eunbil · H80N4DA5D1 · 2021-01-01 00:00:00 — Informell videokonferens för ministrar (rättsliga och inrikes frågor) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande. Se bifogade preliminära dagordningar. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Det är inte aktuellt med godkännande av A-punkter vid detta ministermöte. Övriga frågor – Aktuella lagstiftningsärenden Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: och Förslagets innehåll: - Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - Lagring av data i elektroniska kommunikationer Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion. Frågor om lagring och tillgång till data i elektroniska kommunikationer för brottsbekämpande ändamål och för att skydda nationell säkerhet har varit föremål för ett antal avgöranden av och för diskussion på EU-nivån. Brottsbekämpande myndigheter i hela EU har understrukit behovet av att få tillgång till denna typ av data för att kunna lösa sina uppgifter. För att säkerställa denna tillgång finns runtom i EU-länderna lagstiftning som ställer krav på att tjänsteleverantörerna ska lagra viss information om elektronisk kommunikation. Framför allt handlar det om att dels kunna fastställa vem som har kommunicerat med vem, , från vilken plats och på vilket sätt, dels om att kunna identifiera en misstänkt via dennes IP-adress, t.ex. i utredningar om barnpornografibrott och hets mot folkgrupp. har i ett antal domar uttalat sig om omfattningen av denna lagring och om villkoren för att få tillgång till denna data. förenade målen C-203/15 och C-698/15, den s.k. Tele2-domen, har uttalat att en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter avseende samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte är förenlig med . har domstolen i avgörandet La Quadrature du Net m.fl. (förenade målen C-511/18 och C-512/18) bekräftat flera uttalanden från Tele2-domen och i vissa avseenden utvecklat sina ställningstaganden. 2 (22) börja med uttalar domstolen att direktivet 2002/58 om dataskydd i elektroniska kommunikationer är tillämpligt när det gäller lagring av eller tillgång till uppgifter i elektroniska kommunikationer som syftar till att skydda den nationella säkerheten när behandlingen sker av en privat aktör. Därmed underkänner domstolen den argumentation som förts fram från flera medlemsstater, däribland , och som innebär att skyddet av nationell säkerhet faller utanför tillämpningsområde, oavsett om det är en statlig eller privat aktör som agerar i det syftet. Domstolen bekräftar vidare att – som huvudregel – förhindrar nationell lagstiftning som ålägger leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster att genomföra en generell och odifferentierad lagring av trafik- och lokaliseringsuppgifter i syfte att bekämpa brott i allmänhet. ger domstolen exempel på när huvudregeln bör kunna frångås och under vilka förutsättningar som det kan ske, t.ex. när det föreligger ett allvarligt hot mot nationell säkerhet samt avseende IP-adresser och andra abonnemangsuppgifter. Den svenska lagstiftningen, som trädde ikraft , har anpassats efter Tele2-domen. I lagras enligt denna lagstiftning en mindre mängd uppgifter än tidigare och lagringstiderna är differentierade. Det är endast fråga om uppgifter som är strikt nödvändiga att lagra. I talar vi därför om att det inte är fråga om en generell och odifferentierad lagring, utan om en begränsad och differentierad lagring. uttalar sig inte om denna modell i de senaste domarna. Vid pågår handläggningen av de förenade målen C-793/19 och C-794/19. Målen gäller den tyska datalagringsregleringen som har flera likheter med den nya svenska regleringen. Regeringen har yttrat sig i målet och argumenterat för tillåtligheten av en begränsad och differentierad datalagring. har även yttrat sig i ytterligare ett pågående mål, C-140/20, som gäller den irländska datalagringsregleringen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer och arbetar aktivt för ett fortsatt EU-samarbete för att bekämpa cyberbrottslighet och brottslighet där man använder ny teknik. Det är prioriterat att samarbeta på EU-nivå för att förbättra tillgång till 3 (22) information och elektroniska bevis för brottsbekämpningen, till exempel genom en ändamålsenlig reglering rörande datalagring, tillgång till krypterad information och en effektiv gränsöverskridande tillgång till elektronisk bevisning. EU bör fullt ut utforska potentialen av att använda ny teknologi i brottsbekämpande syften. Regeringen välkomnar kommissionens arbete och dess samarbete med medlemsstaterna i frågan om datalagring för brottsbekämpande ändamål och för bekämpning av terrorism samt att arbetet ges en inriktning mot att kommissionen ska kunna presentera ett förslag till EU-rättsakt om datalagring. Regeringen anser att nationell säkerhet och försvar är frågor som är medlemsstatens egen unika kompetens enligt och att åtgärder som syftar till att skydda nationell säkerhet därmed inte faller under EU- rättens tillämpningsområde, oavsett om det är staten eller en privat aktör som ska vidta åtgärder med ett sådant syfte. Regeringen anser vidare att en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål ska vara utformad så att den upprätthåller de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att inhämta uppgifter i elektroniska kommunikationer. En ny reglering ska säkerställa respekten för och värna mänskliga och grundläggande rättigheter, särskilt rätten till respekt för privat- och familjelivet samt skyddet för personuppgifter, samt innefatta adekvata rättssäkerhetsgarantier. Regeringen anser också, i likhet med vad kommissionen och flera andra medlemsstater anfört i aktuella mål i , att utrymmet för en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål bör kunna utvidgas i förhållande till Tele2-domens slutsatser. Regeringen ser fram emot att arbeta vidare med frågan om datalagring i ljuset av EU- domstolens avgöranden och i de mål som handläggs vid domstolen. Regeringen anser att det i det fortsatta arbetet inom EU rörande datalagring också är viktigt att undersöka på vilket sätt de nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsterna (dvs. kommunikationsappar såsom Facebook Messenger, Skype och WhatsApp) kan inrymmas i ett framtida om datalagring. 4 (22) Datum för tidigare behandling i : , , , , och lämnades information till om de pågående diskussionerna på EU-nivå efter Tele2-domen. , , och , och överlades eller lämnades information till justitieutskottet om den pågående diskussionen på EU-nivå efter Tele2- domen. lämnades vid ett särskilt informationstillfälle information om både det utredningsarbete som gjorts i och de pågående diskussionerna på EU-nivå. Fortsatt behandling av ärendet: Diskussionerna om hur de senaste domarna från bör förstås och vilken inriktning en framtida EU-rättsakt bör ges, kommer att fortsätta i ljuset av diskussionen vid detta rådsmöte. Kommissionen kommer att delta i de fortsatta diskussionerna och fortsätta sina överväganden i enlighet med vad den aviserat i sin agenda mot terrorism , dvs. att överväga tillgängliga alternativ för att säkerställa att terrorister och andra brottslingar kan identifieras och spåras som som den uttolkats av respekteras. a)Slutsatser om att stärka tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion med direktören för för grundläggande rättigheter (FRA). 5 (22) Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) blev i och med Lissabonfördragets ikraftträdande rättsligt bindande som en del av primärrätten. Kommissionen antog 2010 en strategi för tillämpningen av stadgan inom unionen, och har därefter utarbetat en årlig rapport om stadgans tillämpning i unionen. Rådet har i slutsatser från förbundit sig att ha ett meningsutbyte med kommissionen om tillämpningen av stadgan och har svarat på rapporten med rådsslutsatser, bortsett då enighet om slutsatserna inte kunnat nås. Kommissionen presenterade en ny strategi för stärkt tillämpning av stadgan inom den Europeiska unionen. Strategin är indelad i fyra spår: 1) säkerställande av att medlemsstaterna implementerar stadgan effektivt, 2) stärkande av civilsamhällets organisationer, rättighetsförsvarare och rättstillämpare, 3) främjande av stadgan som vägledande för EU:s institutioner, och 4) stärkt medvetenhet hos allmänheten om deras rättigheter enligt stadgan. Syftet med utkastet till rådsslutsatser är att de ska utgöra rådets svar på kommissionens strategi. I utkastet till slutsatser välkomnas kommissionens strategi och behovet av fortsatt tillämpningsarbete står fast. Rådet föreslås åta sig fortsatt arbete internt, bl.a. genom konsekvensanalyser av förslag och årlig diskussion om läget för grundläggande rättigheter i unionen och medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta arbetet för att öka kunskapen om stadgan och effektivisera tillämpningen av den i respektive land. Vikten av det arbete som utförs av relevanta aktörer, t.ex. för grundläggande rättigheter (FRA), nationella jämlikhetsorgan, MR- institutioner och det civila samhället betonas. har till uppgift att ge objektiva, faktabaserade råd till EU:s och medlemsstaternas beslutsfattare för att därigenom bidra till mer välgrundade debatter, strategier och lagar om grundläggande rättigheter på unionsnivå och i medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar diskussionen och avser att lyfta vikten av ett kontinuerligt och systematiskt arbete med att säkerställa efterlevnaden av 6 (22) stadgan inom EU:s institutioner och i medlemsstaterna. Det är nödvändigt att alla relevanta aktörer deltar i detta arbete. Av särskild vikt är den årliga diskussion som sker i rådet om läget för grundläggande rättigheter inom unionen, FRA:s verksamhet och arbetet för stärkt kunskap i medlemsstaterna. Regeringen välkomnar vidare utkastet till rådslutsatser och avser ställa sig bakom ett antagande av dessa. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM51 b)Slutsatser om rapporten om EU-medborgarskapet – Stärka medborgarna och deras rättigheter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt Det portugisiska ordförandeskapet väntas informera om förslaget till rådsslutsatser om EU citizenship report 2020 som behandlas i rådsarbetsgrupp. Rapporten behandlar en bredd av områden såsom att främja och stärka rättigheter bland underrepresenterade och utsatta grupper, skydd mot diskriminering, främja jämställdhet mellan könen, stärka medborgares inflytande och deltagande och syftar till att stärka arbetet med de medborgerliga rättigheter och möjligheter som EU-medborgarskapet innebär med stöd i fördragen och stadgan. Slutsatserna omfattar tre huvudområden, att stärka medborgares demokratiska deltagande och möjligheter och att främja inkludering av medborgare i EU, att underlätta utövandet av fri rörlighet och förenkla vardagen, att skydda och främja EU medborgarskapet och att skydda EU medborgare både i och utanför, även i kriser. Förslag till svensk ståndpunkt: - 7 (22) Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 6.Rättslig utbildning – Slutsatser om att främja utbildning för juridiskt yrkesverksamma Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt. Kommissionen lade fram ett meddelande om en fortsatt strategi för EU-rättslig utbildning för rättstillämpare för åren 2021–2024 (KOM [2020] 713). Meddelandet beskriver åtgärder som syftar till att ytterligare förbättra den EU-rättsliga utbildningen för rättstillämpare. Syftet är att befästa en gemensam europeisk rättskultur som baseras på rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna, rättstillämparna och medborgarna. Kommissionen utgår från att strategin ska uppnås genom en vidareutveckling av befintliga utbildningsstrukturer både på nationell nivå och EU-nivå. Det anges att fler rättstillämpare bör utbilda sig i EU-rätt och att unionens regelverk, utvecklingen av ny EU-lagstiftning och rättspraxis är viktiga inslag i fortutbildningsutbudet. De rättstillämpare som omfattas av initiativet är domare, åklagare, advokater, kanslipersonal, notarier, fängelse- och frivårdspersonal samt tjänstemän med andra rättsliga uppgifter, Prioritet ska ges domare och åklagare som är ansvariga för tillämpningen av EU- rätten och dess efterlevnad. I och med rådsslutsatserna välkomnar man kommissionens strategi för EU- rättslig utbildning för åren 2021–2024. Det bedöms att strategin kommer att höja kvaliteten och effektiviteten samt modernisera rättssystemen inom EU. De positiva resultat som uppnåtts genom kommissionens strategi lyfts också fram, till exempel att mer än hälften av EU:s rättstillämpare har 8 (22) deltagit i EU-rättslig utbildning åren 2011–2019. Slutsatserna innebär även att medlemsstaterna ska stödja EU-rättslig utbildning, satsa på digitalisering, uppmuntra till att EU-rätt ingår i utbildningar och samarbeta med dem som tillhandahåller utbildning. Kommissionen uppmanas också att fortsätta stödja EU-rättslig utbildning, utveckla utbildningsmöjligheter och att satsa på digitalisering. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på rådsslutsatserna. Åtgärder som syftar till att vidareutveckla den EU-rättsliga utbildningen för jurister är viktiga, eftersom de leder till en mer enhetlig tillämpning av och stärker det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM57 Inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information. Förordningen om inrättandet av Eppo antogs vid rådet för rättsliga- och inrikes frågor . Eppo ska ha primär behörighet att utreda och väcka åtal för brott mot EU:s finansiella intressen. Med undantag för de medlemsstater som valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet – dvs. och – har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet kan ansluta sig i efterhand. Såsom ej deltagande land har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo. 9 (22) Avsikten är att Eppo ska vara operativ . Arbetet med att inrätta Eppo har gått långsammare än planerat och vissa medlemsstater har uttryckt oro för tidplanen, men man arbetar hårt för att Eppo ska bli operativ . Datum för tidigare behandling i : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och i . JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (överläggning JuU), (info JuU) (info JuU), (info JuU) och (info JuU). Faktapromemoria: 2013/14:FPM10. a)Initiativ om : Förstärkt politisk dialog om rättsliga- och inrikes frågor Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Presentation från ordförandeskapet. 10 (22) Ansvarigt statsråd: och Det portugisiska ordförandeskapet vill på området för rättsliga och inrikes frågor inleda en ny dialog mellan och , primärt länderna i södra . Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Ordförandeskapet ska presentera förslaget till dialog vid ett gemensamt videomöte mellan EU:s utrikesministrar och inrikesministrar . b)Bekämpning av olagligt innehåll online inom ramen för förslaget till förordningen om en inre marknad för digitala tjänster Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: (ansvarar då frågan tas upp i rådet för rättsliga och inrikes frågor) Kommissionens förslag tar sikte på leverantörer av digitala tjänster såsom digitala förmedlingstjänster (providers of intermediary services). Begreppet inkluderar tre huvudgrupper av leverantörer som i olika grad tar befattning med information som användare av deras tjänster tillhandahåller – så kallade mere conduit som enbart vidarebefordrar information, cashiertjänster som därutöver utför en tillfällig mellanlagring av information, och värdtjänster som tar en mer aktiv befattning med informationen. Begreppet värdtjänster inkluderar i sin tur en än mer aktiv grupp av aktörer som på begäran av en tjänstemottagare lagrar information eller sprider den vidare, s.k. internetplattformar (online platforms). Det kan till exempel vara digitala marknadsplatser som webbplatser eller mobilapplikationer där konsumenter kan köpa varor eller tjänster från olika bolag, sociala medieplattformar och sökmotorer. 11 (22) Syftet med förslaget är att uppnå en välfungerande inre marknad för digitala tjänster och att anpassa samt harmonisera ansvarsregler för tillhandahållare av förmedlingstjänster till den digitala verklighet som unionsmedborgare lever i. Förslaget syftar även till att förbättra medlemsstaternas samarbete i fråga om efterlevnad och inrätta s.k. nationella digitala samordnare (). Det syftar vidare till att säkerställa transparens, trygghet och säkerhet samt respekt för grundläggande rättigheter i en digital miljö. Tillhandahållare av förmedlingstjänster föreslås omfattas av stegvis striktare krav, bland annat när det gäller transparens mot myndigheter och slutanvändare. Värdtjänster, internetplattformar och mycket stora plattformar åläggs också att inrätta en mekanism för anmälan och åtgärd. De mycket stora internetplattformarna ges därutöver också incitament att ingå särskilda överenskommelser med myndigheter om att vidta åtgärder för att uppfylla förordningens krav i samband med tillsyn. Alla tillhandahållare av förmedlingstjänster ges också bättre incitament att vidta proaktiva åtgärder bland annat för att identifiera och ta bort olagligt innehåll på eget initiativ. Kommissionen har identifierat att det nya informationssamhällets (digitala) tjänster förändrar vardagen för unionsmedborgare och formar och ändrar bland annat hur de kommunicerar, konsumerar och gör affärer. Dessa tjänster har bidragit till samhälleliga och ekonomiska förändringar i unionen och hela världen. har användningen av dessa tjänster också gett upphov till nya risker och utmaningar, både för samhället som helhet och för individer som använder sådana tjänster. Covid-19-pandemin har också visat vikten av digital teknik i alla aspekter av det moderna livet. Det har tydligt visat samhällets behov av tillgång till digitala tjänster. När förslaget talar om olagligt innehåll klargörs i artikel 2 att det som avses är all information som i sig eller med hänvisning till en aktivitet, inklusive försäljning av produkter eller tillhandahållande av tjänster, inte överensstämmer med unionsrätten eller lagen i en medlemsstat, oavsett exakt ämne eller karaktär av den lagen. Förslaget kommer in på frågor som hamnar under rättsliga- och inrikesfrågor och därför informeras ministrarna på rådet för rättsliga och inrikes frågor. Förslaget förhandlas i konkurrenskraftsrådet. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning i näringsutskottet och överläggning i . 12 (22) Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget till förordning har behandlats vid flera arbetsgruppsmöten under rådet för konkurrenskraft. Det har framförallt handlat om att klargöra förslaget. Kommissionen har också presenterat förslaget i arbetsgrupper under rådet för rättsliga och inrikes frågor. Faktapromemoria: 2020/21: FPM67 c)Uppdatering om det pågående förberedelsearbetet års rättsstatsraport Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. Kommissionen presenterade ett nytt verktyg för att uppmärksamma rättsstatsfrågorna, den europeiska rättsstatsmekanismen. Det är en ny årlig granskningsmodell som omfattar samtliga medlemsstater och som syftar till att fördjupa dialogen om rättsstatsutvecklingen i medlemsstaterna. Den första årliga rapporten om rättsstatsituationen i EU presenterades . Rapporten diskuterades i allmänna rådet samt utgjorde även underlag inför diskussion vid . Vid den 11 - avser kommissionen att informera om förberedelserna års rättsstatsrapport. De områden som ska granskas är desamma som , dvs. de nationella rättssystemen, åtgärder mot korruption, mediamångfald samt kontroll och balans i det institutionella beslutssystemet. Kommissionen har därutöver meddelat att man även avser att särskilt uppmärksamma åtgärder i medlemsstaterna med anledning av Coronapandemin. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : I (inför allmänna rådet ) och (inför allmänna rådet ) samt . (EU-ministern). 13 (22) Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM 26 d)Åtgärder mot domare och åklagare – den senaste utvecklingen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från . anser att det är viktigt att samarbetet inom EU förbättras gällande att inrätta en mekanism för informationsutbyte mellan medlemsstaterna om potentiellt olagliga eller politiskt motiverade röda notiser i system och begäran om utlämning. I detta avseende önskar att en gemensam strategi utarbetas på unionsnivå. Bakgrunden till förslag är i korthet att det i nu väckts åtal mot tre litauiska domare i dessas frånvaro. Domarna som åtalats var med och meddelade dom i målet mot ryska medborgare angående de dödliga sammandrabbningarna i . Domarna ska bl.a. vara åtalade för att medvetet ha meddelat en felaktig dom och enligt rysk media ska domarna efterlysas internationellt. har tidigare lyft denna problematik vid ett flertal tillfällen i olika fora i EU och frågan diskuterades senast av ministrarna vid . vill nu uppdatera ministrarna om den senaste händelseutvecklingen. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med och . Fortsatt behandling av ärendet: - 14 (22) Direktiv om kritiska entiteters motståndskraft Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion. Förslaget som presenterades utgör en del i ett paket av åtgärder som syftar till att ytterligare förbättra motståndskraften både i den digitala och fysiska infrastrukturen hos den offentliga och privata sektorn, behöriga myndigheter och unionen i dess helhet. Det föreslagna direktivet om kritiska entiteters motståndskraft är tänkt att ersätta den nuvarande EU- regleringen om europeisk kritisk infrastruktur (Rådets direktiv /114/EG). Förslaget syftar till att skapa ett ramverk som ska ge stöd till medlemsstaterna avseende säkerställande av samhällets förmåga att förebygga, motstå och hantera störningar eller avbrott i samhällsviktiga verksamheter. Förslaget avser följande sektorer: energi, transporter, bankverksamhet, infrastruktur för finansiella marknader, hälso- och sjukvård, dricksvattenförsörjning, avlopp, digital infrastruktur, offentliga tjänster och rymden. Förslaget anger att medlemsstater ska anta en strategi för att stärka kritiska entiteters motståndskraft. Behöriga myndigheter ska upprätta en förteckning över samhällsviktiga tjänster och göra regelbundna riskbedömningar. Medlemsstaterna ska också identifiera kritiska entiteter i specifika sektorer och undersektorer. Vidare föreslås att ansvariga för kritiska entiteter ska göra riskbedömningar, vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa sin motståndskraft och rapportera betydande störningar och avbrott till nationella myndigheter. Kritiska entiteter som tillhandahåller tjänster till, eller i, minst en tredjedel av medlemsstaterna föreslås bli föremål för tillsyn och rådgivning från kommissionen. Kommissionen kommer också att erbjuda stöd i form av risköversikter, metodstöd och övningar. Vidare kommer gränsöverskridande samarbete avseende implementering av direktivet faciliteras genom en expertgrupp. 15 (22) Förslag till svensk ståndpunkt: