rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Ett exempel är en studiecirkel startad av enskolan på uppdrag av LRF för att stärka krisberedskapen för bränder, över- svämningar och torka.644 Studiecirkeln syftar till att inventera resurser, disku- tera scenarier, bygga kontakter och skapa kommunikationsvägar mellan lant- brukare, räddningstjänst och aktörer för att öka säkerheten vid nästa katastrof. LRF initierade krisberedskapsprojektet efter tidigare kriser i landet som stormen och bränderna i . Projektet har inventerat vilka resurser och behov som finns i regionen och vad lantbru- karna i LRF:s lokalavdelningar kan bistå med till brandmän och kommunerna om det skulle bli extremväder.645 Lantbrukarna har bl.a. övat på evakuering av djur tillsammans med räddningstjänsten.646 Detta har skapat en gemenskap mellan lantbrukarna och god dialog med andra aktörer. Det har också bidragit med resurser till LRF och skapat en bättre krisberedskap. Projektet hade bety- delse för bekämpningen av skogsbränderna 2018.647 Ett projekt vid studerar lantbrukares upplevelser av den svåra vädersituationen för framtida forsk- ning och kunskapsuppbyggnad om beredskap.648 644Maskinringens webbplats: . 645Skypeintervjuer med lantbrukare och tidigare ordförande för samt tjänste- man vid LRF Mittnorrland, . 646Reportage i , ”LRF vill se bättre samarbete vid skogsbränder”, 2018- 647Skypeintervjuer med tidigare ordförande för och representant för LRF Mitt- , . 648http://proj.formas.se/detail.asp?arendeid=10267&x=250&y=20&sprak=1&redovisning=0. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Det här avsnittet besvarar frågan om det finns några goda exempel i landet som minskat sårbarheten för svensk primärproduktion. Frågan har ställts till lantbrukare, forskare och tjänstemän. I uppföljningen har vi fått in många ex- empel på drivande och kreativa lantbrukare som minskat lantbrukets sårbarhet. Nedan presenteras tre goda exempel från vardera kommunen eller länet i fall- studierna utan inbördes ordning. Därtill presenteras tre exempel från andra de- lar av . Fler goda exempel går även att ta del av i bilaga 3 och i tidigare delar av uppföljningen, se t.ex. avsnitt 2.5.2. Det finns gott om goda exempel, bl.a. lantbrukare som driver olika verk- samheter, som samarbetar och som satsar på ny teknik. Två lantbruk i Remmarlöv med flera olika verksamheter I Remmarlöv finns två exempel på lantbruk som bedriver flera olika verksam- heter. Det ena lantbruket driver vid sidan om sitt hönseri ett bryggeri. I det andra lantbruket driver man ett bed and breakfast och har inackordering av hästar i stallet vid sidan om växtodlingen. Båda uppger att de olika verksam- heterna medfört att riskerna har spridits och minskat sårbarheten i deras lant- bruk.649 Lantbrukare arbetar gemensamt med vattenvårdsåtgärder Tullstorpsån är en ekonomisk förening med lantbrukare som gemensamt arbe- tar med vattenvårdsåtgärder i vattendraget Tullstorpsån, som rinner genom och kommuner och mynnar ut i . ser för- eningen även över jordbrukets bevattningsbehov.650 Samarbetet har funnits se- dan 2009 och började med att några markägare längs ån ville anlägga våtmar- ker. Idén väcktes att arbeta med hela ån i stället för att sätta in enstaka åtgärder. utvecklades samarbetet till ett vattenvårdsprojekt längs hela ån för att kunna lösa fler problem mer långsiktigt. Föreningens arbete ska bl.a. bidra till att minska övergödningen i , hantera vattenbrist och vatten- överskott samt skapa en god ekologisk status. För primärproducenterna i om- rådet bidrar föreningens arbete till en vattenhantering som kan höja grundvat- tennivån och tillgodose jordbrukets produktionsökning i enlighet med livsme- delsstrategin.651 649Intervjuer med lantbrukare i , och . 650Skypeintervju med tjänstemän vid län, . 651https:///. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Bondens skafferi – länken som får råvaror från skånska gårdar att hamna på matsedeln Bondens skafferi är ett företag som köper upp livsmedel från gårdar i och levererar till kommuner och restauranger.652 Företaget startade som en länk mellan lokala livsmedelsproducenter och kunder i och riktar sig mot restauranger och delikatessbutiker. är en av de största kun- derna den offentliga sektorn med flera skånska kommuner. Bondens skafferi samarbetar med ett åttiotal livsmedelsproducenter i länet och underlättar för producenter att få avsättning för sina varor som det blir en- klare för kunderna att handla lokalproducerade varor. Det bidrar till att stärka den regionala livsmedelsförsörjningen genom att skapa en relation till matens ursprung som lokala och regionala mattraditioner bevaras och ut- vecklas. Lantbruk med hög resiliens Kullingsjö lantbruk i är enligt tjänstemän vid i ett exempel på lantbruk med hög resiliens. Bland annat har Kul- lingsjö skaffat en bevattningsanläggning i ett stenbrott för att säkra vatten till sin foderodling och de har byggt en egen biogasanläggning som tar hand om bioavfall från bl.a. en hundmatsfabrik.654 Gården deltog även som demonstra- tionsgård i projektet utnyttjande av regionalt odlat proteinfoder till svenska mjölkkor –2019 för att öka kunskapen om möj- ligheter och lönsamhet med kraftfoder i gårdens egen regi.655 har Kulling- sjö planer på att bygga om en lastmaskin till biogasdrift.656 Gödsling med rötslam förbättrar torktålighet och markstrukturen Södergårdens lantbruk har ökat mullhalten i jorden genom att gödsla med ett godkänt rötslam från ett närliggande reningsverk. Tack vare den ökade mull- halten har de lätta jordarnas torkkänslighet minskat kraftigt och markstruk- turen har förbättrats på de tyngre jordarna. I och med att rötslammet redan har genomgått en nedbrytningsprocess blir de tillförda mullämnena mer stabila och ger en bestående effekt. Detta tillsammans med den förbättrade närings- statusen har enligt lantbrukaren gett en avkastningsökning om 10–per hektar, allt annat lika.657 652Intervju med representant för LRF , . 653https:///. 654Skypeintervju med tjänstemän vid , . 655Växa och SLU (2019), Gårdsbeskrivning Kullingsjö Lantbruk, . 656https:///lantbruk/han-vill-bygga-om-lastmaskinen-till-gasdrift/. 657Telefonintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Nollrutor och skyddszoner har ökat odlingssäkerheten På Brännegårds lantbruk har man använt s.k. nollrutor och skyddszoner658 för att öka odlingssäkerheten genom att skapa god tillgång till pollinerare samt optimerad näringstillförsel. Gården är pilotgård i organisationen i ba- lans och deltar i projektet för att gynna pollinerande insekter.659 Samzon är ett projekt finansierat av för landsbygdsut- veckling och syftet är att utveckla ett koncept för skyddszoner med många olika funktioner som att minimera risken för läckage av oönskade ämnen, gynna biologisk mångfald, gynna eller skydda mot vilt och gynna rekrea- tion.660 Tillsammans med har fem markägare i samar- betat kring Baggetorpsån och genomfört åtgärder för att minska fosforläckage och andra näringsförluster genom att bevattna med bräckt vatten och fånga upp fosfor. Projektet har skapat synergieffekter där lantbrukarna har börjat dela på maskiner och spridit riskerna.661 Med hjälp av fosfordammar och våt- marksanläggningar har man fått en bättre dränering och näringsfördelning, vil- ket också inneburit bättre skördar. har de lyckats minska fosfor- halterna . Även tidigare försumpade betesmarker har blivit torrare, vilket har förbättrat hälsan hos de betande djuren då smittspridning av parasitburna sjukdomar har minskat, eftersom parasiterna trivs i fuktiga mar- ker. Projektet har visat hur åtgärderna har förbättrat miljön som det har skapat ekonomisk vinst för lantbruksföretagen.662 Avsaltningsanläggningar på minskar sårbarheten På har man minskat sårbarheten för eventuella torkperioder genom att bygga avsaltningsanläggningar. I investerade i en avsaltningsanläggning 2016. En ny avsaltningsanläggning anlades även i på södra och driftssattes 2019.663 Avsaltningsan- läggningarna minskar sårbarheten när det gäller dricksvatten till djur (och människor).664 658Nollrutor och skyddszoner är mark där varken gödsel eller växtskyddsmedel får användas. 659Intervju med lantbrukare i , . 660https:///projekt/samzon-37709980. 661Intervju med representanter för LRF Sydost, . 662Artikel 4 i LRF:s artikelserie Problemet med fosfor i jordbruket – övergödning av Öster- sjön, ”Win-win, det är ledordet för de åtgärder som gjorts runt ”, , kad-oversvamningsrisk-med-vatmarker-hackenstad-gard-fordjupning-1.116013, om6285379.aspx. 663https:///nyheter/lokalt/smaland/nytt-vattenverk-ska-sakra-vattnet-i- morbylanga, . 664Intervju med tjänstemän vid i län, . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET – en lokal biogasanläggning Falkprojektet665 är en satsning där ett tjugotal lantbrukare på norra har gått samman för att starta en lokal biogasanläggning. Anläggningen ska genom en pumpledning ta emot lantbrukens gödsel och göra den till flytande biogas. Namnet kommer från de fyra bygder som ingår i projektet: Föra, Alböke, Löt och . I dessa bygder ligger gårdarna så nära varandra att gödsel och biogas kan pumpas i rör mellan anläggning och lantbruk. Målet är att kunna lägga en stamledning som ska pumpa gödsel till och från gårdarna för att slippa transporterna med lastbil. I stället kan gödseln pumpas genom ledningen direkt från gården till biogasanläggningen och efter att den har blivit rötad kan den pumpas tillbaka gården. På norra är djurhållningen koncentrerad och det produceras stora mängder gödsel. Det krävs mycket lastbilar för att ta hand om den som man inte vill få ut mer fosfor på åkrarna. Med hjälp av projektet ska gödseln inte behöva transporteras på vägarna, och det är samti- digt ett bra sätt att få bort fosforn och få tillbaka flytande gödsel till åkrarna, som är mycket lättare för växten att ta upp. Eldrimner – bevarar och utvecklar kunskap om mathantverk Eldrimner666 är ett nationellt resurscentrum för mathantverk och bidrar med kunskap om förädling och utrustning. Centrumet är enligt LRF Mittnorrland ett gott exempel på initiativ som minskar sårbarheten i primärproduktionen. Eldrimner har lett till ett ökat antal småskaliga slakterier och mejerier (och hade under uppstarten ett mobilt mejeri som lantbrukarna kunde utnyttja).667 Slåtte Naturbeteskött har satsat på ekologisk produktion med ett eget slakteri och försäljning av köttlådor. Gården är även SMAK-certifierad. Gården är en- ligt lantbrukaren lättskött, vilket gör det möjligt för folk att hjälpa till vid be- hov. Gården har också bra samarbeten med livsmedelshandeln.668 Det egna slakteriet gör gården mindre sårbar för slaktköer och framtida nedlagda slak- terier. Samordning och informationsutbyte inom länet Under torkan 2018 började i kalla företrädare för länets organisationer till Skypemöten för att skapa en gemensam lägesbild. Detta arbetssätt var lyckat och har permanentats, och intensifieras vid behov (t.ex. under coronakrisen). Minnesanteckningarna från dessa möten publiceras på webbsida Lägesbild i länets lantbruk. 665https:///sida/artikel.aspx?programid=86&artikel=7400015. 666https:///. 667Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 668Skypeintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET i anordnat gemensamma lokala träffar för lant- brukare, representanter för försäkringsbranschen och LRF för att resonera kring klimatrelaterade risker och sårbarheter inom skogs- och jordbruket och om hur man i ett tidigt skede kan börja arbeta skadeförebyggande.669 Energifabriken670 i är ett gott exempel på användning av biodiesel från bl.a. raps. Tanken var att energifabriken skulle bli självförsörjande på bio- drivmedel från gårdens egen raps, men det gick inte att få en positiv kalkyl på investeringen och det visade sig dessutom svårt att få tag på svensktillverkat biodrivmedel, så i stället importeras biodrivmedel från . Energifabri- ken är helt fossilfri, driver alla sina maskiner med fossilfria bränslen och tar bara emot transporter som drivs med fossilfritt bränsle.671 Energifabriken utgår från den s.k. Östgötamodellen,672 som beskriver hur fossila bränslen i ett jord- bruksföretag kan ersättas med förnybara källor. Modellen bygger på erfaren- heter från tre jordbruksföretag i Återanvänt dräneringsvatten till bevattning Att återanvända dräneringsvatten är ett annat exempel som forskare vid SLU har arbetat med. Det återanvända dräneringsvattnet kan användas till bevatt- ning av växter men är olämpligt att ge till djuren, eftersom det innehåller för höga kvävehalter.674 Tillväxtbolag som möjliggjort extra lån till lantbrukarna Lantmännens, LRF:s och Scans gemensamma initiativ Tillväxtbolaget för lantbrukare AB är enligt Lantmännen ett gott exempel på hur man kan öka hållbarheten i primärproduktionen. Bolaget startade sin verksamhet . Bolaget hjälper lantbrukare med ett extra topplån med låg ränta för hållbara investeringar när bankerna inte är beviljar lånet. Lantbrukarna kan genom det extra lånet genomföra investeringar som annars inte skulle bli av.675 669Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 670http:///. 671Intervju med forskare vid FOI, . Detta har även framförts som ett gott exempel vid intervju med representanter för LRF Riks, . 672https:///files/files/Handbok-Fossilfria-lantbruk.pdf. 673Energimyndigheten (2018), Energihushåll i jordbruk, s. 38. 674Intervju med forskare vid SLU, . 675Intervju med Lantmännen, . 3 Omvärldsanalys i tre länder I detta kapitel redovisas en omvärldsanalys av hur , och Tysk- land arbetar med sårbarhetsfrågor inom lantbruket. Inledningsvis presenteras bakgrundsstatistik som översiktligt beskriver ländernas olika förutsättningar att driva lantbruk jämfört med att driva lantbruk i . och samt även är länder med en relativt liten befolkning jämfört med . hade 2016 den högsta andelen lantbrukare jämfört med övriga tre länder, nästan dubbelt så hög andel som . Dock har lantbrukarna i också blivit äldre än tidigare.676 hade 2016 också den högsta andelen gårdar med ett standarproduktionsvärde av de fyra länderna. är det land som hade högst andel verk- samma inom näringsgrenen som omfattar jord- och skogsbruk och fiske (SNI 01) i förhållande till totalt antal anställda 2017. Tabell 4 Bakgrundsstatistik över , , och Använd hektar åkerareal 2016 Andel (%) gårdar med lantbrukare Andel (%) gårdar med standardpro- Totalt antal verksamma inom SNI 01 i förhållande till totalt antal an- ställda 2017 (%) Antal miljoner djur (nöt, gris, får, Källa: databaser. Det finns också skillnader i hur stor andel produktionssubventioner de olika länderna i omvärldsanalysen har. är det land som haft högst andel, men andelen har sjunkit , se diagram 18. 676Presentation av ordföranden i jord- och skogsbruksutskottet i vid webbinarium . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER Diagram 18 Produktionssubventioner677 i förhållande till produktionsvärdet 2010–2019, procent har haft beredskapslager och man är mån om det fin- ländska lantbruket. Självförsörjningsgraden är hög av många varor, och de största livsmedelskedjorna i säljer till största delen inhemska varor. har högre andel yngre lantbrukare än , vilket bl.a. beror på en tidigare avträdelseslag vid generationsväxlingar. Det finns strukturer för samverkan i frågor som rör livsmedelssektorn, t.ex. primärproduktionspoo- len. Vid en jämförelse med andra nationella parlament har den finländska i relation till sin regering ett ovanligt stort inflytande över EU- politiken. konsumerar i huvudsak inhemska livsmedel, men importen ökar. Även exporten av jordbruks- och livsmedelsvaror har ökat något sedan 2002.678 Självförsörjningsgraden i , räknat som den finländska mark- nadsandelen, är hög, men den sjönk från . Dock varierar självförsörjningsgraden mellan olika varor, se tabell 5 ne- dan. Att självförsörjningsgraden sjönk 2018 för t.ex. vete och råg beror på att torkan den sommaren även drabbade . 677I produktionssubventionen ingår alla EU-stöd i pelare I (gårdsstöd, förgröningsstöd, stöd till unga), dock ingår inte det kopplade stödet till nötkreatur. Därtill ingår arealkopplade EU- stöd i pelare II (miljöstöd [betesmarksstöd och vallstöd] ekostöd, kompensationsstöd samt djurvälfärdsersättningar). Det nationella stödet till norra ingår inte. Däremot ingår andra nationella stöd, t.ex. stöden till . E-post från , och . 2 redovisas det nationella stödet till norra . 678Naturresursinstitutet i , ducts-2018_en och ry_en. 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER Diagram 19 Självförsörjningsgrad (%) i baserat på marknads- priser, 1990–2018 Källa: Presentation vid webbinarium av , , i . Tabell 5 Självförsörjningsgrad (%) i , 2018 och 2019 Källa: i , Näringsbalans. De största livsmedelskedjorna i , S-gruppen och Kesko, säljer till största delen inhemska produkter. Lidl däremot säljer färre inhemska produk- ter.679 Livsmedelsåterförsäljarna säljer inhemska varor, där av råvaran är av finländskt ursprung och har bearbetats 679Teamsintervju med tjänsteman vid PTT, den finländska motsvarigheten till , , samt telefonsamtal med representant för (), . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER i men kommer från hela världen.680 Andelen inhemskt innehåll i mat- konsumtionen i Finland sjönk från 1990–2018, se diagram 20. Diagram 20 Andel inhemskt innehåll i matkonsumtionen i , baserat på marknadspriser 1990–2018 Källa: Presentation vid webbinarium av , , i . Livsmedelsproduktionen har centraliserats, både i antalet producenter och geografiskt. Produktionen av griskött och mjölkproduktion har sjunkit.681 Hela livsmedelskedjan i sysselsätter ca 340 000 personer. I regeringsprogrammet 2019682 skrev den nya finländska regeringen föl- jande om jordbrukets betydelse: Som grund för ett hållbart livsmedelssystem behövs det ett sunt och lön- samt nationellt jordbruk och en sund och lönsam nationell fiskerinäring och renhushållning med förmåga till förnyelse. Dessa utgör delar av ett mer omfattande livsmedelssystem – deras uppgift är med andra ord inte enbart att producera livsmedel. Standarderna för livsmedelsproduktion är mycket höga i , och våra produkter väcker intresse ute i världen, bland annat tack vare sin renhet och höga livsmedelssäkerhet. Den försämrade lönsamheten inom jordbruket är en utvecklingstrend som redan pågått . Företagarnas inkomster minskar, trots de allt större gårdarna. Det är väsentligt att självförsörjningsgraden förbättras med avseende på energi, gödselmedel och proteinfoder för att lönsamheten ska öka. Våra exportsträvanden har redan gett resultat och ansträngning- arna på området fortgår. 680Finländska jord- och skogsbruksministeriet (2012), Lokalt matprogram 2012–2015. 681Skypeintervju med ordförande för (), . 682Regeringsprogrammet för statsminister regering, , Ett inklude- rande och kunnigt – ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart samhälle. 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER 3.2.1 Historiska och särskilda förutsättningar hade (då en del av ) kronmagasin och sädes- magasin. Redan då ville man säkra försörjningen med dålig skörd.683 blev självständigt och då var det brist på livs- medel i . Livsmedelsbristen var också ett problem under andra världs- geografiska läge innebär att odlingssäsongen är relativt kort (120– ), se figur 5, vilket gör att förutsättningarna för t.ex. växtodling är sämre i än i . Figur 5 Odlingsförutsättningar i norra Källa: Finländska jord- och skogsbruksministeriet (helena-fallenius-finnish-agriculture). Den politiska synen, över partigränserna, är att ska ha en hög självför- sörjningsgrad. Detta beror enligt ordföranden för SLC på att har ett arv från krigstiden. De allra flesta i har någon släkting som upplevt krigsåren och svält, vilket gör att det fortfarande känns nära trots att det var sedan.685 Jordbruket går i många fall före annat i och det finns ett flertal ex- empel där jordbruket prioriteras, enligt en tidigare ordförande för 683Teamsintervju med utvecklingsdirektör vid (den svenska motsvarigheten till LRF), . 684Presentation av ordförande för vid webbinarium, . 685Skypeintervju med ordförande för , . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER botten.686 Exempelvis skrev vatten och miljö att åtgärder mot för- surning inte har genomförts i den utsträckning som det skulle behövas.687 En anledning till detta är enligt den tidigare ordföranden att jordbrukets betydelse väger tyngre än själva miljöfrågan.688 Enligt jord- och skogsbruksutskottets ordförande är matsäkerheten i av högsta prioritet.689 Utmärkande för finländskt jordbruk är att det är många små produktions- enheter. Många små enheter tillkom när en stor grupp från till- delades mark med stöd av jordanskaffningslagen. Då tvångsinlöstes jordbruks- mark som sedan delades ut. Cirka 100 000 nya gårdar skapades.690 Spåren av detta syns fortfarande, även om en strukturomvandling mot större enheter sker även i Finland.691 Se diagram 21. Diagram 21 Antal gårdar 1920–2016 Källa: Presentation vid webbinarium av , , i . Innan gick med i EU förhandlade man till sig rätten att betala ut na- tionellt stöd. Det står i anslutningsfördraget. Möjligheten att få nationellt stöd är uppdelat i över och under 62:a breddgraden. De norra delarna över 62:a breddgraden får högre nationellt stöd. Söder om 62:a breddgraden är det låga nationella stödnivåer och nivåerna sjunker. För att kompensera de södra delar- 686Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 687Österbottens vatten och miljö (2005), I vattnets och tidens strömmar, s. 80–81. 688Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 689Presentation av ordförande i jord- och skogsbruksutskott vid webbinarium, 2020- 690Presentation av ordförande för vid webbinarium, . 691Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 3OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER na får de i stället produktionsinriktade stöd inom EU:s landsbygdsprogram inom ramen för GJP. fick även rätt att lämna ett särskilt nationellt producentstöd för att underlätta integrationen i GJP.692 hade lantbrukarna genom SLC och MTK rätt att ingå avtal med den finländska staten om inkomstnivåerna. I och med EU- inträdet försvann den rätten, men förhandlingsfunktionen blev kvar. Den lagstadgade förhandlingsrätten693 gäller de nationella stöden till lantbrukarna. Det är ett redskap för att förankra de politiska besluten. Det finns inget lagstad- gat krav på förhandlingar om EU-stöden, men möjligheten används ibland ändå.694 En stor utmaning för det finländska jordbruket är att i stort sett de flesta transporterna sker med sjöfart, som är ett dyrbart transportsätt. Undantaget är mellan finländska och svenska gränsen samt några transporter mellan och . Dyra sjötransporter leder till högre kostnader och att finländska produkter blir dyrare att exportera. har i jämförelse med betydligt fler yngre lantbrukare. Ett skäl till detta kan enligt en tidigare ordförande för vara att hade en avträdelseslag, lagen om stöd för upphörande med att bedriva jordbruk (2006/612) som användes vid generationsväx- lingar.695 Lagen gav ersättning vid en generationsväxling, ett slags förtidspen- sion till avträdaren. Den upphörde eftersom den stred mot om förtidspension. har även ett startstöd till unga lantbrukare (högst ), som underlättar generationsväxlingar och uppmuntrar unga jord- brukare att etablera sig i branschen. Nedan presenteras antalet beviljade stöd . Antal beviljade startstöd till unga Källa: E-post från SLC, . hade ett uppsving i antalet beviljade startstöd. Den viktigaste förklaringen till det var att det var som avträdelsestödet kunde bevil- jas, vilket i sin tur gjorde att det kom in fler ansökningar även av startstöd. Trenden för antalet beviljade startstöd är sjunkande; beviljades över 500 startstöd per år.696 är villigt att betala för sina dyrare produktionskostnader för att ha ett fungerande jordbruk. 692Europeiska gemenskapernas officiella tidning, specialnummer , artikel 138– 140och 142 i anslutningsfördraget för , och (1994). 6938 § lagen om nationella stöd till jordbruket och trädgårdsodlingen (1559/2001). 694Skypeintervju med ordförande för , . 695Telefonintervju med tidigare ordförande för , . 696E-post från ordförande för , . 3 OMVÄRLDSANALYS I TRE LÄNDER