rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — Något färre, 48 stycken, handlar om bristande information, och i 21 fall gäller anmälan både förse- ningsersättning och bristande information, t.ex. att anmälaren anser sig ha fått fel information om ersättningstrafik vid förseningar. En stor del av anmälning- arna om bristande information handlar om biljettpriser, prisvillkor eller att man vid påstigning fått felaktig information om biljettens giltighet. Värt att notera är att ingen anmälare uttryckligen åberopat lagen om kollektivtrafikre- senärers rättigheter i sin anmälan. Inga tydliga mönster har kunnat observeras när det gäller vilka orter som förekommer i anmälningarna. 304Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, , se tabell 6 i underliggande tabellverk. Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtrafikföretagens syn på lagen genomfördes en enkätundersökning bland kollektivtrafikföretag om deras syn på tillämpningen av lagen om kollektivtrafikresenärers rättig- heter (lagen). Enkäten skickades ut till totalt 30 kollektivtrafikföretag som be- driver såväl offentligt finansierad kollektivtrafik (som i de flesta fall utförs av upphandlade aktörer) som kommersiell kollektivtrafik. Enkäten skickades till 26 medlemmar i som ansågs relevanta för att besvara enkäten. Dessutom skickades enkäten till fyra kollektivtrafikföretag som inte är medlemmar i . Dessa 30 kollektivtrafikföretag bedri- ver lejonparten av den svenska kollektivtrafik som berörs av lagen.305 De som faktiskt har besvarat enkäten har varit länstrafikbolag, regioner, företag och i ett fall en upphandlad trafikutförare. Syftet med enkätundersökningen var bl.a. att skaffa fram statistik om ären- den om förseningsersättning och utbetald förseningsersättning och få infor- mation om hur lagen tillämpas när det gäller rätten till information och förse- ningsersättning. Underlaget har kompletterats med statistik från myndigheten , intervjuer med fyra av kollektivtrafikföretagen och uppgifter från företagens webbplatser m.m. Enkäten skickades ut och bestod av 19 frågor varav 6 flervalsfrågor, se bilagan Enkäten till kollektivtrafikföretag. Enkäten distribu- erades till kollektivtrafikföretagen huvudsakligen via bransch- och intresseor- ganisationen Svensk Kollektivtrafik, och i några fall fick företagen enkäten direkt från utvärderings- och forskningssekretariat. Påminnelser skickades ut och . Svar på enkäten inkom från 13 av 30 kollektivtrafikföretag som fått enkäten enligt följande: Blekingetrafiken, Värmlandstrafik/Karlstadsbuss,306 Länstra- fiken i , Skånetrafiken, , Region /Kollek- 305Medlemmarna i Svensk Kollektivtrafik står för av kollektivtrafiken med buss och av persontågstrafiken i enligt uppgift från Svensk Kollektivtrafik, Källa: Svensk Kollektivtrafiks webbplats . 306Värmlandstrafik och Karlstadsbuss har valt att svara gemensamt på enkäten då dessa två organisationer numera är en del av Region och tillhör samma förvaltning men under olika varumärken. Deras svar har räknats som ett svar i sam- manställningen. BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN tivtrafikförvaltningen (VL), Region /trafikförvaltningen (SL), Ar- landa Express, Region län (Länstrafiken ), Region (UL), Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik), Norrtåg och De kollektivtrafikföretag som inte besvarat enkäten är följande: AB Östgö- tatrafiken, , Länstrafik, Länstrafik, Tur), , Region , Länstrafiken i , Länstrafiken , Mälardalstrafik, Re- gion /Kollektivtrafikenheten, Region (X-trafik), Sörm- lands (Sörmlandstrafiken), Tåg i , och Flygbussarna Airport Coaches. Geografiskt finns de kollektivtrafikföretag som besvarat enkäten i alla tre Av de svarande är det endast Express och delvis SJ som driver kommersiell kollektivtrafik. Övriga svarande bedriver samhällsfinansi- De företag som besvarat enkäten står sammantaget för en mycket stor del av de totala trafikvolymerna i när det gäller kollektivtrafik, vilket gör att insamlad statistik och uppgifter i vissa hänseenden är betydligt mer rele- vanta än vad svarsfrekvensen antyder. gen från de tre befolkningsmässigt största städerna eller regionerna med de klart största trafikvolymerna, dvs. SL, Skånetrafiken och , besvarat I tillhörande noter anges varför kollektivtrafikföretagens statistikuppgifter i vissa fall inte är fullständiga eller inte fullt ut motsvarar det som har efterfrå- Uppgifterna som redovisas nedan är hämtade från kollektivtrafikföreta- gens enkätsvar om inte annat anges. Enkäten som används i denna undersökning var indelad i avsnitten Bak- grund, Förseningsersättning, Rätten till information för resenärer, Reklama- tionshantering, Flervalsfrågor och Avslutning. jer huvudsakligen samma indelning. Bakgrund – antal påstigningar hos kollektivtrafikföretagen Antalet påstigningar för de kollektivtrafikföretag som besvarade enkäten upp- gick till totalt ca 1,55 miljarder , se tabell 1 nedan. 307 E-post från Blekingetrafiken . E-post från Region (Värm- landstrafik/Karlstadsbuss) . E-post från Länstrafiken i . E-post från Skånetrafiken . E-post från Region /() . E-post från Region /trafikförvaltningen (SL) . E-post från (Express) . E-post från Region län (Länstrafiken Öre- bro) . E-post från Region (UL) . E-post från Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) . E-post från (Norrtåg) . E-post från () . KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 på linjer med en sträckning som är eller kortare uppgick till ca Totalt skedde enligt statistik från Trafikanalys knappt 1,7 mil- jarder påstigningar i den subventionerade regionala kollektivtrafiken 2019. Andelen påstigningar på linjer som är eller kortare framgår inte Den statistik om antalet påstigningar som har samlats in via enkäten och Trafikanalys statistik är inte fullt ut jämförbara. En jämförelse mellan de två källorna ger dock en tydlig indikation på att de kollektivtrafikföretag som be- svarat enkäten står för en mycket stor del av den regionala kollektivtrafiken på linjer med en sträckning där lagen om kollektivtrafikre- senärers rättigheter huvudsakligen tillämpas. Dessa företag står därmed för ex- empelvis en mycket stor del av den totala förseningsersättning som betalas ut i i enlighet med lagen. Antalet påstigningar som de olika kollektivtrafikföretagen redovisar i ta- bell 1 nedan varierar stort mellan företagen – alltifrån Norrtågs dryga 185 000 påstigningar på linjer kortare än till SL:s 864 miljoner påstig- De allra flesta påstigningar som redovisats avser resor som är 150 kilo- meter eller kortare. redovisar bara påstigningar på linjer med en linjesträckning som är kortare än . Det är också skillnad mellan hur många olika trafikslag de svarande kollek- tivtrafikföretagen använder sig av på sina linjer, från fem trafikslag (SL) till ett trafikslag (Länstrafiken i , Dalatrafik, Express, Norr- tåg och SJ). Olika trafikslags andel av påstigningarna varierar betydligt mellan företa- Flest påstigningar görs sammantaget på resor med buss. fallande storleksordning tunnelbana, tåg, spårvagn och fartyg. 308Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, . Mätt i planerat antal avgångar var av den regionala linjetrafiken samhällsfinan- sierad och resterande kommersiell. Statistiken om utfört utbud och resande i kom- mersiell regional linjetrafik är inte komplett enligt Trafikanalys. Det saknas uppgifter om kommersiell tågtrafik. Med regional linjetrafik avses ”kollektivtrafik som främst täcker ett så kallat vardagsresande som utförs enligt en tidtabell”. Enligt e-post från Trafikanalys är det definitionen i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik som avses i Tra- fikanalys statistik. BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Tabell 1 Antal påstigningar totalt och på linjer kortare än , an- del påstigningar per trafikslag för olika kollektivtrafikföretag 2019309 Påstigningar totalt/linjer slag (%) 9 143 339/7 589 000 Fartyg/båt (2) 12 825 326/12 825 326 13 146 445/13 008 508 14 921 000/14 921 000 169 958 219/145 558 219 864 000 000/864 000 000 T-bana (40) Spårvagn (7) Fartyg/båt (1) 355 260 000/344 113 000 Spårvagn (40) Fartyg/båt (2) 3 233 700/3 233 700 13 582 000/13 582 000 52 500 000/52 500 000 9 979 056/9 798 913 1 499 354/185 532 30 742 840/18 735 250 1 550 791 000/ 1 500 050 000 Källa: enkätundersökning och egen bearbetning. 309Vissa kollektivföretag har valt att redovisa påstigningarna fördelade på olika trafikslag i siffror. I tabellen har dock påstigningarna för olika trafikslag avrundats till hela procent. Tra- fikslag med en andel återges i en fotnot vid det aktuella företaget. Notera att kollektivtrafik med fartyg eller båt inte omfattas av lagen men har tagits med för att redovis- ningen ska bli fullständig. 310Blekingetrafiken har avrundat siffrorna så att fördelningen mellan olika trafikslag mot- svarar av alla påstigningar 2019. Linjetrafik med taxi som inte redovisas i tabellen uppgår till av alla påstigningar 2019. 311Andelen påstigningar för Värmlandstrafik/Karlstadsbuss på fartyg/båt motsvarar 2019. 312I den av SL uppgivna siffran för antal påstigningar saknas påstigningar i färdtjänst och i skärgårdstrafiken. Det gör att andelen påstigningar för trafikslagen blir totalt . I siffran för spårvagn ingår tågtrafik på smalspåriga järnväg. 313Andelen påstigningar för via anropsstyrd trafik motsvarar 2019. 314Enligt e-post från Vy Tåg , som besvarat enkäten å Norrtågs väg- nar, är det uppskattade siffror som redovisas. 315Enligt e-post från SJ är siffran för antalet resor på linjer en ungefärlig uppskattning. Siffran är uträknad enligt en annan metod än för de totala antalet påstigningar och är behäftad med ett antal osäkerheter. Siffrorna för det totala antalet påstigningar och antalet påstigningar är därför inte direkt jäm- förbara. KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 Den vanligaste avslagsgrunden för ett anspråk på förseningsersätt- ning är att det inte är fråga om en försening i lagens mening I enkäten har det ställts frågor till kollektivtrafikföretagen om det totala antalet ärenden med krav om förseningsersättning från resenärer och andelen avslag respektive bifall i dessa ärenden på årsbasis. Med förseningsersättning avses här såväl ersättning för biljettkostnader (prisavdrag) som ersättning för kost- nader för annan transport till resmålet, t.ex. med egen bil, taxi eller annat kol- lektivtrafikföretag. Förseningsersättning kan resenärerna ansöka om genom att använda sig av ett webbformulär hos respektive kollektivtrafikföretag. Många företag tillåter också ansökningar via t.ex. e-post, kundtjänst, telefon eller brev.316 När man studerar sifforna närmare (se tabell 2 nedan) så kan man konstatera att skillnaden är relativt stor mellan kollektivtrafikföretagen när det gäller antal krav på förseningsersättning som redovisas. Det föregående mönstret upprepar sig när man tittar på den statistik kollektivtrafikföretagen redovisar –2019 i sina enkätsvar. Ju fler påstigningar som respektive kollektivtrafikföretag redovisar (se tabell 1), desto fler krav på förseningser- sättning redovisas generellt (se tabell 2). Det går inte av de insamlade uppgifterna att få en samlad bild av om något trafikslag är överrepresenterat när det gäller andelen krav på förseningsersätt- ning i förhållande till andelen påstigningar. Vissa uppgifter från några kollek- tivtrafikföretag tyder dock på att trafikslaget tåg, i förhållande till dess andel av påstigningarna, är kraftigt överrepresenterat när det gäller andelen krav på förseningsersättning jämfört med övriga trafikslag. Exempelvis Skånetrafiken uppskattar att av ärendena om förseningsersättning är kopp- lade till tågresande och resterande är kopplade till bussresande.317 Trafikslagens andel av påstigningarna i Skånetrafiken var (tåg) re- spektive (buss) 2019. Vidare uppger SL att andelen ärenden om förseningsersättning som rör tåg är och buss . 318 Trafik- slagens andel av påstigningarna hos SL uppgick till (tåg) respektive (buss) 2019. VL redovisar i sin tur att av den utbe- talda förseningsersättningen gäller tågtrafiken och resterande del gäller buss- trafiken. 319 Andel påstigningar uppgick för tåg och 97 pro- cent för buss hos VL. 316Källa: webbplatserna hos de 30 företag som ingick i enkätundersökningen. 317Intervju med företrädare för Skånetrafiken . 318Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . Siffrorna avser perioden –. Ärenden om förseningsersättning fördelar sig på olika trafikslag enligt följande: pendeltåg (), buss (), tunnelbana (), lokalbana eller spårväg () och pendelbåt (0,). 319E-post från Region /() . BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Tabell 2 Antal krav på förseningsersättning samt antal och andel beviljade respektive avslagna anspråk på förseningsersättning 2019320 1 146 () Källa: enkätundersökning och egen bearbetning. Andelen avslagna anspråk på förseningsersättning för olika kollektivtrafikfö- retag ligger i intervallet 0–(se tabell 2). Av svaren går inte att utläsa vilka faktiska omständigheter, t.ex. skillnader i antal felaktiga ansökningar, fusk eller olika tillämpningar av lagen, som är anledningen till de relativt stora skillnaderna i avslagsfrekvens mellan företagen. 320Blekingetrafiken, Region /() och Norrtåg uppger att antalet beviljade och avslagna anspråk på förseningsersättning är uppskattningar. Dalatrafik uppger att antalet krav och antalet avslag på förseningsersättning är uppskatt- ningar. Blekingetrafiken och Länstrafiken i anger att siffrorna inkluderar krav på ersättning på grund av förseningar i den långväga kollektivtrafiken, dvs. i enlighet med EU:s tåg- och busspassagerarförordningar. 321För Skånetrafiken motsvarar antalet beviljade anspråk respektive avslag på förseningser- sättning inte det totala antalet krav på förseningsersättning. Skillnaden (2 326 ärenden) har bortsetts från vid beräkningen av andelen bifall respektive avslag. Enligt e-post från Skåne- trafiken beror skillnaden på följande. Vissa ärenden avslutas inte med ett bifall eller avslag, vilket kan bero på att begärda kvitton eller biljetter inte skickats in av resenären eller att begärda uppgifter från resenärer inte inkommit. Det kan ibland även hända att ett ärende har dubbelregistrerats och då får bara ett ärende ett beslut och det andra inte. 322SL:s redovisade siffra på antalet krav på förseningsersättning framstår i jämförelse med företagets trafikvolym (se tabell 1) och redovisade utbetalningar av förseningsersättning (se tabell 3) som märkbart låg jämfört med övriga företags siffror. Enligt e-post från SL kan detta bero på att SL:s ärendehanteringssystem skiljer på ärenden där resenären bara har synpunkter på en störning respektive ärenden som innehåller ett anspråk på förseningsersättning. Möjligtvis har andra företag inte möjlighet att göra denna distinktion i sina ärendehanteringssystem. Andra möjliga delförklaringar som SL bl.a. pekar på är att det kan finnas en generösare attityd till att betala ut förseningsersättning hos andra företag. 323UL anger i sitt enkätsvar att 167 ärenden avslutades utan beslut . Därför uppgår inte andelen beslut om bifall respektive avslag till totalt . KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 grunden324 är att det inte varit fråga om en försening i enlighet med regleringen i lagen, vilket elva företag uppger. I övrigt är det en lång rad avslagsgrunder som nämns av företagen. Här ingår fusk eller miss- tänkt fusk av något slag (fyra), felaktigt eller ogiltigt färdbevis (tre) och ersätt- ning begärd för något som lagen inte medger ersättning för, t.ex. inkomstbort- fall (tre). Vidare förekommer avslagsgrunderna bristande uppgifter av något slag i ansökan (tre), för kort bytestid (två),325 hänvisning till felaktigt regelverk (två), annat bolag är ansvarig för ersättningen (ett) samt att tidtabell ändrats, vilket meddelats (tredygnsregeln) innan förändringen varför rätt till förseningsersättning bortfallit (ett). Kollektivtrafikföretagen betalade 2019 sammanlagt ut ca i förseningsersättning betalade de kollektivtrafikföretag som besvarat enkäten ut ca i förseningsersättning (se tabell 3 nedan) i enlighet med lagen. Med förseningsersättning avses här såväl ersättning för biljettkostnader (pris- avdrag) som ersättning för kostnader för annan transport till resmålet, t.ex. med egen bil, taxi eller annat kollektivtrafikföretag. Den förseningsersättning som betalas ut i enlighet med EU:s tåg- och busspassagerarförordningar om- fattas således inte av sammanställningen. Tabell 3 Utbetald förseningsersättning från kollektivtrafikföretag 2019326 Utbetald förseningsersättning (kronor) 324I några fall har de svarande kollektivtrafikföretagen inte angett tre avslagsgrunder utan enbart en eller två. 325Med för kort bytestid avses att den aktuella bytestiden enligt tidtabellen mellan två linjer är för kort för att ett missat byte ska räknas som en försening till slutdestinationen. Kollek- tivtrafikföretagen tillämpar ofta en bytesmarginal på 5, 10 eller som förutsättning för att rätt till förseningsersättning ska finnas. 326Blekingetrafiken och Länstrafiken i anger i sina respektive enkätsvar att siff- rorna också inkluderar krav på ersättning på grund av förseningar i den långväga kollektiv- trafiken, dvs. i enlighet med EU:s tåg- och busspassagerarförordningar. Express upp- ger att deras resevillkor i vissa delar är mer generösa än lagens bestämmelser och att uppgif- terna om utbetald förseningsersättning även inkluderar kostnader för missade anslutande flyg, hotell och förtäring som i vissa fall ersätts vid förseningar m.m. Den redovisade total- summan för utbetald förseningsersättning i tabell 3 baseras på en summering av tillgängliga uppgifter. Då det i fallet med de tre föregående företagen förekommer överskattningar i de redovisade uppgifterna så är totalsumman en överskattning av det faktiska värdet. De tre företagens andel av den totala utbetalda förseningsersättningen utgör dock endast ca 4 pro- cent. Länstrafiken har inte redovisat någon uppgift på utbetald förseningsersättning. VL anger att den utbetalda förseningsersättningen är en uppskattning. BILAGA 4 KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN Källa: enkätundersökning . Kollektivtrafikföretagen betalade ut mest förseningsersättning 2018 Diagram 1 Utbetald förseningsersättning 2015–2019 327 Källa: enkätundersökning och egen bearbetning. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter trädde i kraft den 1 april 2016.328 tillämpade kollektivtrafikföretagen någon form av resega- ranti som gav rätt till förseningsersättning för resenärer.329 tilläm- pade således kollektivtrafikföretagen såväl resegarantier som lagen vid utbe- talningar av förseningsersättning. Om man jämför 2019 med 2015, dvs. året innan lagen trädde i kraft, då kollektivtrafikföretagen tillämpade olika typer av resegarantier som innebar rätt till förseningsersättning, så motsvarar det totala 327Den redovisade totalsumman för utbetald förseningsersättning baseras på en summering av tillgängliga uppgifter. Blekingetrafiken och Länstrafiken i anger i sina enkätsvar att siffrorna inkluderar ersättning utbetald på grund av förseningar i den långväga kollektivtrafiken, dvs. i enlighet med EU:s tåg- och busspassagerarförord- ningar. Vidare så uppger Express att deras resevillkor i vissa delar är mer generösa än lagens bestämmelser. De tre ovanstående kollektivtrafikföretagen har i sammanhanget re- lativt små trafikvolymer och den utbetalda förseningsersättningen för de tre företagen mot- svarar av den totala utbetalda summan 2019 för de företag som besvarat enkäten. Betydelsen av den förhöjda siffran på faktiskt utbetald förseningsersättning som ovanstående omständigheter resulterar i bedöms därför som mycket begränsad. Vidare anger VL att för- seningsersättningen som betalats ut –2019 är uppskattningar. Dalatrafik anger att förse- ningsersättningen som betalats ut –2017 är uppskattningar. Länstrafiken i anger att ersättningen som redovisats avser perioden september–december. Norrtåg anger att förseningsersättningen som betalats ut och 2016 är uppskattningar. SJ redovi- sar ingen uppgift för och Länstrafiken redovisar ingen uppgift . 2015/16:13, bet. 2015/16:CU9, rskr. 2015/16:73. 329SOU 2009:81 s. 43–45 och 288. KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER – EN ENKÄTUNDERSÖKNING AV KOLLEKTIVTRAFIKFÖRETAGENS SYN PÅ LAGEN.....BILAGA 4 utbetalade beloppet 2019 (ca ) mer än en fördubbling av den utbetalda förseningsersättningen 2015 (ca ). man 2019 med 2017, dvs. då lagen tillämpades under ett helår, så ökade utbetalningarna av förseningsersättning mellan med ca minskade utbetalningarna av förseningser- utbetalades det som mest försenings- ersättning (ca ). Den viktigaste anledningen till nedgången är att SL, som är den största utbetalaren av försenings- ersättning, redovisade en nedgång i den utbetalda förseningsersättningen från ca 2018 till ca 2019.330 Vad skillnaderna i den totala utbetalda förseningsersättningen mellan åren beror på framgår inte av enkätsvaren. gäller förstås som särskild för- utsättning att lagen trädde i kraft och var det till skillnad från de andra jämförda åren kollektivtrafikföretagens olika resegarantier som tillämpades vid utbetalningar av förseningsersättning till resenärer. Den genomsnittliga utbetalda förseningsersättningen (prisavdraget) till resenärer varierar betydligt Den genomsnittliga ersättningen för biljettkostnader (prisavdrag) som betala- des ut till resenärerna vid ansökningar om förseningsersättning va- rierade stort mellan kollektivtrafikföretagen enligt enkätsvaren från ca 25 kro- nor (SL) till ca (Dalatrafik). Bland övriga svar märks Blekingetra- fiken ca , Skånetrafiken ca , UL ca , Norrtåg ca och SJ ca . Flera företag saknar uppgifter om den genom- snittliga förseningsersättning som betalas ut till resenärer. Ersättningsnivåerna mellan de olika kollektivtrafikföretagen och de regio- ner de trafikerar varierar alltså stort. Det finns sannolikt många förklaringar till detta. En hög turtäthet och korta linjesträckningar gör att förseningarna re- lativt sett blir tidsmässigt kortare, vilket innebär lägre förseningsersättning.331 Vidare så skiljer sig sättet att beräkna reskostnaden för en enkelresa för pe- riodkortsinnehavare i viss mån åt mellan kollektivtrafikföretagen, vilket också har betydelse för jämförelsen av ersättningsnivåer mellan företagen.332 Annat som spelar in är fördelningen av resenärer som åker på enkelbiljetter re- 330Enligt e-post från Region /trafikförvaltningen (SL) beror de höga utbetalningarna av förseningsersättning 2018 på följande. Av de 29,2 miljoner kro- nor som SL betalade ut i förseningsersättning 2018 var ca på grund av störningar som uppstod inom pendeltågstrafiken. Det var stora problem med pendeltågstra- fiken 2018, speciellt då flera separata fel söder om orsa- kade omfattande förseningar och inställda tåg i nära följd. 331Av 15 § lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter följer att vid en försening som upp- går betalas en ersättning motsvarande av biljettpriset. Vid en försening som uppgår betalas en ersättning motsvarande av biljettpriset. Vid en försening som uppgår betalas en ersättning motsvarande hela biljettpriset. 332Några exempel på olika beräkningsgrunder för en enkelresa för innehavare av periodkort är följande. Skånetrafiken räknar ut resans pris för en 30-dagars biljett genom att biljettens värde delas med 44 enkelresor. Länstrafiken använder sig i sin beräkning av ett anta- gande om 36 resor . För Norrtågs 30-dagars pendlarkort beräknas snittpriset för en resa genom att pendlarkortets pris delas med 22.