rfr · H80WRFR14 · 2021-08-31 00:00:00 — , Slåtte Naturbeteskött: Jag ska vara ärlig och säga att just vattenförsörjningen inte är min starka sida. Men jag ska delge vår erfarenhet av . För oss handlade det om att se till att djuren hade vatten på betena. När man skickar in ansökan om tillstånd är det otroligt viktigt med en bra hantering, så att man får det på ett enkelt och snabbt sätt. Det måste gå fort vid kriser. Det är väl egentligen det som är mitt medskick. När det gäller myndighetsutövningen ska det vara enkelt. Vid kriser blir det ju akuta lägen. Då är det inte fråga om en handläggningstid , utan då är det på en gång som gäller. Jag tror också att det handlar mycket om att man ska kunna få investeringsstöd till bevattningsanläggningar. Problemet för oss här i norr är, som jag nämnde tidigare, att vi har ganska små skiften. Att börja investera i bevattningsanläggningar på våra skiften är alltså otroligt svårt. Jag har tyvärr inte särskilt mycket mer att säga om det. Det är de erfarenheterna jag kan dela med mig av. Ordföranden: Det är alldeles utmärkt. , : Först har jag ett kort svar till , även om frågan om frukt, bär och grönsaker i jämförelse med inte var direkt riktad till mig. Det är väldigt tydligt att finska konsumenter är mer patriotiska än svenska konsumenter. De köper mer av det som är producerat i , även om det är något dyrare. Det gör att den finska detaljhandeln inte på samma sätt köper in billiga produkter. översvämmades av billiga tomater från till exempel . De konkurrerade ut svensk tomatodling, eller sänkte lönsamheten. Det fanns ganska många tillfällen då det stod många pallar med osålda svenska tomater i , eftersom detaljhandeln i stället köpte billigt från . Det var en liten utvikning. När det gäller vattenfrågan finns det behov, inte minst i sydöstra , av att investera mer i bevattningsdammar för att säkerställa tillgången till vatten och klara torka. Det är två delar för att få till en sådan damm. Den ena är tillståndsprocessen, som är omfattande och dyr. Vad jag förstår kostar det flera hundratusen att gå igenom en sådan process och få till ett tillstånd. Den andra är finansieringen av själva investeringen. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den är en av flera sektorer som är drabbade av att det finns en av- och på, som vi har sett tidigare när det gäller möjligheten att få stöd i landsbygdsprogrammet. Det finns pengar i början av perioden. Sedan tar de slut ett eller i slutet av en period. är det också osäkert inför förhandlingarna inför nästa period huruvida det finns tillgång till pengar. Det finns en möjlighet, tror jag, även om den inte är obegränsad, i att utnyttja kombinationen av bevattningsdammar och våtmarker. Men om en våtmark ska fungera kan man inte tömma den helt och hållet på vatten. Man ska inte heller underskatta bevattningsdammars betydelse för till exempel de vilda djuren, så att de har tillgång till vatten . Det finns en annan aspekt. Det rör tillämpningen av vattendirektivet och utrivningen av dammar. Det görs med motivet att vi ska återställa vattendragen till någon form av förindustriellt tillstånd. Men när vi river ut de dammarna tar viockså bort möjligheten att reglera flödet i perioder av för mycket nederbörd, och vi riskerar alltför snabba flöden och risk för översvämningar. Det har vi sett också i städer och tätorter; när vi bygger ut vägar och asfalterar allt större ytor blir avrinningen mycket snabbare, till exempel vid häftiga regn. Det orsakar översvämningar nedströms i jordbrukslandskapet. Man ska inte underskatta den effekten. Jag tycker inte att man tar hänsyn till den när vattenmyndigheterna tillämpar vattendirektivet. Vi skapar vattendrag som har minskad förmåga att hantera häftiga regn och risk för översvämning. De småskaliga dammarna betyder faktiskt också en del för elförsörjningen och ger ur det perspektivet en tryggad småskalig elförsörjning i . Ordföranden: Jag har inga fler frågeställare på listan. Det handlar inte om att det inte finns fler frågor. Det är jag övertygad om att det gör. Men vi har tyvärr inte tid för fler frågor. Jag tror att vi skulle kunna ägna åt att diskutera de här frågorna. Det har varit oerhört intressant att lyssna på presentationerna och inte minst på de frågor och svar som vi har fått den senaste timmen. Innan jag ger ordet till , som ska få avsluta, vill jag, ifall någon har snubblat in mitt i sändningen, meddela att hela sändningen finns att se på . Om man tyckte att det var så intressant att man vill se det en gång till kan man också gå in där. Även rapporten finns att ladda ned där. Med det ger jag ordet till från , utskottets förste vice ordförande och vice ordförande i utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. (MP): Tack till alla som har talat och alla som har ställt frågor! Och tack till dig, , som har lett mötet! Vi måste minska matproduktionens sårbarhet. Vi måste utveckla robusta livsmedelssystem från jord till bord. har vi ett värdefullt underlag som vi kan gå vidare och arbeta mycket mer med. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN självförsörjningsförmågan men också självförsörjningsgraden av de livsmedel som vi kan producera i . Vi har lärt oss att klimatanpassning lönar sig och att klimatomställningen måste ta fart. Vi kan få ett minskat beroende av importerat bränsle och insatsmedel just genom att satsa på det svenska jordbruket och skapa möjligheter till utveckling av ökad produktion i av både energi och livsmedel. I jordbrukspolitiken behöver vi ha mycket starkare fokus på klimatomställningen, den gröna återhämtningen och frågor som gynnar livsmedelsproduktion i hela landet. Även livsmedelsindustrin måste få ett mycket tydligare fokus i arbetet framåt. är seminariet slut. Men frågorna lever vidare. Det här arbetet tror jag att vi kommer att jobba mycket med . BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder från den offentliga utfrågningen Bilder visade av , Rufs Projektgruppen har bestått av (M), ordförande (MP), vice ordförande Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Utvärderare, utvärderings- och forskningssekretariat BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA 1.En sammanställning av resultaten i olika forskningsprojekt m.m. 2.Uppföljning med fokus på primärproduktionen av livsmedel 3.Omvärldsanalysen i , och Förutsättningar att driva lantbruk •Lantbrukare är beroende av stöd •Grannar hjälper varandra med maskiner •Svårt hitta personal med rätt kompetens •Få stora livsmedelsanläggningar m.m. BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN •Åkerarealen och lantbruksföretagen minskar •Risk att attraktiv jordbruksmark och livsmedelsanläggningar försvinner •Lantbrukare har generellt god förmåga att klara sig Faktorer som kan minska sårbarheten •Åtgärder för ökad lönsamhet och konkurrenskraft •Säkra tillgången till insatsmedel 3 vanligaste vidtagna åtgärderna: Dränering/dikning Skaffat lager Källa: Lantbruksbarometerns januarimätning 2020 BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA •Hög medvetenhet om klimatets påverkan •Kunskapsutbyte i olika nätverk och kluster •Många vill lära sig mer • Erfarenhet ger beredskap - men är kortsiktig om det sker för sällan • Torkan 2018 har satt sig djupt hos lantbrukarna •Samverkan mellan lantbrukare och myndigheter ökar beredskapen •Högre andel yngre lantbrukare • Stort inflytande på EU-politiken BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN •Lantbruket har stor betydelse •Nära kontakt mellan lantbruksorganisationen och politikerna •Stor exportör och importör av livsmedel •Hög självförsörjningsgrad för många varor •Sektorsspecifikt socialt system för lantbrukare •Jordbrukspaket ”Agrarpaketet” på gång •Livsmedelssuveränitet och självförsörjning av livsmedel åter aktuell fråga Källa: Tyska livsmedelsoch . BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , lantbrukare, Slåtte Naturbeteskött Livet som bonde i en BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Vem är jag? •Jobbar på LRF och driver Slåtte Naturbeteskött •Bor i med min sambo och vår son •Älskar att jobba men även att vara ledig. •Resa (både i och utanför ), äta god mat och träna är mina stora intressen. •Naturlig produktiongräs och mineraler, tillgång till utomhusvistelse året om och mycket kärlek! •Ett nyttigt och klimatsmart kött •2 Anställda, resten säsongsbaserat BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Hur är livet som företagare är?  Friheten – styr över min tid  Variationen – arbetsuppgifter och arbetsmiljö  Skapar arbetstillfällen Bidrar till en bättre värld – gör något meningsfullt på lokal nivå som bidrar på global nivå Varje minut du investerar i ditt företag får du själv tillbaka.  Mycket som ligger utanför vår kontroll i just denna bransch -Cap-jordbrukspolitiken- osäkert och sårbart -Regelverk och myndighetsutövningen (lätt att göra fel) Köttden största klimatboven (fördel)- Fantastiska förutsättningar att producera bra mat -Många som har synpunkter och tyckas kunna branschen. Svårt med långsiktighet och planering • En generation som vill göra annat än att bara jobba • Bygga på varumärket • Fler tjejer i branschen • Ett växande intresse! BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , Reflektioner och kommentarer från forskare vid SLU via och BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , Livsmedelsföretagen BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Mat i magen! Nationellt intresse av livsmedelsförsörjning Kommunalt planmonopol/markanvändning Vem beslutar om samhällsviktiga anläggningar? Utan industrier förblir råvaran råvara BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA •Företag agerar på incitament •Bättre förståelse för hur andra organisationer agerar krävs BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Tre villkor för samverkan: • Budget och avtal på plats • Lönsamhet och konkurrenskraft i hela kedjan • Säkra tillgång på dricksvatten, el och transporter BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av Per , Lantmännen Vd och koncernchef, Lantmännen är en ledande svensk bondeägd aktör inom lantbruk och livsmedel i norra • ledande aktör inom lantbruk, livsmedel, bioenergi och maskiner – med en systemkritisk roll i livsmedelssektorn •Ägs av 19 000 svenska lantbrukare •10 000 medarbetare, verksamhet i 20+ länder och i årlig omsättning – varav knappt hälften i • All vinst går tillbaka till lantbrukare – cirka 3,5 miljarder BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Lantbruks- och livsmedelsbranschen har genomlevt två större ”externa chocker” på tre år Lärdomarna understryker betydelsen av en robust livsmedelsförsörjning – och behovet av att leverera på livsmedelsstrategin genom investeringar i långsiktigt hållbara förutsättningar för svenskt lantbruk och livsmedelsproduktion Coronapandemin: stor påverkan och snabba omställningar •Lantbruksverksamheten och lantbrukarna i stort sett opåverkade av utbrottet – har klarat sådd och skörd utmärkt •Efterfrågerush på basvaror som mjöl, gryn och pasta inom dagligvaruhandeln •Extremt stor försäljningsminskning av bageriprodukter på vissa marknader inom restaurang och storhushåll •Snabb omställning av etanolproduktion till bland annat handsprit Skydda våra medarbetare och BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA ”Vi kan alltid få hjälp utifrån” •Gott samarbete både med politiker, offentlig sektor och hela livsmedelskedjan – om än ad hoc och med små marginaler •Lojala, erfarna och proaktiva personer har starkt bidragit till krishanteringen •Krisberedskapen har inte varit etablerad på alla nivåer i samhället – systematik, ansvar och organisation behöver definieras •Om efterfrågan på t.ex. mjöl, pasta och havregryn ökar i hela världen , så finns inte marginalerna kvar •”Just-in-time”-systemet har pressats ganska hårt – det finns inga ”onödiga” lager i systemet •Det finns en gräns för den internationella solidariteten – märks även för andningsmasker, vaccin, etc. Understryker behovet av en robust, nationell krisorganisation som underhålls löpande – genom samarbete mellan offentlig sektor och hela livsmedelskedjan 40 förslag för en En rapport framtagen av 4C Strategies på uppdrag av Lantmännen och LRF – viktiga lärdomar från de senaste årens kriser BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Från ”Just in Time” till ”Just in Case”? •Vi har förutsättningar för att skapa en robust egen försörjningsförmåga och öka den svenska produktionen – genomför livsmedelsstrategin! •Lönsamheten i svenskt lantbruk behöver stärkas för att möjliggöra nödvändiga investeringar •Mindre känsliga varuflöden – kortare och mer regionala istället för behov av global sourcing •Stärka lokal försörjning av hållbara insatsvaror – bland annat utsäde, gödning, växtskydd, biodrivmedel Lantmännens sammanlagda volym för spannmålshantering är 2,85 miljoner ton (hälften av den svenska snittskörden) Lagringskapaciteten uppgår till •Det har skett en omfattande konsolidering av kvarnar, bagerier och annan livsmedelsindustri – få anläggningar svarar för försörjningen •En enskild händelse riskerar att få långtgående konsekvenser för den totala livsmedelsförsörjningen •Infrastrukturen behöver långsiktigt byggas utifrån lantbruksproduktionens och marknadens behov med ett säkert och kostnadseffektivt varuflöde BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Gemensamma satsningar för lönsam tillväxt inom lantbruk och livsmedel Livsmedelsexport – Nordic Oats 9 En robust livsmedelsförsörjning •Ett lönsamt och växande svenskt lantbruk är en nyckelfråga •Accelera genomförandet av livsmedelsstrategin •Investeringar i svenskt lantbruk och livsmedelsproduktion •Implementera UTP-direktivet enligt regeringens förslag •Säkra infrastrukturen och därmed försörjningsförmågan •Robust krisorganisation med offentlig sektor och livsmedelskedjan – bygga beredskap tidigt i försörjningskedjan 10 En robust livsmedelsförsörjning BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Tillsammans tar vi ansvar från jord till bord Per och koncernchef 11 81 Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för