urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — 521Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 67. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN redovisade HR-enhetens representant i krisled- ningsstaben att det beträffande hanteringen av arbetsmiljön med anledning av pandemin pågick arbete inom följande tre områden: •nya riskbedömningar av verksamheten () •vilken arbetsplatsutrustning som kunde erbjudas •friskvårdspedagogens planering för hur förvaltningens friskvårdsaktivite- ter skulle kunna genomföras . En ny motsvarande riskanalys genomfördes alltså även i början av 2021.522 I denna slogs det bl.a. fast att det var en större andel än under den föregående analysen som angav att de upplevde medelhöga eller höga risker med den fy- siska arbetsmiljön jämfört med riskbedömning där cirka hälften upp- levde risker med den fysiska arbetsmiljön vid distansarbete. Främst var det ergonomiska brister som lyftes fram som problem med koppling till hemar- betsmiljön. Även de tekniska förutsättningarna angavs vara bristfälliga, främst avseende it-uppkoppling, återkommande installationer eller uppdateringar av mjukvaror, överbelastning vid Skypemöten och tungjobbade program. Här kunde man dock se att andelen som hade angett medelhöga eller höga risker hade minskat jämfört med andelarna i den föregående riskbedömningen. riskbedömning hade andelen som angav höga eller medelhöga risker inom riskområdet organisatorisk och sociala arbetsmiljö ökat med 8 pro- centenheter. De risker som angavs handlade primärt om att raster och pauser inte hanns med samt att möten gick i varandra och att dagarna blev intensiva. Likaså upplevde cirka en tredjedel att det var svårt med gränsdragningen mel- lan arbete och fritid, vilket var en ökning jämfört med den föregående riskbe- dömningen då motsvarande siffra var . Sammanfattningsvis konstaterade HR-enheten att värdena hade förhöjts för de flesta riskområden sedan riskbedömningen och att den fysiska arbetsmiljön var det riskområde som stack ut mest (framför allt kopplat till ergonomi). HR-enheten följer fortlöpande upp sjukfrånvarons utveckling inom Riksdags- förvaltningen. Under coronapandemin har denna uppgift varit av extra stor be- tydelse. redovisade HR-chefen för krisledningsgruppen att sjukfrånva- ron inom förvaltningen låg på samma nivå som i april 2019.523 Även vid ett möte konstaterade krisledningsgrup- pen att sjukfrånvaron och uttagen av tillfällig föräldrapenning för vård av barn (vab) fortsatte att ligga års nivåer inom förvaltningen.524 I det läget 522HR-enheten, Sammanställning riskbedömning, Powerpointpresentation, . 523Krisledningsgruppens mötesanteckningar, . 524Krisledningsgruppens mötesanteckningar, . DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN rådde dessutom ett förhållandevis stabilt läge i med låga smittotal, och antalet inlagda på sjukhusens intensivvårdsavdelningar var lågt. När smittspridningen ökade igen påverkades också situ- ationen inom förvaltningen. gruppen att antalet smittade hade fördubblats , i liksom nationellt, och att personalläget inom förvaltningen var något mer an- Detta bedömdes hänga samman med förändrade krav på verksamheten, men var också en följd av en bedömd ökad smitta.525 noterade krisledningsgruppen återigen att personalläget började bli alltmer ansträngt.526 Man ansåg att förvaltningen behövde vara be- redd på att händelseutvecklingen kunde leda till ett bortfall av personal bl.a. på grund av sjukdom. I årsredovisning slås det emellertid fast att sjukfrånvaron i procent av tillgänglig arbetstid endast ökade marginellt un- der 2020 jämfört med samma data , från total sjukfrånvaro av tillgänglig arbetstid under 2020.528 Därtill kon- stateras det att variationen –2020 var relativt liten när det gäller både den totala sjukfrånvaron och andelen långtidssjukfrånvaro av den HR-enheten har inte gjort några närmare analyser av vilka eventuella förklaringar som kan finnas bakom att pandemin inte påver- kade sjukfrånvaron inom mer . Hemlån och hemtransport av viss arbetsplatsutrustning Vid krisledningsgruppens möte redogjorde HR-chefen och chefen för it-avdelningen för hur kunde ställa sig till önskemål från medarbetarna om att kunna ta hem viss teknisk och ergonomisk utrustning de arbetade hemifrån. Det konstaterades bl.a. att frå- gan är komplex eftersom den spänner över flera olika perspektiv som ergo- nomi, arbetssituation, ekonomi, försäkring, inköp, upphandling m.m. vidare en arbetsmiljöfråga där arbetsgivaren har ett ansvar att säkerställa god Krisledningsgruppen konstaterade att tidsperspektivet gjorde frågan extra svår och att det behövde tydliga bedömningar av hur det verkliga behovet såg ut med avseende på arbetsuppgifter och arbetsmiljö. des om att förvaltningen borde tillåta medarbetare att i viss utsträckning ta hem utrustning när ett verkligt behov fanns, och uppdrog åt it-avledningen och HR- enheten att ta fram underlag som mer specifikt skulle beskriva hur den aktuella frågan skulle hanteras. Ett sådant underlag i form av ett förslag till 525 Krisledningsgruppens mötesanteckningar, . 526 Krisledningsgruppens mötesanteckningar, . 527 Krisledningsgruppens mötesanteckningar, . 528 årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 65. 529 , Arbetsplatsutrustning vid arbete hemifrån , (intern promemoria, ). DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN ställningstagande presenterades sedan vid det nästföljande mötet med krisled- ningsgruppen.530 Förslaget innebar att arbetsplatsutrustning fick tas hem om behov fanns för att arbetsuppgifter skulle kunna genomföras. Det angavs vi- dare att det är den närmaste chefen som fattar beslut och att medarbetaren själv ansvarar för att transportera utrustningen. Det klargjordes även att det inte var aktuellt att köpa in extra utrustning, och servicecenter-it skulle inte svara för att ge support. Förslaget gällde även för partikanslianställda, dock med tilläg- get att kommer att fakturera partikanslierna för upp- komna kostnader om utrustning inte återlämnas. Krisledningsgruppen ställde sig bakom förslaget.531 Planering m.m. av tester som ett nytt arbetsmoment för HR-enheten diskuterades olika typer av coronatester som kunde vara aktuella att erbjuda ledamöter och/eller anställda inom . Som har redovisats tog krisledningsstaben fram ett underlag om hur kunskapsläget såg ut i fråga om detta. utmynnade detta sedermera i att förvaltningen – på förslag av talmannen – skulle kunna erbjuda ledamöterna antikroppstester . Planeringen av genomförandet landade i betydande utsträckning på HR-enheten som informerade krisledningsgruppen om att ledamöterna kunde erbjudas antikroppstester i . Dessa tester löpte sedan på som HR-enheten meddelade avsikten att också erbjuda vaccinering för den vanliga säsongsin- fluensan. Detta medförde emellertid att antalet besökare till den interna läkar- mottagningen i skulle komma att öka, vilket i sin tur gjorde att det tillkom viss ytterligare logistikplanering för att det inte skulle uppstå träng- sel i samband med detta. rapporterades att mellan 150 och 170 antikroppstes- ter hade genomförts på ledamöter under hösten.532 De två sista testtillfällena erbjöds och . Intresset var dock begränsat. Som har redovisats tidigare fick HR-enheten och enheten för ledamotsad- ministration också i uppdrag att med stöd av krisledningsstaben föreslå rutiner för hur tester av pågående covid-19 (ett s.k. PCR-test) skulle kunna erbjudas i till ledamöter och vissa nyckelpersoner inom . Förvaltningen skulle också samordna beställ- ningen av provtagningar för ledamöter, talmannen och de vice talmännen, ef- tersom de som folkvalda inte hade någon arbetsgivare att vända sig till. Be- träffande partikansliernas personal underströks det att den var anställd av re- spektive parti och att den därmed fick vända sig till sina respektive 530 , Ställningstagande angående arbetsplatsutrustning vid arbete hemifrån (intern promemoria, ). 531Krisledningsgruppens mötesanteckningar, . 532Riksdagsintern promemoria, , samt uppgift från , chef för HR- enheten (). Företagshälsovården kan inte ange en exakt siffra eftersom det finns en skillnad mellan de som bokade ett test och de som sedan verkligen genomförde testet. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN arbetsgivare angående eventuell testning. HR-enheten kunde dock dela med sig av sin kunskap om hur förvaltningen hade lagt upp sitt arbete i fråga om Frågan om att ta fram kriterier för och planera denna typ av testning medförde ett visst merarbete för HR-enheten kom i slutändan dock inte att generellt erbjuda leda- möter s.k. PCR-test och någon sådan testning blev därför aldrig aktuell i riks- Skälen till detta var att man inte ville riskera att smittan skulle spridas i dessa lokaler samt att företagshälsovården inte erbjöd sådana tester. Däremot kunde ledamöter eller anställda som behövde ett sådant test för att kunna resa, göra testet via läkare och dess underleve- rantörer och i samband med det även få ett friskhetsintyg. nyttjade denna möjlighet till PCR-test (både tjänstemän och ledamöter).533 När olika vaccin mot covid-19 började godkännas flyttades till viss del fokus från frågor om testning till diskussioner om att eventuellt kunna erbjuda vaccinering mot covid-19 i . HR-enheten därför i uppdrag av krisledningsgruppen att föra en dialog med företagshälsovården om deras eventuella kapacitet m.m. att tillhandahålla så- dan vaccination i , och fick enheten i uppdrag att tillsammans med krisledningsstaben se över hur förvaltningen i dialog med företagshälsovården kunde planera för att det skulle bli möjligt att genomföra covid-19-vaccinering i lokaler.534 Därefter bildades även en sär- skild grupp med personal från HR-enheten, krisledningsstaben och enheten för ledamotsadministration med uppgiften att hantera frågan om vaccinationer. Avsikten var att förvaltningen skulle samverka med i Stock- holms län kring hur vaccinering skulle kunna genomföras med avseende på förvaltningens och samhällsviktiga uppdrag. Avsikten var också att planeringen skulle säkerställa att vaccineringen kunde genomföras på ett ef- fektivt och smittsäkert sätt enligt myndigheternas och Region re- Någon covid-19-vaccinering genomfördes sedermera dock aldrig i riksda- gens lokaler eller i några andra närliggande lokaler. Huvudskälet till detta var att företagshälsovården inte ingick i den nationella vaccinationsplaneringen där inriktningen i stället var att alla skulle gå via de kanaler som respektive Medverkan i krisledningsgruppen och krisledningsstaben ökade arbetsbelastningen på HR-enheten som en följd av att den bidrog med resurser till krisledningsgruppen och krisledningsstaben. gångspunkt i aktuella frågor har enheten bl.a. behövt informera sig om och 533 Statistikuppgift från , chef för , . 534 Krisledningsgruppens mötesanteckningar, 2020. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN därefter satt informationen i relation till situationen inom Riksdagsförvalt- ningen, tagit fram arbetsmaterial och informerat olika grupper inom förvalt- ningen i samarbete med staben. Parallellt har enheten även ansvarat för sam- verkan med de fackliga parterna och med huvudskyddsombud. Nödvändigheten av att använda nya arbetssätt har varit en utmaning för en- heten som den har en del relativt nyanställd personal. Att skapa grupptillhörighet och att vägleda ny personal kan vara svårt på distans, vilket också har påverkat effektiviteten i arbetet. Tätare möten och uppföljningar för att arbeta med gruppen har varit nödvändigt. Andra exempel på förändrade arbetssätt inkluderar en ny administrativ process för beslutshantering inom en- heten och att anställningsintervjuer har genomförts via Skype. Den ökade arbetsbelastningen inom enheten hanterades genom att flextiden har ökat och att några medarbetare har fått arbeta en del övertid. Utvecklingsarbete fick prioriteras ned En annan konsekvens av pandemin för HR-enheten var att olika utvecklingsin- satser fick prioriteras ned eftersom de coronarelaterade aktiviteterna tog tid både från enheten och från verksamheten i stort. Utvecklingsaktiviteterna tog än planerat, och flera av dem fick slutföras eller får slut- föras därefter i stället för . Ett exempel på detta är arbetet med att möta den inom prioriterade risk som hänger samman med att tillgången till nyckelkompetens inom för förvaltningen centrala områ- den är begränsad på arbetsmarknaden. Det konstaterades att förvaltningen un- der 2020 genomförde ett antal aktiviteter för att minska risken, men att delar av det planerade arbetet försenades. Den samlade bedömningen som gjordes var att de vidtagna åtgärderna inte var tillräckliga för att sänka risken till öns- kad nivå vid slutet av 2020. Friskvårdsverksamheten ställs in och om HR-enheten svarar för att möjliggöra friskvårdsaktiviteter för förvaltningens anställda, men även för ledamöter och partikanslianställd personal. Vid HR-enheten finns en friskvårdspedagog anställd som är den som främst arbetar med dessa frågor. En betydande del av detta ansvar tas genom att för- valtningen tillhandahåller ett gym, en mindre idrottshall för gruppaktiviteter samt omklädningsmöjligheter i . I hallen anordnar förvalt- ningen regelbundet olika typer av gruppgymnastik, och hallen används även av anställda i förvaltningen, ledamöter och partikanslier för diverse andra id- rottsaktiviteter. Med hänvisning till smittskyddsrestriktioner beslutade krisledningsgrup- pen emellertid att stänga friskvårdslokalerna (gym, hall och omklädningsrum). Detta innebar att HR-enheten fick ställa om delar av frisk- vårdsverksamheten från aktiviteter i dessa lokaler till utomhusträning, digitala träningsmöjligheter och ergonomiska program samt till nya lösningar som ex- empelvis att erbjuda en individuell friskvårdsdag. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN I sammanhanget bör det nämnas att frågor om friskvårdslokalernas begrän- sade tillgänglighet väckte en del synpunkter , inte minst bland ledamöterna och särskilt när smittspridningen tenderade att gå tillbaka och man från nationellt myndighetshåll av det skälet lättade på Önskemål om ett begränsat öppethållande, någon form av bokningssystem eller liknande förslag återkom i flera olika sammanhang, där- ibland i krisledningsgruppen och i ledamotsrådet. Krisledningsgruppen – i vil- ken bl.a. chefen för ingick – avfärdade dock frågor om en full- ständig eller partiell öppning av gymmet med hänvisning till Folk- Här bör det också nämnas att det s.k. friskvårdsbidrag som medarbetarna kan söka från förvaltningen höjdes från till 3 000 kronor med hänvisning till att det inte var möjligt för medarbetarna att utnyttja friskvårdslokalerna i under pandemin och inte heller ta del av de aktiviteter som brukar bedrivas där under normala förhållanden.536 Efter en överenskommelse mellan arbetsgivare och de lokala facken finansi- erades höjningen med hjälp av s.k. lokala omställningsmedel. Förhandling och samverkan med de fackliga organisationerna Inom ramen för den samverkansmodell som används mellan Riksdagsförvalt- ningen och arbetstagarorganisationerna har många pandemianknutna frågor Utöver den formella samverkan som genomförs på olika nivåer inom samverkar HR-enheten med fackliga företrädare om mer myndighetsövergripande frågor. av de frågor som redan har omnämnts, t.ex. arbetsmiljöfrågor och arbetstids- Många av dessa diskussioner präglades av den pågående pandemin och dess konsekvenser, inte minst har de berört den typ av ovan omnämnda arbetsmiljörelaterade risker som har följt i spåren av pandemin, däribland sådana som har koppling till att mer arbete har utförts på distans. Exempel på frågor som enheten har förhandlat kring är en tillfällig föränd- ring i det lokala arbetstidsavtalet om utökade möjligheter att träffa enskilda överenskommelser om arbetstidens förläggning för personal med reglerad ar- betstid för att kunna undvika resor i rusningstrafik.537 En annan fråga har gällt möjligheterna för anställda vid att ta hem viss arbets- platsutrustning (se ovan). har parterna ägnat betydande tid åt att diskutera frågor kring hur det framtida arbetslivet inom kan tänkas se ut när 535Se t.ex. ledamotsrådets minnesanteckningar från möte . 536E-post från , HR-controller, . 537Riksdagsförvaltningen, Avtal om möjligheten att träffa enskild överenskommelse om ar- betstidens förläggning (Förhandlingsprotokoll , dnr 2513–2019/20). Avtalet gällde mellan och . Avtalet förlängdes sedan till (, Avtal om möjligheten att träffa enskild över- enskommelse om arbetstidens förläggning (Förhandlingsprotokoll , dnr 824– 2019/20). Enligt uppgift från HR-enheten tecknades det dock inga enskilda överenskommelser. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN pandemin väl har klingat av och det finns förutsättningar att återgå till tidigare arbetsformer (se vidare nästa avsnitt). Uppdrag om det framtida arbetslivet – distansarbete m.m. under ett nytt normalläge fick HR-enhetens chef i uppdrag av riksdagsdirektören att redo- visa några av de frågor som kan vara aktuella att belysa vid en planering för hur arbetet kan komma att utvecklas.538 Syftet med uppdraget var mer specifikt att redovisa vilka områden bör fokusera på utifrån hur arbetslivet kan komma att se ut efter pandemin. Uppdraget tog sin utgångspunkt i det faktum att en betydande och snabb omställning av arbetslivet, i hela samhället och inom , har varit nödvändig med anledning av pandemin. Det slås dock fast att från en situation då frågorna främst diskuterades utifrån en pågående pandemi ligger fokus i uppdraget mer på arbetslivet efter pandemin. HR-enheten redovisade uppdraget i en promemoria539 för riksdagsdirektö- ren och för ledningsgruppen . HR-enheten konstaterar att Myndig- heten för arbetsmiljökunskap har gjort ett antal allmänna iakttagelser med koppling till olika arbetsmiljörisker som kan vara aktuella i ett framtida ar- betsliv. Bland dessa märktes t.ex. bristande ergonomiska förutsättningar, tek- niska brister, förändrade former för social kontakt och oklara gränser mellan arbete och fritid. HR-enheten utgick i genomförandet av uppdraget från tre möjliga scenarier för arbetslivet efter pandemin: 1.Ett relativt oförändrat arbetssätt: har haft riktlinjer för tillfälligt arbete hemifrån.540 Riktlinjerna ger möjlighet att tillfälligt arbeta hemifrån, dock inte i regelbunden form. Distansarbete är inte tillåtet, vilket syftar på att den ordinarie arbetsplatsen, tjänstestället, är förlagt till annan plats än på kontoret.541 2.Nya arbetssätt och anpassningar utifrån erfarenheterna under pandemin: Utgångspunkten är att den ordinarie arbetsplatsen även fortsättningsvis är i . Möten, utbildningar m.m. som passar att genomföras digitalt kommer att öka. Arbete på distans ökar men ska inte förekomma i sådan omfattning att tjänstestället blir i hemmet. 3.En större förändring av rutiner, regler och arbetssätt: Exempel på en större förändring skulle kunna vara att medarbetaren får ökad möjlighet att välja var den ordinarie arbetsplatsen ska vara. Exempel på frågor som i det 538Riksdagsdirektörens beslut, Att ta fram en promemoria om ”det nya normala” i Riksdags- förvaltningen (dnr 1481-2020/21), . 539Riksdagsförvaltningen, HR-enheten, Det framtida arbetslivet (intern promemoria, 2021- 540Riksdagsförvaltningen, Riktlinjer för tillfälligt arbete hemifrån (2012:1, dnr 1657- 2014/15). 541För närmare detaljer om betydelsen av begreppet tjänsteställe se 12 kap. 8 § i inkomst- skattelagen (IL). DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN fallet behöver utredas är hur skatteregler, arbetsmiljöansvar och försäk- ringar påverkas av att tjänstestället är i hemmet. HR-enheten konstaterar att den fråga som är och kommer att vara den viktig- aste för arbetsgivaren att hantera är vilken flexibilitet som ska gälla för arbete på distans. Övergången till distansarbete för många yrkeskategorier är en av de största förändringarna under pandemin, och enligt HR-enheten är det san- nolikt att det kommer att ligga på en högre nivå än innan pandemin. Enheten pekar på att distansarbete medför fördelar som bl.a. ökad flexibilitet, minskat resande och lättare att förena arbets- och privatliv. De risker som lyfts fram avser den fysiska arbetsmiljön, men också den organisatoriska och den sociala. Här kan det noteras att arbetsgivaren under normala omständigheter har ett omfattande arbetsmiljöansvar för arbetsplatsen där distansarbete utövas. Det handlar bl.a. om att arbetsgivaren ska säkerställa en god arbetsmiljö även för den plats där distansarbetet utövas. Bland annat av det skälet har det tidigare varit ovanligt med arbete från hemmet i en sådan omfattning som under pan- demin. Inriktningen på uppdraget var också att arbetsgivaren (dvs. Riksdagsför- valtningen) ska ha riktlinjer för arbetet och att det ska tas fram en överenskom- melse mellan arbetsgivare och medarbetare. Vidare konstaterades det att eventuellt utökade möjligheter att bedriva ar- betet på distans väcker en rad frågor som bl.a. hänger samman med: •Olika förutsättningar för olika personalkategorier att bedriva arbete på di- stans. •Vad som är tjänsteställe och ordinarie arbetsplats, avgörs av i vilken om- fattning som arbete på distans tillåts. •Var den tillfälliga arbetsplatsen är eller får vara. Är det hemmet eller räcker det med att man ska kunna komma till arbetsplatsen inom rimlig tid? •Utrustningen i hemmet. •Hemtransport av utrustning. •Arbetstider, t.ex. kopplat till möjligheter att tillämpa s.k. förtroendearbetstid. Utöver frågor som hänger samman med ett utökat distansarbete i ett nytt nor- malläge pekar HR-enheten på ett antal ytterligare områden där det finns frågor som kan komma att behöva beaktas inför ett nytt normalläge i ljuset av hur verksamheten har bedrivits under pandemin. Det gäller exempelvis frågor med anknytning till •anställningsvillkor (kan t.ex. gälla arbetstidsregler) •organisatorisk och social arbetsmiljö (sociala kontakter mellan medarbe- tare, friskvård och hälsa) •den ordinarie arbetsplatsens utformning DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN I sin promemoria understryker HR-enheten att deras fokus har legat på frågor som rör anställning, arbetsmiljö, regelverk m.m. Eventuella beslut om ändrade arbetssätt kommer enligt HR-enheten dock även att få konsekvenser för andra verksamheter än de som berörs i promemorian. Det gäller t.ex. it-frågor, sä- kerhetsfrågor (information, teknik och säkerhetsskydd) samt service- och fas- tighetsfrågor. redovisade HR-enheten ett första utkast till riktlinjer för ar- bete på distans för de fackliga organisationerna. Samverkan mellan Riksdags- förvaltningen och de fackliga organisationerna pågår med målet att en ny riktlinje för arbete på distans ska vara klar . Serviceavdelningen består av följande fyra enheter: Enligt avdelningens uppdragsbeskrivning ska avdelningen främst bi- dra till ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. (upp- dragsområde A), att ledamöter och partikanslier får väl fungerande stöd och service (uppdragsområde B), att vårda och bevara byggnader och samlingar (uppdragsområde D) och att förvaltningen är en väl fungerande myndighet och arbetsgivare (uppdragsområde E).543 Enhetens ansvarsområden och sektionsindelning •ger service till verksamheten i kammaren, riksdagsledamöterna, partigrup- pernas kanslier och verksamheter •svarar för post och försändelser •svarar för bokning av lokaler •svarar för restaurangverksamheten i lokaler •förestår barnverksamheten (dvs. förskoleverksamhet för barn till ledamöter) 54210 § Riksdagsdirektörens föreskrift (2011:14) om organisation. 543Riksdagsförvaltningen, Uppdragsbeskrivning för chefen vid serviceavdelningen (dnr 618–2019/20), . 5449 § Riksdagsdirektörens föreskrift (2012:2) om ansvarsområden inom Riksdagsförvalt- ningen. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN