden väcks alltså vanligen av regeringen i form av proposi- tioner i enlighet med bestämmelserna i riksdagsordningen.83 Som har nämnts ovan kan lagstiftningsärenden även väckas på initiativ av enskilda riksdags- ledamöter i form av motioner eller som ett utskottsinitiativ.84 En proposition ska innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag.