rfr · H80WRFR10 · 2021-04-28 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken bjöd in till en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och vice riksbankschef . I det följande redovisas en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. , riksbankschef (ca 10.05–10.15) Per , vice riksbankschef (ca 10.15–10.20) Frågor från och diskussion med ledamöterna vice ordförande avslutar utfrågningen Uppteckning från den öppna utfrågningen Ordföranden: Då öppnar vi finansutskottets sammanträde och öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken. Vi hälsar deltagare, i salen och digitalt, och eventuella tittare välkomna. Jag ska börja med en formaliapunkt, nämligen att godta att vissa deltar på distans. De ledamöter som finns i salen får godkänna detta. Det har de nu gjort. Därmed kan vi inleda vår öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken. Vi har två gäster – det är riksbankschef och vice riksbankschef . Den som inleder är förstås . , : Tack för att jag än en gång får möjlighet att berätta om svensk penningpolitik i , den här gången tillsammans med min kollega ! Dagens genomgång är lite speciell på det sättet att var jag också i finansutskottet, den gången tillsammans med . Men då var vi i Skandiasalen och satt ganska tätt därför att det är så det brukar vara. Det var också så att veckan innan hade både och jag och vi som jobbar med de här frågorna dragit slutsatsen att världen höll på att bli helt annorlunda än vi trodde, så hela den redogörelse vi kom att göra i finansutskottet då, , gjordes om och blev annorlunda jämfört med vad vitrodde en månad tidigare. I det avseendet är det lite speciellt att återigen prata i finansutskottet . Något att gå igenom är hur det blev och vart vi har tagit oss så här långt. Låt mig sammanfatta vad som har hänt. Realekonomin har varit mer motståndskraftig än vi räknade med då. Det är naturligtvis en positiv överraskning. har vi sett en period med stigande inflation och stigande inflationsförväntningar men också ett fortsatt lågt inflationstryck. För att åstadkomma detta har penningpolitiken varit fortsatt expansiv. Jag kommer naturligtvis att gå igenom det längre fram. Vi tycker också att vi ser ett mycket gott genomslag av penningpolitiken och alla de olika penningpolitiska åtgärder som vi har vidtagit. Sammanfattningen av det hela är väl egentligen att det har fungerat som vi önskade. Det gick det naturligtvis inte att veta när jag resonerade om penningpolitiken . är det så att stabiliseringspolitiken i vid mening, långt utanför penningpolitiken som sådan, har förhindrat alltför stora spridningseffekter i ekonomisk mening när det gäller pandemin. Vi ser en begränsad nedgång i investeringarna. Hushållens kapitalinkomster har fallit därför att utdelningarna har varit låga, men har den disponibla inkomsten stigit . UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN För att börja med den stora utvecklingen globalt och relatera den lite grann till har å ena sidan den andra eller tredje vågen – eller hur vi nu mäter vågorna – av smittspridningen tyvärr satt sina spår. Å andra sidan pågår en återhämtning ändå, under alla omständigheter. Nya restriktioner påverkar den ekonomiska utvecklingen. vaccin och vaccinering och hur det tar är naturligtvis å ena sidan väl- digt positiv, men å andra sidan får vi se hur det tar att hantera de här Om man tittar på grafen till vänster på denna bild ser man en ljusblå kurva och en mörkblå kurva. Det är och . Sedan ser man en röd kurva lite längre ned. Det är våra prognoser, och där ser vi att och kommer att växa snabbare än euroområdet. Det är naturligtvis bra för , men kan det vara ett bekymmer längre fram. Alla önskar sig nog också en snabb återhämtning i euroområdet. Om man tittar på grafen till höger på bilden ser man att världshandeln och den globala industriproduktionen har hämtat sig väldigt väl och är till- baka ungefär på tidigare nivåer. Ett skäl till detta är att det går bra i . Sedan är det så att världshandeln har hämtat sig snabbare – den globala industriproduktionen faktiskt mycket snabbare – än vad som gäller för tjänster. Det betyder att vi ser en tydlig tu- delning i ekonomin på många olika håll i världen – också i , för här har vi ungefär samma läge eller ett liknande läge som på många andra håll. På den här bilden ser vi det väldigt tydligt. Det här är ett sätt att illustrera den tudelning som jag pratar om. Till vänster ser vi produktionen inom olika branscher. Industri, tjänster och handel ser ungefär likadana ut jämfört med tidigare, bortsett från att efterfrå- gan på kläder och skor blev ganska låg – inte så märkligt eftersom många har sparat sina pengar i stället. Tittar man däremot på hotell och restaurang ser man fortfarande en ganska stor skillnad jämfört med tidigare. Det är ju uppenbart, givet de restriktioner som finns, att det har blivit på det sättet och att det är på det sättet. är det så att arbetslösheten steg, och steg ganska kraftigt, i början. Arbetslösheten är på väg ned igen. Det ser man på graferna till höger på bilden. Men arbetslösheten är fortfarande hög, även om den faller, och den är mycket ojämnt fördelad. Det har jag försökt illustrera på höger sida av bilden genom att ta med ungdomar. Där är arbetslösheten omkring 24 pro- Bland utrikes födda har vi en arbetslöshet på , och bland yr- kesverksamma födda i ligger arbetslösheten på . råder alltså stora skillnader på svensk arbetsmarknad. Under en sådan här besvärlig period kan man vänta sig att inflationen faller, vilket den också gjorde. Det som spelade stor roll var också det faktum att energipriserna var låga – elpriset till följd av en mild vinter men också låga oljepriser. finns det stora svårigheter att mäta inflationen under rådande omständigheter, när efterfrågan på vissa varor mer eller mindre UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det mest typiska exemplet är utrikesresor eftersom utrikesresor är svåra att genomföra och har varierat mycket i pris tidigare. Det här innebär att vi får räkna med att inflationen varierar ganska mycket. Men , när den allmänna ekonomiska återhämtningen tar sig på olika håll i världen och i den svenska ekonomin, räknar vi med att inflationen blir mer stabil igen. har vi, om vi har rätt i vår prognos, en inflationstakt som kommer att ligga någonstans mellan och så sakteliga tar sig upp mot . Men för att komma till krävs det ett ordentligt stöd från den allmänna ekonomiska politiken. Då menar jag penningpolitiken med låga räntor och en lång rad andra åtgärder men också en expansiv finanspolitik. Om man så tittar på penningpolitiken som den har kommit att utformas ser man att penningpolitiken ger stöd åt återhämtningen och inflationen. På höger sida på denna bild ser man vår bedömning av räntan. Vi räknar med att räntan kommer att vara noll . är det så – och jag återkommer strax till det – att när räntorna globalt sett är låga, ja, då ändras penningpolitikens sammansättning. På vänster sida på bilden visar jag våra köp av värdepapper. Man kan säga att de senaste kvartalen har vi, om jag avrundar en del, köpt värdepapper för ungefär 100 miljarder per kvartal. räknar vi med att köpa för ungefär 70 miljarder per kvartal. Vår bedömning är att vi under loppet av året kommer att ha köpt för hela de 700 miljarder av köp som vi har pratat om . Det här ser till att räntorna hålls låga och att det finns ett gott utbud av krediter i svensk ekonomi. är det så att likviditeten, tillgången på pengar, i svensk ekonomi kommer att vara väldigt god. Om man tittar på penningpolitiken som den har kommit att bedrivas på många olika håll i världen ser man på vänster sida av den här bilden att de globala räntorna har fallit . Man kan faktiskt gå tillbaka till 90- talet och se samma trend. Här har vi , och som exempel på detta. Räntorna är noll, nära noll, lite över eller lite under. Det här har lett till att centralbankerna har lånat ut pengar till nollränta eller nära nollränta eller köpt värdepapper på en lång rad olika sätt . Det ser vi på höger sida på bilden. ECB ligger ganska högt över , som ligger på 27–av bruttonationalprodukten, och den amerikanska ligger någonstans där emellan. tog jag inte med den japanska på bilden, för då hade jag behövt byta skala. Den ligger väldigt mycket högre än de andra centralbankerna. Ett skäl är det låga ränteläget i de här värdepappersköpen. Ett annat skäl är att finansmarknaderna ser annorlunda ut än eller 80-talet, och det är ett motiv i sig att agera på många olika marknader när vi hanterar penningpolitiken under rådande omständigheter. Om man så tittar på den svenska ekonomiska utvecklingen och beskriver den i termer av nivå på bruttonationalprodukten ser man nedtill på denna bild UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att vår bedömning nu senast, , var att det å ena sidan går bättre än vi trodde men att novemberprognosen å andra sidan inkluderar den andra vågen och de nedstängningar som kom och . , och det är egentligen det som är det centrala i detta, räknar vi ändå med att återhämtningen i bnp-termer kommer att ske på ett sådant sätt att vi är tillbaka på ungefär samma tillväxtbana som vi trodde att vi skulle ha när vi funderade kring svensk tillväxt . I det avseendet kan man säga att det här är en ganska anmärkningsvärd ekonomisk utveckling. Å ena sidan är det självfallet en stor ekonomisk kostnad för samhällsekonomin att ha den här nedgången och en del av 2022. Å andra sidan går det, om vi har rätt i vår prognos, att komma tillbaka till den tillväxtbana som vi föreställde oss tidigare. Låt mig med nästa bild illustrera varför det här är annorlunda jämfört med hur det har varit tidigare. De grå områdena visar till vänster 90-talskrisen, som var en mångfasetterad kris i svensk ekonomi. Det var många olika kriser som sammanföll. I mitten ser vi den stora globala finanskrisen , och till höger ser Den gula grafen visar en uppskattning av vad svensk bnp skulle ha varit om 90-talskrisen inte inträffat. Den röda grafen visar den globala finanskrisen, och den blå visar dagsläget. Den stora skillnaden här är att om man tittar på de två finanskriserna ser man att svensk ekonomi aldrig kommer tillbaka till den gamla tillväxtbanan. Det innebär att en stor finanskris förblir en evig kostnad för folkhushållet. Men som det ser ut just nu och om vi har rätt i våra prognoser förefaller det vara så att vi 2022 är tillbaka till ungefär där vi var 2019 och 2020, och i det avseendet ser det bättre ut. Detta som sagt om vi har rätt i våra prognoser, vilket vi hoppas. Det återstår att se om vi har rätt i våra bedömningar. Men våra bedömningar av vad som sker i och vad som sker i en rad andra länder är inte så där förskräckligt annorlunda, så finns det i alla fall hyggligt goda skäl att tro att det är där Låt mig sedan något illustrera vad som sker när det gäller finanspolitiken och varför finanspolitiken är väldigt viktig på många olika håll i världen. Det är svårt att illustrera det här på ett detaljerat och helt och hållet korrekt sätt eftersom finanspolitiken är spridd över och det inte är helt lätt att i detalj gå igenom alla de olika finanspolitiska åtgärder som man vidtar på olika håll. Staplarna på den här bilden ska man se närmast som en illustration. Om man vill ta sig igenom det här i detalj kan man nog göra det, men det finns en hel del – hur ska jag uttrycka det? – mån när det gäller att mäta det här. Det ger ändå någon sorts fingervisning om hur det ser ut. Tidningarna är fyllda med diskussioner om finanspolitiken i . Mätt på det här sättet, illustrerad på det här sättet, är finanspolitiken i oerhört expansiv. Skulle man lägga till tidigare finanspolitiska program och kanske framtida program för att hantera investeringar i infrastruktur, UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN ja, då kommer stapeln för att vara mycket högre än den som vi ser på den här bilden. Stapeln i mitten på bilden visar euroområdet. Den ljusblå delen fångar framför allt det att i har vi mycket större automatiska stabilisatorer i form av arbetslöshetsersättning och liknande. Tittar man på euroområdet ser man också en mycket expansiv finanspolitik, dock inte i samma omfattning som i den amerikanska ekonomin. Stapeln till höger visar . Vi har en finanspolitik som, exklusive de automatiska stabilisatorerna, är av bnp. Det här innebär att ett sätt att beskriva och fundera kring detta är att säga så här: Om något stort negativt inträffar i omvärlden påverkar det i mycket hög utsträckning. Men om något stort negativt har inträffat i omvärlden och man för en expansiv finanspolitik i större eller till och med mycket större omfattning än i kommer vi, givet den svenska ekonomins sätt att fungera och dess öppenhet, att ha stor nytta av det som sker i omvärlden. För att säga några ord om penningpolitiken är det så att penningpolitiken behöver fortsättningsvis vara expansiv. Utan de åtgärder som vi har vidtagit hade krisen blivit värre för både hushåll och företag. vividtar stöttar återhämtningen i ekonomin och drar också uppenbart åt rätt håll när det gäller inflationen. Penningpolitiken bidrar också till att arbetslösheten är lägre än den annars hade varit. bidrar det låga ränteläget till stigande tillgångspriser och ökad privat och offentlig skuldsättning. Det är något som kommer att kräva uppmärksamhet, och de obalanser som kan uppkomma som en konsekvens av det behöver adresseras längre fram. Inte minst behövs det sannolikt riktade åtgärder inom många olika politikområden för att sköta de frågorna. När man sammanfattar det här och ser vad som hänt när det gäller penningpolitiken ser man att det var viktigt att från sida vidta breda åtgärder och vidta en lång rad åtgärder ungefär , inte minst under loppet av våren och den tidiga sommaren , därför att då gick det inte att veta exakt vilken åtgärd som skulle fungera väl och på vilket sätt. Ett sätt att illustrera det här med facit i hand är att titta på den marknadsstress som rådde på olika håll. Om man tittar på graferna till vänster på denna bild ser man att räntorna var på väg upp väldigt kraftigt . Det krävde kraftfulla åtgärder från många centralbanker på olika håll i världen, inklusive . Om man tittar på vad som hände sedan ser man att är räntorna lägre än de var då. I det avseendet har de olika åtgärderna fungerat, och de har fungerat väl. har det varit viktigt för oss att se till att utbudet av krediter i svensk ekonomi är gott. Det ser man till höger på bilden. Det har inte hänt särskilt mycket när det gäller utlåningstakten, varken till hushåll eller till företag, utan utlåningstakten har förblivit ganska stabil. Det var väldigt viktigt att undvika en finanskris . Det har varit nog att hantera en pandemi, och vår strävan var att pandemin inte också skulle skapa en finanskris med mångåriga bekymmer i den finansiella sektorn. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN verkar det ha fungerat även om det tar innan allt är återställt i den globala ekonomin och i svensk ekonomi. Med det tackar jag. Ordföranden: så mycket, ! Då går vi vidare till nästa talare. Per , : Jag avser att komplettera genom att göra en fördjupning om inflationen och inflationsriskerna. När det gäller riskbilden för den framtida inflationen har en hel del hänt . eller så har vi haft anledning att fokusera väldigt mycket på nedåtrisker för inflationen och en låg inflation. Men har också riskerna för en hög inflation börjat diskuteras på allvar. De största riskerna här finns nog i den amerikanska ekonomin. Men vi ser tendenser också i svensk ekonomi, så jag tycker nog att det här är ett tema som är lämpligt att fokusera på också för oss. I min diskussion tänker jag tydliggöra några av likheterna och olikheterna som jag ser mellan den svenska och den amerikanska ekonomin på den här punkten. Diskussionen om inflationsriskerna är lite krånglig , för trots att det finns anledning att uppmärksamma uppåtrisker lite mer än tidigare är det också så att det fortfarande finns nedåtrisker för inflationen. Frågan vilka risker som är störst för tillfället är därför inte så enkel att besvara, men jag skulle nog säga att vi är nära ett läge där riskerna för en högre inflation är ungefär lika stora som riskerna för en lägre inflation. Uppåtriskerna är alltså ungefär lika stora som nedåtriskerna . Den stora skillnaden ligger egentligen inte i storleken på uppåt- och nedåtriskerna visavi varandra utan snarare i riskbilden kopplad till penningpolitiken. Den frågan vill jag komma in på mot slutet. Det ger mig också möjlighet att lite mer generellt förklara hur jag tänker kring utformningen av svensk penningpolitik. Det ser jag som en viktig fråga att redogöra för när jag är här i utskottet. Låt mig med det gå in på frågan om inflationen och riskerna på ett lite mer allmänt plan. Vi har ju betonat att det just nu är väldigt svårt att förutspå inflationen. Vi har haft en volatil resa för inflationen och har det också framför oss, som betonade. Vi fick ett exempel på detta i går, då vi fick ett nytt utfall för inflationen för februari från SCB. Inflationen skulle enligt vår prognos ligga ganska prick på målet på , men utfallet blev det klart lägre 1 ½ procent. Trots det relativt låga utfallet som vi fick av SCB för februari månads inflation menar vi att mycket talar för att inflationen kommer att gå upp en del. Men det är viktigt att understryka att den bedömning vigör är att det kommer att bero på en del tillfälliga effekter som driver upp inflationen i det korta perspektivet. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN har priserna på el och drivmedel gått upp en hel del, som vi säkert alla har noterat – det är ju bara att läsa elräkningen. Den effekten tror vi kommer att hålla uppe KPIF-inflationen fram till , då inflationen kommer att falla tillbaka till följd av en mindre press uppåt från energipriserna på inflationen. Det finns också en del beräkningstekniska faktorer som driver upp inflationen tillfälligt på kort sikt. Det handlar om viktsystemet i KPI, som SCB har anpassat. Det finns också en del baseffekter från de låga inflationsutfallen . Allt detta tror vi kommer att innebära att inflationen i närtid går upp en del – men som sagt tillfälligt. Den mer trendmässiga delen av inflationen förblir däremot måttlig, tror vi. Vi mäter ju det här med ett antal olika mått, och medianen av de olika måtten på den mer underliggande inflationen ligger för tillfället kring . Det är alltså en liten bit under vårt mål på . Det ger en fingervisning om att det verkligen rör sig om tillfälliga effekter att räkna med i det korta perspektivet och att inflationen sedan, mot , förmodligen kommer att falla tillbaka en del. Vår bedömning är alltså att KPIF-inflationen kommer att sjunka , då de tillfälliga effekterna försvinner, och att den därefter kommer att drivas upp långsamt i takt med att den ekonomiska återhämtningen fortskrider, stödd av både penning- och finanspolitiken. I vårt huvudscenario stiger inflationen relativt långsamt upp mot målet på i takt med en starkare efterfrågan, högre löneökningar och även en stigande inflation i omvärlden. Vad talar då för att det här skulle kunna gå snabbare än vi tror i vår huvudprognos, alltså en högre inflation ? Jag påpekade inledningsvis att det här är något som många nu är inne på, i alla fall i den amerikanska ekonomin. En omständighet är ju att så länge pandemin har pågått har man pratat en hel del om möjliga negativa effekter på ekonomins utbudssida som krisen kan föra med sig. Ett exempel som det har talats om är att konkurrensen kan minska om i grunden livskraftiga företag måste lägga ned. Ett annat exempel är att produktiviteten kan sjunka om produktionsprocesser som är internationellt integrerade bryts. Ett tredje exempel är att världshandeln kan minska på grund av ökad protektionism. Det här är såklart i grunden inga positiva förändringar, utan förändringar som också skulle innebära att produktion och sysselsättning dämpas. Men skulle det, åtminstone tillfälligt, kunna sätta en press uppåt på priserna. En annan tänkbar faktor som har nämnts och som kan vara inflationsdrivande är den demografiska utvecklingen. Argumentet är att vi får en allt större andel äldre i befolkningen. Det ska sägas att det dock finns undantag globalt, till exempel och . Men för många länder kommer det att bli en större andel äldre, och det kommer att öka antalet pensionärer och minska antalet personer i arbetsför ålder. Det här kommer att driva upp löner och konsumtion och därmed också inflationen. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , en känd brittisk ekonom, har tillsammans med Manoj Pradhan skrivit en hel bok om detta som heter The Great Demographic Rever- sal och som kom ut . Den fördjupar sig just i det här temat. demografisk förändring kommer dessutom att innebära att det stora globala sparande som vi har haft under kommer att minska. bära att vi i stället får en nedåtpress på realränteläget jämfört med vad vi har Det blir alltså den omvända mekanismen mot vad vi har sett ; när realräntan har pressats ned av demografiska förändringar kan man nu tänka sig att den i stället pressas upp. Det innebär vid oförändrad penningpolitik att det skapar en del inflationsimpulser uppåt. Ytterligare en faktor som kan vara inflationsdrivande är kopplad till håll- barheten i de offentliga finanserna. Många länder hade pressade statsfinanser redan före pandemin. Som var inne på blev det sedan under pandemin nödvändigt med ett omfattande finanspolitiskt stöd på många håll. solut nödvändigt för att hindra att nedgången skulle bli ännu värre. sätter också press på budgetunderskotten och driver upp statsskul- Ju högre skuld man får och ju snabbare den stiger, desto större är risken att man börjar bli misstänksam kring möjligheterna att parera de här under- skotten med skattehöjningar. Det kan då etableras förväntningar om att inflationen behöver hjälpa till för att rätta till underskottsläget. lig man behöver vara för detta är lite oklart, men en del ekonomer har i varje fall pekat också på den här risken när det gäller att hantera den reala skuldbör- Den sista faktor jag vill nämna – och som kanske är den faktor som disku- teras mest just nu – är att återhämtningen pådriven av en mycket expansiv ekonomisk politik blir så snabb att vi får en överhettning med kraftigt stigande inflation som följd. I sammanhanget kan det vara värt att påpeka att om om- slaget i efterfrågan blir väldigt stort, vilket det ser ut att bli i till exempel ame- rikansk ekonomi där man pratar om att tillväxten 2021 kan gå uppemot 7–8 procent, till och med, kan det vara så att detta trots att nivån på efterfrågan fortfarande är relativt svag kan få inflationsdrivande effekter. Det är det här som ekonomerna ibland kallar för speed limit-effekter på inflationen. har jag gått igenom lite på ett generellt plan vilka tänkbara uppåtrisker som kan finnas för inflation i teorin. Då är frågan hur det ser ut i data. se något av de här effekterna i data? Om man ska tro på marknaden förtjänar de här riskerna att tas på allvar i verkligheten, som den bild ni ser här visar. Här delas det upp för och när det gäller räntan på en tioårig no- minell statsobligation, den mörkblå linjen i bilderna, i en del som är en real- räntekomponent, den röda linjen, och en komponent som speglar förväntad inflation, den ljusblå linjen. Uppdelningen utnyttjar definitionen av en real- ränta, så om man summerar den röda och den ljusblå linjen får man alltid den Vi kan se till en början att de nominella räntorna i de bägge länderna har sjunkit trendmässigt i ett längre tidsperspektiv. Det har, som jag just var inne på, drivits av motsvarande trendmässiga nedgång i realräntor världen över. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den här utvecklingen har talat en hel del om , så jag tänkte inte gå in på den vidare här. Jag vill i stället fokusera på utvecklingen under den allra .