rfr · H80WRFR17 · 2021-08-31 00:00:00 — De nyheter användarna exponeras för påverkar i sin tur inlärning och kunskapseffekter (eller attityder i en bredare bemärkelse), som kan vara högst individualiserade (B). Personliga motivationer (intressen och värderingar) påverkar inte bara vilket innehåll man tar del av utan villkorar också effekten av denna exponering (C). Vilken uppmärksamhet man ägnar ett visst innehåll och hur aktivt man processar denna information (elaborering) beror på motivationer – och dessa processer har i sin tur konsekvenser för inlärning. Vad som delvis gör sociala medier unika är att de individanpassar innehållet i nyhetsflödet utifrån algoritmer och karaktären på användarnas nätverk. Detta påverkar både vilka nyheter användarna exponeras för (D) och vilken betydelse de personliga motivationerna har för denna exponering (E). påverkar personliga intressen och värderingar också vilka sociala nätverk användarna ingår i och hur algoritmerna individanpassar innehåll genom exempelvis kurering och surfhistorik (F). Den återstående pilen illustrerar att sociala medier också kan påverka kognitioner och attityder via andra mekanismer och innehåll (G). Sammantaget kan dessa processer leda till andra typer av inlärnings- och kunskapseffekter än de som traditionell nyhetskonsumtion bidrar till. Det faktum att sambandet mellan att ta del av nyheter via sociala medier och politiskt deltagande är så pass väldokumenterat i en mängd studier, tyder på att information och kontakter via dessa plattformar har potential att mobilisera (Boulianne 2015; m.fl. 2017). Avslutningsvis är det värt att poängtera att nyheter via sociala medier endast utgör en – för de flesta medborgare relativt begränsad – källa till nyheter om politik och samhälle. Frågor om kunskapseffekter och klyftor, selektivitet och polarisering avgörs inte enbart här. Det svenska fallet brukar i internationell NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT forskning, tillsammans med övriga nordiska länder, lyftas fram som ett relativt homogent mediesystem med historiskt starka public service-medier och dagstidningar – där möjlighetsstrukturerna för politisk selektiv exponering är relativt begränsade – en kontrast till den utveckling som varit påtaglig i med en stark polarisering också av etablerade nyhetsmedier. Även om en ideologisk polarisering av nyhetskonsumtionen totalt sett är svår att skönja i (m.fl. 2021) kan polarisering också ta sig andra uttryck. Hit hör exempelvis den polarisering av förtroendet för medier som skett och som kan påverka tolkningen av nyheter, vilket dessutom kan ta sig konkreta uttryck i diskussioner på exempelvis sociala medier. Men hit hör även den potentiella polariseringen mellan nyhetssökare och nyhetsundvikare som viss forskning pekat på. Forskningsläget är högst oklart kring dessa trender men, sociala medier kommer med största sannolikhet att utgöra en viktig faktor i denna ekvation . Aalberg, T., Blekesaune, A. och Elvestad, E. (2013). ”Media choice and informed democracy: Toward increasing news consumption gaps in Europe?” /Politics, 18, s. 281–303. Aalberg, T., Papathanassopoulos, S., Soroka, S., Curran, J., Hayashi, K., Iyengar, S. och Tiffen, R. (2013). ”International TV news, foreign affairs interest and public knowledge” Journalism Studies,14(3), s. 387–406. Althaus, S. (2012). ”What’s good and bad in political communication research? Normative standards for evaluating media and citizen performance”, i Semetko, H. och Scammell, M. ), of (s. 97–112). Thousand Oaks, CA: . , , , J., , B. och Shehata, A. (i tryck). ”Maintenance and reformation of news repertoires: a latent transition analysis”, Quarterly, 15, s. 300– 319. , K. och Strömbäck, J. (2021). ”Media platforms and political learning: The democratic challenge of news consumption on computers and mobile devices”, , 15, s. 300–319. (2020). ”Digitala prenumerationer ökar – men vägen dit har varit lång”, i , U., , A. och , P. (red), Regntunga skyar. (2019). ”Stort samhällsengagemang spelar roll för nyhetsvanorna – särskilt bland unga”, i , U., Rönnerstrand, B., , P. och , A. (red), Storm och stiltje. , U. och , E. (2020). Svenska medietrender 1995–2019. Anspach, N. (2017). ”The new personal influence: How our Facebook friends influence the news we read”, , 34, s. 590–606. Anspach, N. M., , J.T., Arceneaux, K. (2019). ”A bit of knowledge: Facebook’s News Feed and self-perceptions of knowledge”, Research & Politics, 6(1), s. 1–9. Arkhede, S. och , J. (2015) Nyhetsintresse och nyhetskonsumtion. Gö- teborgs universitet: . (1986). Mäktiga massmedier: Studier i politisk opinionsbildning. Bakshy, E., . och Adamic, L. (2015). ”Exposure to ideologically diverse news and opinion on facebook”, Science, 348(6239), s. 1130–2. Barabas, ., Jerit, J., Pollock, W. och Rainey, C. ”The question(s) of political knowledge”, , 108, s. 840–55. Barnidge, M. (2020). ”Testing the inadvertency hypothesis: Incidental news exposure and political disagreement across media platforms”, Journalism, 21(8), s. 1099–1118. Barnidge, M. (2017). ”Exposure to political disagreement in social media versus face-to-face and anonymous online settings”, , 34(2), s. 302–321. , W. L. och Entman, R. (2001). Mediated politics: communication and the future of democracy. , NY: . , A. och , M. (2018). ”News in social media”, Digital Journalism, 6(5), s. 583–598. Blekesaune, A., Elvestad, E. och Aalberg, T. (2012). ”Tuning out the world of news and current affairs—an empirical study of Europe’s disconnected citizens”, , 28, s. 110–26. (2016). ”Political news in the news feed: learning politics from social media”, , 19, s. 24–48. , L., Kruikemeier, S. och De Vreese, C. (2016). ”Nation binding: How public service broadcasting mitigates political selective exposure”, PlOS ONE, 11, e0155112. Boukes, M. (2019). ”Social network sites and acquiring current affairs knowledge: The impact of Twitter and Facebook usage on learning about the news”, , 161(1), s. 36–51. Boulianne, S. (2015). ”Social media use and participation: A meta-analysis of current research”, Information, , 18, s. 524–538. Cacciatore, M. A., Yeo, S. K., Scheufele, D. A., Xenos, M. A., Brossard, D. och Corley, E. (2018). ”Is Facebook makingus dumber? Ex- ploring social media use as a predictor of political knowledge”, Quarterly, 95(2), s. 404–424. Castro-Herrero, L., Nir, L. och Skovsgaard, M. (2018). ”Bridging gaps in cross-cutting media exposure: The role of public service broadcasting”, , 35(4), 542–565. , L. Strömback, ., , , , P., de Vreese, C., Aalberg, T., Cardenal, A., Corbu, N., Hopmann, D., Koc-Michalska, K., , J., Schemer, C., Sheafer, T., Splendore, D., Stanyer, J., Stępińska, A., , Y. och Štětka, V, (i tryck). ”Navigating high-choice European political information environments: A comparative analysis of news user profiles and political knowledge”, /Politics. Chaffee, S. och Kanihan, F. (1997). ”Learning about politics from the mass media”, , 14, s. 421–430. Chaffee, S. och Schleuder, J. (1986). ”Measurement and effects of attention to media news”, , 13, s. 76–107. , D. och Druckman, J. (2007). ”Framing theory”, litical Science, 10, s. 103-126. , M., Feezell, J. T. och Guerrero, M. (2012). ”Facebook and political engagement: A study of online political group membership and offline political engagement”, Computers in Human Behavior, 28(5), s. 1535–1546. Curran, J., Coen, S., Soroka, S., Aalberg, T., Hayashi, K., Hichy, Z. och Tiffen, R. (2014). ”Reconsidering ‘virtuous circle’ and ‘media ’ theories of the media: An 11-nationstudy”, Journalism,15(7), s. 815–833. (2020). Media echo chambers: selective exposure and confirmation bias in media use, and its consequences for political polarization. ., Shehata A., Strömbäck J. (2019). ”Reinforcing spirals at work? Mutual influences between selectiv exposure and idological leaning”, , 34(2), s. 159 –174. , M. och Keeter, S. (1996). What Americans know about politics and why it matters. Dimitrova, D., Shehata, A., Strömbäck, J. och Nord, L. (2014). ”The effects of digital media on political knowledge and participation: evidence from panel data”, , 41, s. 95–118. , M. och Shehata, A. (2017). ”Still an agenda setter: traditional news media and public opinion during the transition from low to high choice media environments”, , 67(5), s. 733–757. , E. och Blank, G. (2018). ”The echo chamber is overstated: the moderating effect of political interest and diverse media”, Information, , 21(5), s. 729–745. Dvir-Gvirsman, S., Tsfati, Y. och Menchen-Trevino, E. (2016). ”The extent and nature of ideological selective exposure online: Combining survey responses with actual web log data from the 2013 Israeli Elections”, 18(5), s. 857–877. Eady, G., Nagler, J., Guess, A., Zilinsky, J. och , J. (2019). ”How many people live in political bubbles on social media? Evidence from linked survey and Twitter data”, , 9(1), s. 1–21. Edgerly, S. (2015). ”Red media, blue media, and purple media: News repertoires in the colorful media landscape”, , 59(1), s. 1–21. , M. och Shehata, A. (2018). ”Social media, porous boundaries, and the development of online political engagement among young citizens”, , 20(2), s. 740–759. Elvestad, E., Blekesaune, A. Aalberg, T. (2014). The polarized news audience? A longitudinal study of news-seekers and news-avoiders in Europe. Tillgänglig via SSRN: or Eurobarometer 92 (2020). Media Use in Union. , W. P. (2001). ”The cognitive mediation model of learning from the news: Evidence from nonelection, off-year election, and presidential election contexts”, , 28, s. 571–601. , W. P., Hayes, A. F., , D. V. och Kwak, N. (2005). ”Understanding the relationship between communication and political knowledge: A model comparison approach using panel data”, Po- litical Communication, 22, s. 423–446. , W. P., , D. och Kwak, N. (2003). ”Assessing causality in the cognitive mediation model: A panel study of motivations, information processing, and learning during Campaign 2000”, , 30, s. 359–386. Feezell, J. T. och , B. (2019). ” ‘I saw it on Facebook’: An experimental analysis of political learning through social media”, Information, , s. 1–20. Flaxman, S. R., , G. och , J. (2016). ”Filter bubbles, echo chambers, and online news consumption”, Public Opinion Quarterly, 80 (Special Issue), s. 298–320. , R. och , R. (2018). ”Are people incidentally exposed to news on social media? A comparative analysis”, , 20(7), s. 2450–2468. , M. och Iyengar, S. (2014). ”Not all news sources are equally informative. A cross national analysis of political knowledge in europe”, /Politics, 19, s. 275–294. 2020/21:RFR17 REFERENSER (2009). ”Politically motivated reinforcement seeking: reframing the selective exposure debate”, 59(4), s. 676–699. Gaziano, C. (2017). ”Knowledge gap: history and development”, , s. 1–12. Geers, S. (2020). ”News consumption across media platforms and content: a typology of young news users”, Public Opinion Quarterly, 84(S1), s. 332–354. , H. och Diehl, T. (2019). ”News finds me perception and democracy: Effects on political knowledge, political interest, and voting”, , 21(6), s. 1253–1271. , H., , N. och Huber, B. (2020). ”The proliferation of the ‘news finds me’ perception across societies”, , 14, s. 1605–1633. , H., Weeks, B. och Ardèvol-Abreu, A. (2017). ”Effects of the news-finds-me perception in communication: Social media use implications for news seeking and learning about politics”, , 22(3), s. 105–123. Graber, D. (2001). Processing politics: Learning from television in the Internet age. Guess, A. (2019). ” (Almost) everything in moderation: New evidence on Americans’ online media diets”, . , W., Albarracín, D., Eagly, A. H., , I., , M. J. och , L. (2009). ”Feeling validated versus being correct: A metaanalysis of selective exposure to information”, Psychological Bulletin, 135(4), s. 555–588. Hasell, A. (2020). ”Shared emotion: the social amplification of partisan news on twitter”, Digital Journalism, s.1–18. , K., Figenschou, T. U. och Frischlich, L. (2019). ”dimensions of alternative news media”, Digital Journalism, 7(7), s. 860–869. , K., Shehata, A., Strömbäck, J. och , E. (2013). ”and the effects of news media attention and social media use on political interest and participation: Do social media function as leveller?”, , 28(1), s. 19–34. Ihlebaek, K. A. och , S. (2021). ”Right-wing alternative media in the scandinavian political communication landscape”, i Skogerbø, E., Ihlen, Ø., , N. och Nord, L. (red.) , communication and politics in the nordic countries (s. 263–282). Jerit, J., Barabas, . och Bolsen, T. (2006). ”Citizens, knowledge, and the information environment”, , 50, s. 266–282. , J., , T. R. och Kleinen-von-Königslöw, K. (2021). ”Incidental news exposure on Facebook as a social experience: The influence of recommender and media cues on news selection”, , 48(1), s. 77–99. Kalsnes, B. och , A. O. (2021). ”Facebook news use during the 2017 norwegian elections—assessing the influence of hyperpartisan news”, Journalism Practice, 15(2), s. 209–225. Kalsnes, B. och , A. O. (2018). ”Understanding news sharing across social media”, Journalism Studies, 19, s. 1669–1688. , E., Blumler, J.G. och Gurevitch, M. (1973). ”Uses and gratifications re- search”, Public Opinion Quarterly, 37 (4), s. 509–23. , R., Beyer, A. och , K. (2020). ”Do High-choice media environments facilitate news avoidance? A longitudinal study 1997–2016”, , 64(5), s. 794–814. , , , D. J., Kümpel, A. S. och , L. (2021). ”Worth to share? How content characteristics and article competitiveness influence news sharing on social network sites”, Quarterly, 98(1), s. 59–82. Knobloch-Westerwick, S. (2014). Choice and preference in media use: Ad- vances in selective exposure theory and research. , NY: Routledge. Klinger, U. och , J. (2015). ”The emergence of network media logic in political communication: a theoretical approach”, New Media , 17, s. 1241–1257. Krcmar, M. och Strizhakova, Y. (2009). ”Uses and gratifications as media choice”, i T. (red. ), Media choice: A theoretical and empirical overview (s. 53–69). , NY: Routledge. Krugman, H. E. och , E. (1970). ”Passive learning from television”, Public Opinion Quarterly, 34(2), s. 184–190. Kruikemeier, S. och Shehata, A. (2017). ”News media use and political engagement among adolescents: an analysis of virtuous circles using panel data”, , 34(2), s. 221–242. Kümpel, A-S. (2020). ”The effect in social media news use: assessing inequalities in news exposure and news engagement on social network sites (sns) ”, Journalism, 21(8), s. 1083–1098. (2018). ”I shared the news today, Oh Boy”, Journalism Studies, 19(1), s. 43–61. P.F., Berelson B och Gaudet H (1948). The people’s choice: how the voter makes up his mind in a presidential campaign. Lecheler, S. och de Vreese, C. (2018). News Framing Effects. (2020). ”Probing the mechanisms through which social media erodes political knowledge: the role of the news-finds-me perception”, . K. och , E. (2017). ”Incidental exposure to news: predictors in the social media setting and effects on information gain online”, Computers in Human Behavior, 75, s. 1008–1015. , L., Karnowski, V. och Kümpel, A. (2020). ”Online and (the feeling of being) informed: online news usage patterns and their relation to subjective and objective political knowledge”, Computers in Human Behavior, 103, s. 181–189. Lu, Y. och , J. (2019) ”Stumbling upon the other side: incidental learning of counter-attitudinal political information on Facebook”, , 21(1), s. 248–265. Luskin, R. (1990). ”Explaining Political Sophistication”, Political Behavior, 12(4), s. 331–361. , F. och Boomgaarden, H. (2019). ”What we do and don’t know: A meta-analysis of the knowledge gap hypothesis”, ternational , 43(3), s. 210–224. , F. och Bachl, M. (2018). ”New news media, new opinion leaders? How political opinion leaders navigate the modern high-choice media environment”, , 68(5), s. 896– 919. , J., Nanz, A., Stubenvoll, M. och Heiss, R. (2020). ”Processing news on social media: the political incidental exposure model (pine)”, Journalism, 21(8), s. 1031–1048. McCombs, M. och Valenzuela, S. (2020). Setting the agenda: media and public opinion. , och , S. (2014). ”Selective exposure in the age of social media endorsements trump partisan source affiliation when selecting news online”, 41(8), s. 1042– 1063. , A., Kiley, J., , J. och Guskin, E. (2013). The role of news on Facebook. Common yet incidentel. Mondak, J.J. (1995). ”Newspapers and political awareness”, , 29, s. 513–527. Mukerjee, S. och , T. (2020). ”Choosing to Avoid? A conjoint experimental study to understand selective exposure and avoidance on social media”, , s. 1–19. Mutz, D. (2006). ”How the mass media divide us”, i P. S. Nivola och (red. ), Red and blue nation? Characteristics and causes of ’s polarized politics (s. 223–242). : on War, Revolution and Peace, and , DC: . Mutz, D. (1998). How Perceptions of Political Attitudes. Nanz, A. och , J. (2020). ”Learning from incidental exposure to political information in online environments”, , 70(6), s. 769–793. , , , R., , A., , och , R. (2020). , N., , R., Kalogeropoulos, A., , D. L. och , R. (2019). digital news report 2019. (1999). ”media effects: Mobilization or media ?”, , 29(4), s. 577-599. , R. och Schrøder, K. (2014). ”The relative importance of social media for accessing, finding, and engaging with the news: an eight-coun- try cross-media comparison”, Digital Journalism, 2(4), s. 472– 489. , P. och , D. (2003). ”Message or medium? : Campaign learning during the 2001 British general election”, , 20, s. 233–262. , H., , , , A. och , J. (2021). (2018). ”The role of engagement in learning from and incidental news exposure on social media”, , 21(2), s. 225–247. Park, C. (2019). ”Learning politics from social media: Interconnection of social media use for political news and political issue and process knowledge”, Communication Studies, 70(3), s. 253–276. Park, C. och , H. (2020). ”Learning about politics from mass media and social media: Moderating roles of press freedom and public service broadcasting in 11 countries”, . Park, C. S. och , B. (2019). ”Mediating roles of news curation and news elaboration in the relationship between social media use for news and political knowledge” , 63(3), s. 455–473. Prior, M. (2007). How Media Choice Increases Inequality in Political Involvement and Polarizes Elections. , NY: . (2009a). ”Uses and gratifications: An evolving perspective on media effects”, i R. L. och M. ), The handbook of media processes and effects (s. 147–159). (2000). ”Uses and gratification theory in the 21st century”, 3(1), s. 3–37. Scharkow, M., , F., Stier, S. och Breuer, J. (2020). ”How social network sites and other online intermediaries increase exposure to news”, of the of , 117(6), s. 2 761–2 763. Schoenbach, K. och Lauf, E. (2002). ”The ‘trap’ effect of television and its competitors”, , 29(5), s. 564–583. , D. O. och , J. (1967). ”Selective exposure to information: A critical review”, Public Opinion Quarterly, 31(2), s. 194–213. Shehata, A. (2013). ”or passive learning from television? Political information opportunities and knowledge gaps during election campaigns”, , Public Opinion, and Parties, 23(2), s. 200–222. Shehata, A., Hopmann, D., Nord, L. och , J. (2015). ”Television channel content profiles and differential knowledge growth: a test of the inadvertent learning hypothesis using panel data”, , 32, s. 377–395. Shehata, A. och Strömbäck, J. (2020). ”Media and political partisanship”, i , H. och , S. ), Research handbook on political partisanship (s. 60–73). Shehata, A. och Strömbäck, J. (2021). ”Learning political news from social media: Network media logic and current affairs news learning in ahigh-choice media environment”, , 48(1), s. 125–147. Shehata, A. och J. Strömbäck (2014). ”Mediation of political realities: media as crucial sources of information”, i , F. och Strömbäck, J. (red.) Mediatization of politics. Understanding the transformation of western democracies (s. 93–113). Palgrave , Basingstoke. Shehata, A. och Strömbäck, J. (2011). ”A matter of context: A comparative study of media environments and news consumption gaps in Eu- rope”, , 28(1), s. 110–134. Shehata, A,. Wadbring, I. och Hopmann, D. (2015). ”A longitudinal analysis of news-avoidance over three decades: from public service monopoly to smartphones.” Paper presented at the 65th Annual Conference of , , . Skovsgaard, M. och , K. (2019). ”Conceptualizing news avoidance: Towards a shared understanding of different causes and potential solutions”, Journalism Studies. Advance online publication. Skovsgaard, M., Shehata, A. och Strömbäck, J. (2016). ”Opportunity structures for selective exposure: investigating selective exposure and learning in swedish election campaigns using panel survey data”, /Politics 21(4): s. 527–546. Soroka, S. m.fl. (2013). ”Auntie knows best? Public broadcasters and current affairs knowledge”, , 43, s. 719–739. Strömbäck, J. (2017). ”Lever vi i parallella informationsvärldar? Politiska preferenser och selektiv exponering i svenska valrörelser”, i , B. och Truedson, L. ), När makten står på spel – journalistik i valrörelser (s. 80–115). Strömbäck, J. (2017). ”Does public service TV and the intensity of the political information environment matter? ”, Journalism Studies, 18(11), s. 1415–1432. Strömbäck, J. (2005). ”In search of a standard: Four models of democracy and their normative implications for journalism”, Journalism studies, 6(3), s. 331–345. Strömbäck, J., , M. och Shehata, A. (2013). ”Interest and News Media Consumption: A Longitudinal Perspective”, , 25(4), s. 414–435. Strömbäck, J., Falasca, K. och Kruikemeier, S. (2017). ”The mix of media use matters: investigating the effects of individual news repertoires on offline and online political participation”, 35, s. 413–432. Strömbäck, J. och Shehata, A. (2019). ”The reciprocal effects between political interest and TV news revisited: Evidence from four panel surveys”, Quarterly, 96(2), s. 473–496. Strömbäck, J. och Shehata, A. (2010). ”Media or a virtuous circle? Exploring the causal relationships between news media exposure, political news attention and political interest”, 49(5), s. 575–597. Stroud, N. (2017). ”Selective exposure theories”, i Kenski, K. och Jamieson, K. ), The Handbook of (s. 531–547). Tichenor, P. J., , . A. och Olien, C. (1970). ”media flow and differential growth in knowledge”, Public Opinion Quarterly, 34(2), s. 159–170. , och , C. (2016). ”Curated flows: A framework for mapping media exposure in the digital age”, Communication Theory, 26(3), s. 309–328. Toff, B. och Kalogeropoulos, A. (2020). ”All the news that’s fit to ignore. How the information environment does and does not shape news avoidance”, Public Opinion Quarterly, 84, s. 366–390. Trilling, D., Tolochko, P. och Burscher, B. (2017). ”From newsworthiness to shareworthiness how to predict news sharing based on article characteristics”, Quarterly, 94(1), s. 38–60. Valkenburg, P. och , J. (2013). ”The differential susceptibility to media effects model”, , 63(2), s. 221–243. van Erkel, P. F. A. och , P. (2020). ”Why don’t we learn from social media? Studying effects of and mechanisms behind social media news use on general surveillance political knowledge”, . Wadbring, I. och Ödmark, S. (2016). ”Going viral: news sharing and shared news in social media”, Observatorio (OBS), 10(4), s. 132–149. (2014). The marketplace of attention. How audiences take shape in a digital age. , MA: The . , , , , , R. och González-Bailón, S. (2020). ”Ex- posure to news grows less fragmented with an increase in mobile access”, , 117(46), s. 28678–28683. Zukin, C. och Snyder, R. (1984). ”Passive learning: when the media environment is the message”, Public Opinion Quarterly, 48(3), s. 629– 638. Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet