rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Då kan man i stället anmäla sitt uttag av ytvattnet till och rätta sig efter beslut.241 Uttag som uppenbart inte skadar all- männa eller enskilda intressen är undantagna från både tillstånds- och anmäl- ningsplikt.242 Ett uttag av vatten i vattendrag av maximalt och maximalt kräver inte tillstånd enligt , 232Telefonintervju med lantbrukare i , . 233Telefonintervju med lantbrukare i , . 234Intervjuer med lantbrukare i , och , –11, – 26och –25. 235Telefonintervju med lantbrukare i , . 236Skypeintervju med lantbrukare i , . 237Intervju med lantbrukare i , . 238Juhola, m.fl. (2017). 239Intervju med representanter för LRF Sydost, . 240Intervju med tjänstemän vid i län, . 241https:///skane/miljo-och-vatten/vattenverksamhet/vagledning-for- olika-vattenverksamheter/vattenuttag-for-bevattning.html 242Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET men en sådan vattenverksamhet måste anmälas hos tillståndsmyndigheten in- nan den påbörjas.243 Detta är en begränsning som ställer till det i län eftersom det finns ett större behov än så om un- gefär fem och en halv månad. i län har därför föreslagit att reglerna anpassas efter regionala behov.244 Gränsen gäller generellt och är inte anpassad efter vattendragens storlek. Det är enligt i inte rimligt att samma volymgränser ska gälla för så olika vattendrag som ex- empelvis och de vattendrag som finns i . Maxvolymen för anmälan av uttag från vattendrag borde enligt i stället anpassas efter vattendragens storlek. Vidare anser i att alla vattenuttagstillstånd egentligen borde vara tidsbegränsade. Det är först som tidsbegränsning har införts. Domstolarna har bara gett tidsbegränsade tillstånd till lantbru- ket och inte till dricksvattenföretagen, som i stället har fått tillstånd utan tids- begränsningar. Det är problematiskt med tillstånd som gäller , och det krävs mycket av om man vill ompröva de tillstånd som saknar tidsbegränsning.245 Gamla och vilande dikningsföretag Dikningsföretagen, som är en typ av markavvattningsföretag, är inte heller an- passade efter dagens variationer när det gäller vattenförsörjning, enligt LRF Sydost. Många av företagen är dessutom vilande.246 Att dikningsföretagen inte är anpassade efter de nya förutsättningar som ett förändrat klimat för med sig har även framförts i intervjun med tjänstemän vid i . Många dikningsföretag är gamla och det är svårt att hitta olika handlingar. Några företag är också omedvetna om sitt ansvar.247 har digita- liserat dokument som gamla handlingar och kartor för de ca 5 000 dikningsfö- retag som finns i län och gjort dem mer lättillgängliga.248 Dikning av utförs i allt mindre utsträckning på arrenderad mark.249 hade av lantbruksföretagen delvis arrenderad och helt arrenderad . Resterande av lantbruksföretagen hade helägd åkermark.250 Av SLU:s rapport om klimatanpassning251 framgår att av odlingsarealen är arrenderad. Även beräkningsmodellerna för dränering är gamla. De som används bygger på observationer som gjordes , enligt en forskare vid SLU. 24311 kap. 9–9 a §§ (1998:808) och 19 § förordningen (1998:1388) om vatten- verksamhet. 244Intervju med tjänstemän vid i län, . 245Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 246Intervju med representanter för LRF Sydost, . 247Intervju med experter på inom ramen för rapporten från 2017/18:RFR16 Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassnings- åtgärder för infrastruktur, , samt Jordbruksaktuellt, ”Startade upp ett vilande di- kesföretag”, . 248Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 249Telefonsamtal med en analytiker på och tidigare forskare på SLU, . 250Jordbruksverket (2019), Jordbruksstatistisk sammanställning 2019. 251SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning, del 9. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Det pågår ett projekt mellan SLU och en gård i län för att ta fram nya beräkningsmodeller för dränering.252 Se även avsnitt 2.4.2. 2.2.9 Infrastruktur och livsmedelsanläggningar En fungerande it-infrastruktur blir allt viktigare för lantbrukaren i takt med att digitaliseringen blir mer och mer integrerad i lantbruket. Därför blir också it- säkerheten viktig för lantbrukaren att beakta.253 Att det finns en fungerande infrastruktur med livsmedelsanläggningar och att det finns stödfunktioner, t.ex. andra lantbrukare i närheten, är också viktiga förutsättningar. It-infrastrukturen på landsbygden brister Nätverk för mobil uppkoppling eller bredbandsuppkoppling är en förutsätt- ning för att kunna driva lantbruk. Alla lantbrukare är mer eller mindre bero- ende av att datakommunikationen fungerar. Generellt behöver lantbruksföre- tagare bra uppkoppling för att sköta försäljning och köp.254 I många fall är även annan mjukvara beroende av ett fungerande bredband. Mjölkrobotar är t.ex. direkt uppkopplade till tillverkaren och mycket service utförs digitalt. Till- gången till service blir därmed sårbar om uppkopplingen brister.255 Utbyggnaden av fibernätet är försenad. Enligt Post- och () kartläggning av bredbands- och mobiltäckningsstatistik är det drygt hälften av hushållen utanför tätorter och småorter som har fiber.256 I fallstudi- erna i , och uppger lantbrukare att fibernätet med bredband inte är utbyggt till alla gårdar. Även mobiltäckningen brister i vissa områden. Detta skapar problem t.ex. vid användning av applikationer som ak- tivitetsmätare, vid beställning av varor och vid betalning av fakturor. Koppar- nätet har tagits bort på vissa platser utan att fiber tillkommit.257 I kommun har man lovat att bygga ut fibernätet till de områden som saknar nät, men det har dragit ut på tiden.258 Se även avsnitten 2.2.5–2.2.7, som berör service utifrån andra aspekter. I finns drygt 65 500 livsmedelsföretag, alltifrån små kiosker till stora livsmedelsindustrier.259 Livsmedelsanläggningarna i har ändå koncen- trerats till några få större anläggningar. Det är kritiskt om någon av de få an- 252Intervju med forskare vid SLU, . 253Intervju med forskare vid FOI, . 254Intervjuer med lantbrukare i och och beredskapsansvarig på LRF, 2020-02- 11, och . 255Intervju med beredskapsansvarig på LRF, . 256https:///sv/nyheter/pressmeddelanden/2020/halften-av-hushallen-utanfor-ta- tort-och-smaort-har-snabbt-bredband/. 257Intervju med lantbrukare i , och samt tidigare ordförande för , , –26, och . 258Intervju med en lantbrukare och kommunrepresentant i , . 259Livsmedelsverket, delskontroll/livsmedelsanlaggningar. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET läggningar som finns läggs ned eller påverkas på annat sätt. Detta gör enligt Lantmännen primärproduktionen sårbar.260 Exempelvis är sockerbetsodlarna beroende av det sockerbruk som finns kvar i . Skulle bruket försvinna skulle man nog sluta med sockerbetor, enligt en växtodlingsrådgivare. Det blir en för dyr exportgröda då den innehåller mycket vatten och är kostsam att transportera.261 Mjölkproducenter behöver ha tillgång till mejerier och animalieproducen- ter behöver ha tillgång till slakterier.262 När kycklingslakteriet i lades ned sjönk kycklingproduktionen i och Skåne.263 Arlamejeriet i är viktigt för mjölkproduktionen i regionen.264 I är det få slakterier och livsmedelsanläggningar i närheten, dvs. det är glest mellan infrastrukturen.265 En tjänsteman vid LRF Mittnorrland me- nar att sårbarheten ligger mycket i komplexiteten både fram till produkt och från produkt till konsument. Många led i kombination med ”just in time” gör livsmedelsproduktionen väldigt sårbar.266 Se även avsnitt 2.3.1. Glest mellan lantbruken och utspridda skiften i norra Det är glest mellan lantbrukarna och det är få aktiva lantbrukare i norra rige; t.ex. finns det bara ett fåtal grisproducenter. Dock minskar glesheten mel- lan gårdarna smittorisken.267 Utspridda mindre skiften utgör en risk för sårbarhet i sig i och med att det kräver mer tid och transporter, som konstbevattning vid torka blir näst intill omöjligt eftersom skiftena är så små som ca 2 hektar.268 Det kan också vara positivt att ha utspridda skiften. En lantbrukare i nämnde att han tryggade foderförsörjningen under torkan 2018 genom att ha mark på flera ställen. Vissa skiften hade fått regn medan andra skiften inte hade fått det.269 Förändrade konsumtionsmönster, t.ex. att fler väljer att äta vegetariskt i Sve- rige, ändrar till viss del förutsättningarna för lantbruket. I Lantbruksbarometern uppger av lantbrukarna att förändrade konsumtionsmönster är en risk för sårbarhet, se även diagram 3 ovan, men i fallstudierna har lantbrukarna inte lyft förändrade konsumtionsmönster som en risk för sårbarhet. 260Intervju med Lantmännen, . 261Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 262Intervjuer med lantbrukare i , och representant för LRF , . 263Intervju med representant för LRF , . 264Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 265Skypeintervju med lantbrukare i , . 266Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 267Skypeintervjuer med tjänstemän vid i och lantbrukare i Kro- kom, –25. 268Skypeintervju med lantbrukare i , . 269Telefonintervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Konsumtionsmönstren har förändrats successivt , vilket gör att lantbrukarna har tid att anpassa sin produktion till konsumenternas ef- terfrågan. Statistik från visar att –ökade bl.a. totalkonsumtionen av kött och köksväxter, medan konsumtionen av mjölk och syrade produkter, socker och sirap samt matfett minskade, se diagram 10. Diagram 10 Totalkonsumtion av vissa varor 2000, 2010 och 2018, kg eller liter/person och år Källa: , statistiskt meddelande JO 44 , egen bearbetning. Anm.: Med totalkonsumtion av en vara eller varugrupp avses den totala förbrukningen av råvaror för humankonsumtion. Exempelvis mjöl inkluderar således inte enbart inhemskt producerat mjöl och importerat mjöl utan även en uppskattning av mjölinnehållet i importerat bröd, pasta och liknande spannmålsprodukter. Köksväxter är t.ex. morot, lök, sallad, pumpor, dill, blomkål och rabarber. I grup- pen kött ingår all typ av kött t.ex. nötkött, griskött och fjäderfäkött. Att öka den växtbaserade kosten såsom ärtor och bönor, vilket finns med i de nationella och regionala livsmedelsstrategierna, är bra utifrån ett klimatper- spektiv och är ett s.k. livsstilsmode, enligt en tjänsteman vid Livsmedelsver- ket. är förutsättningarna för att odla ärtor och bönor i be- gränsade. Odling av bönor är mest effektivt på och . Frågan som kvarstår är vem som ska se till att denna produktion värnas.270 Förändrade konsumtionsmönster på den internationella marknaden påver- kar också förutsättningarna att driva lantbruk i . Enligt Lantmännen är den globala trenden att efterfrågan på animalier ökat i t.ex. och den senaste tioårsperioden. Därav finns det två parallella konsumtionsmönster som kan komma att förändra förutsättningarna i , där den växtbaserade konsumtionen växer på den inre marknaden som det finns en ökad potential för export av animalieprodukter till länder med stigande köttkon- 270Skypeintervju med tjänsteman vid , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET sumtion.271 Se även diagram 1 i avsnitt 1.2.2, som visar den svenska mark- nadsandelen för vissa produkter. 2.2.11 Djurrättsaktivister och viltskador Hoten från djurrättsaktivister har framförts som en risk för sårbarhet av lant- brukare i samtliga fallstudier. Detta lyftes inte av så många lantbrukare i Lant- bruksbarometern.272 Problemen har också uppmärksammats i bl.a. vid skriftliga frågor och interpellationer om hot från djurrättsaktivister.273 Statistiken om hoten från djurrättsaktivister är knapphändig. Enligt en en- kätundersökning genomförd av LRF var det av lantbrukarna i undersökningen som hade upplevt någon form av aktion de sen- aste två åren.274 SLU, LRF och () genom- för –2021 ett forskningsprojekt om hot- och hatbilden mot bönder.275 Oro för djurrättsaktivister och negativ publicitet Det finns en oro för djurrättsaktivister och negativ publicitet bland animalie- producenterna i fallstudierna. Dock har ännu ingen av lantbrukarna själv blivit utsatt för intrång på sin gård.276 Enligt en lantbrukare i hotar och förstör djurrättsaktivister verksam- heter med animalieproduktion. Förståelsen för lantbrukets betydelse kopplat till livsmedelsförsörjningen borde enligt lantbrukaren öka.277 Djurrättsaktiv- ism med intrång på gårdarna ökar också smittoriskerna.278 Djurrättsaktivism och negativ publicitet från medierna är särskilt svårt för kycklingproducenterna.279 Att animalieproducenter är sårbara för negativ pub- licitet lyfts också av lantbrukare i . En mjölkproducent hänvisar till SVT-reportaget om Arlagården och menar att programmet inte speglat hela sanningen. En annan lantbrukare nämner också att animalieproducenter fått psykiska problem på grund av påfrestningar och om att ett enda litet misstag kan leda till negativ publicitet och inkomstbortfall.280 I framhåller en lantbrukare att uppfattningen om s.k. bondeskam, köttskam eller klimatskam ger lantbrukare dåligt rykte. 271Intervju med Lantmännen, . 272Frågan som ställdes till lantbrukarna i Lantbruksbarometern hade dock inte detta förvalda alternativ, utan de som svarat att hoten från djurrättsaktivister är en risk för sårbarhet har själva tagit upp detta under alternativet Annat. 273Se t.ex. fr. 2019/20:491 och fr. 2018/19:235 samt ip. 2018/19:115. 274LRF (2020), haten-och-hoten-mot-sveriges-bonder/. 275SLU (2019), artikel om forskningsprojektet , kriminalitet och hot mot svensk djur- produktion, . 276Intervjuer med representanter för LRF och LRF , och lantbrukare i , , och , , , –12, – 25och –25. 277Intervju med lantbrukare i , . 278Telefonintervju med lantbrukare i , . 279Intervjuer med lantbrukare i och representant för LRF , och . 280Intervjuer med lantbrukare i , och . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET ligt lantbrukaren inte neutral.281 En mjölkproducent menar också att en risk för sårbarhet är när människor utan kunskap får diktera villkoren i debatten om bl.a. djur och miljö.282 Flera gårdar i , och har problem med vildsvin.283 Vild- svinen är inte lika vanliga i norra , men de tar sig allt längre norrut, och i har en lantbrukare sett vildsvin några enstaka gånger.284 Vildsvinen bökar upp , och det finns risk att de sprider smittsamma sjukdomar. Grisproducenten i är särskilt orolig för den afrikanska svinpesten.285 Några gårdar i och har även problem med skador som andra djur som dov- och kronhjortar orsakar.286 Utöver ökade problem med vildsvin menar tjänstemän vid i län att problem med skador som orsakas av gäss och granbarkborrar har blivit vanligare.287 Problemen med vildsvin har varit en aktuell fråga i , bl.a. vid interpellationer om åtgärder mot vildsvin.288 presenterade en ny nationell förvaltningsplan med målet om en halvering av vildsvinsskadorna inom jordbruket till 2025 genom bl.a. ett högre jakttryck och bättre avsättning för vildsvinskött.289 281Telefonintervju med lantbrukare i , . 282Intervju med lantbrukare i , . 283Intervjuer med lantbrukare i , och och tjänstemän vid i län, –06, och –26. 284Skypeintervjuer med lantbrukare i och en tidigare ordförande för , –26. 285Intervju med lantbrukare i , . 286Intervjuer med lantbrukare i och tidigare ordförande för , och . 287Intervju med tjänstemän vid i län, . 288Se t.ex. ip. 2019/20:284. 289Naturvårdsverket (2020), Nationell förvaltningsplan för vildsvin: gäller 2020–2025. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET 2.3Resiliensen – långsiktig förmåga att klara sig efter förändringar hos olika typer av lantbrukare I detta avsnitt besvaras frågan om hur resiliensen såg ut för olika typer av lant- bruk (t.ex. i fråga om storlek och odlingssystem) i primärproduktionen –2019. Lantbrukare har i allmänhet god förmåga att klara sig efter förändringar. Mindre och större gårdar kan ha lättare att klara sig på lång sikt än medel- stora företag. Lantbruk med en diversifierad produktion lyfts också fram som mer resilienta än lantbruk med ensidig produktion. Animalieproducen- ter har större möjligheter att vara flexibla än växtodlare, men de är känsligare i andra avseenden. Animalieproducenter med fjäderfähållning är t.ex. mycket känsliga för elbortfall. Det går att urskilja tre olika typer av resiliens: långsiktig motståndsförmåga, t.ex. genom att skaffa lager, långsiktig anpassningsförmåga, t.ex. genom val av grödor, samt långsiktig omvandlingsförmåga, t.ex. genom att ändra pro- duktionsinriktning.290 En forskare vid förklarar att be- greppen resiliens och sårbarhet är relaterade till varandra. Enkelt uttryckt kan man säga att begreppen kan röra samma problematik från motsatta perspektiv och därför är det till stor utsträckning samma faktorer som påverkar sårbar- heten som påverkar resiliensen. Till exempel kan valet av grödor och odlings- system påverka både sårbarheten och resiliensen i och med ökad eller minskad diversitet av grödor. Samodling skulle också kunna leda till ökad diversitet och därmed ökad resiliens.291 Lantbrukare har i allmänhet en god förmåga att klara sig vid förändringar. De är vana vid att hantera problem och är lojala och hjälper varandra i stor utsträckning.292 Enligt i klarar sig lantbru- kare som tänker strategiskt generellt bättre på lång sikt än andra.293 som är nystartade och som behöver nyinvestera med extrem- väder har svårast att klara sig , enligt en lantbrukare i Vara.294 Lantbrukarna agerar ofta mer reaktivt än proaktivt, dvs. de reagerar när för- ändringen väl har skett.295 Det betyder att lantbrukets resiliens är lägre för hän- delser som inte inträffat på . 290Se vidare i , m.fl. (2010). 291Intervju med en forskare vid , . 292Intervjuer med tjänstemän vid , , , 2020- 05-06, och lantbrukare och andra aktörer i fallstudierna, t.ex. lantbrukare i och tidi- gare ordförande för , –26. 293Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 294Telefonintervju med lantbrukare i , . 295Intervjuer med bl.a. forskare vid FOI, , med forskare vid SLU, , samt med representant för LRF Mittnorrland, . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET 2.3.1 Storlek, ekonomiska förutsättningar m.m. Den använda åkerarealen minskar i , som tidigare nämnts i bakgrunden till denna studie. Minskningen gäller alla län. Största delen använd åkerareal finns i , och , se diagram 11. Diagram 11 Använd åkerareal per län 2010 och 2019, hektar Källa: statistikdatabas, egen bearbetning. Det finns enligt en rapport från KSLA296 en jordbrukspotential med en areal- reserv på som skulle kunna tas i produktion eller där nuvarande produktion skulle kunna intensifieras om de ekonomiska förutsättningarna för- ändrades. Även antalet jordbruksföretag har minskat enligt . Mel- lan 2010 och 2016 minskade antalet jordbruksföretag med ca 8 000 företag. Dock ökade antalet företag med minst och störst åkerareal, se tabell 3. Enligt statistik över jordbruksmarkens användning fanns det totalt 60 574 jordbruksföretag med verksamhet inom jordbruk, husdjursskötsel eller 296KSLA (2019), Svenskt jordbruk 2030 – Vägen dit. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Av dessa brukade drygt 6 700 företag åkermark.297 Tabell 3 efter storleksklass avses en inom jordbruk, husdjursskötsel eller trädgårdsodling bedri- ven verksamhet under en och samma driftsledning. Förändring 2010–2016 –2,0 ha 2,1–5,0 ha 5,1–10,0 ha 10,1–20,0 ha 20,1–30,0 ha 30,1–50,0 ha 50,1–100,0 ha 100,1– ha Källa: , statistikdatabas. Anm.: redovisas endast de år en s.k. strukturundersökning görs, nästa görs 2020. Enligt Lantmännen har egentligen bara de största lantbruksföretagen någon reell betydelse för livsmedelsförsörjningen i sett till volymen. De största lantbruksföretagen står enligt Lantmännen för av pro- duktionen.298 Storleken på lantbruket kan påverka lantbrukets långsiktiga anpassnings- förmåga. Enligt en forskare vid kan en liten gård vara sårbar för att man inte har de ekonomiska resurserna att vidta åtgärder som en stor gård med stor ekonomi har. Men ett stort lantbruksföretag kan vara mer sårbart än ett litet lantbruk för att man t.ex. kan vara helt beroende av avkast- ningen från skörden. Ett litet lantbruk har ofta andra bisysslor, och man är därför inte helt ekonomiskt beroende av skörden, vilket kan minska sårbar- heten.299 Enligt i och LRF Mittnorrland kan en lantbru- kare förbättra lönsamheten och därmed resiliensen genom att göra ett aktivt val mellan att antingen vara mer storskalig för att öka intäkterna eller vara småskalig och satsa på vidareförädling av sina produkter och/eller försäljning direkt till kund.300 Ett lantbruk med en diversifierad produktion har också större möjligheter att vara flexibelt och ändra sin produktion om förutsättningarna ändras.301 Detta framkommer även i en rapport från SLU302 där slutsatsen är att en 297Jordbruksverket (2019), Jordbruksmarkens användning 2019. 298Intervju med Lantmännen, . 299Intervju med en forskare vid , . 300Skypeintervjuer med tjänstemän vid i och representant för LRF Mitt- , och . 301Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 302SLU (2016), Hur skulle lantbruk drabbas vid en avspärrning? Intervjuundersök- ning med 20 lantbrukare i . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET varierad produktion på gårdsnivå såväl som en varierad produktion med geo- grafisk spridning över landet skulle öka robustheten i svenskt lantbruk. Enligt LRF kan resiliensen vara högre i större lantbruk eftersom dessa kan hålla större lager, men LRF tillägger att större lantbruk ofta är mer specialiserade, vilket gör dem mer sårbara för ett förändrat klimat.303 Storleken på lantbruk med kött-, ägg- och mjölkproduktion påverkar sårbarheten för smittsjukdomar enligt SVA. Stora lantbruk har generellt bättre möjligheter att stänga ute smittor än mindre. Men om en smitta skulle komma in bland djuren för det med sig stora konsekvenser, vilket gör de stora lantbruken sårbara. Smittor kan snabbt spridas i större djurpopulationer.304 Lantbruk i mellanstorlek klarar sig generellt sett sämre på lång sikt än små och stora lantbruk, enligt , på grund av att mellanstora går- dar har svårt att få utväxling för sina investeringar.305 Resiliensen ser också olika ut geografiskt, enligt . I re- gioner där det finns möjlighet till samarbeten är uthålligheten större än i regi- oner med få eller inga samarbeten. Tillgänglig kompetens ska inte underskat- tas när det gäller att skapa resiliens. Kunskapen och kompetensen tar att bygga upp och är viktiga att underhålla.306 I län finns handlings- kraftiga lantbrukare med en stark organisering. De har bl.a. bidragit till att livsmedelsproduktionens infrastruktur finns kvar i regionen, t.ex. ett kyckling- slakteri och en spannmålsanläggning.307 En lantbrukare i menar att resiliensen ökat för gårdar som har flera ben att stå på.308 Exempelvis har ett lantbruk i både slaktkycklingpro- duktion och äggproduktion, vilket lantbrukaren menar minskar sårbarheten.309 Se fler exempel i avsnitt 2.6.1. De gårdar som är mest resilienta enligt forskare vid FOI är de som har cir- kulära flöden och ett cirkulärt tänk, exempelvis gårdar som producerar sitt eget utsäde, sin egen el eller sina eget drivmedel.310 God lönsamhet och konkurrenskraft avgörande för resiliensen I samtliga fallstudier har det framkommit att god lönsamhet är avgörande för lantbrukets långsiktiga förmåga att klara förändringar. Ett sätt att få bättre lön- samhet och öka resiliensen är enligt en lantbrukare i att hålla nere skuldsättningen.311 En lantbrukare i har t.ex. köpt begagnade anlägg- ningar och maskiner, vilket minskat kostnaderna kraftigt och på så sätt ökat den ekonomiska resiliensen.312 Ett annat sätt skulle kunna vara effektivisering inom lantbruket, men enligt några lantbrukare i har effektiviseringen 303Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 304Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 305Telefonintervju med tjänstemän vid , . 307Intervju med lantbrukare i , . 308Skypeintervju med lantbrukare i , . 309Telefonintervju med lantbrukare i , . 310Intervju med forskare vid FOI, . 311Telefonintervju med lantbrukare i , . 312Telefonintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET