rfr · H80WRFR13 · 2021-06-22 00:00:00 — BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Prognoser versus scenarier: Midlertidig fall i inflasjon Prognoser versus scenarier: mer persistens i arbeidsledighet BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN •Trolig liten realøkonomisk effekt om renten ble satt mer ned pga. smitteverntiltak og nedstenging av samfunnet •Pengepolitikken er ineffektiv når nær null, og kan ha asymmetrisk effekt, se Binning, Bjørnland og Maih (2019) *) Binning, A., Bjørnland, H.C. and J. Maih (2019) «Is monetary policy always effective? Incomplete interest rate pass-through in a DSGE model” WP 22/2019 virkemidler for svensk økonomi BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Kjøp av verdipapir, nok og i tide? •Lite drahjelp fra konvensjonell pengepolitikk , men effekten hadde nok uansett ikke vært stor. Viktigere med ukonvensjonelle støttetiltak enn å sette renten ned til under null. •Finanspolitikken har hatt en viktig rolle, men vanskelig å vite effekt og samspill med pengepolitikk •Scenarior versus prognoser, midlertidig effekt, men usikker treffsikkerhet. BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Hensyn til finansiell stabilitet ta tilstrekkelig hensyn til finansiell stabilitet fremover? •Riksbankens uppdrag ingår enligt riksbankslagen även att främja ett säkert och effektivt betalnings-väsende. Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs in i de penningpolitiska besluten. När det gäller att förebygga en obalanserad utveckling av tillgångspriser och skuld-sättning spelar dock framför allt ett väl fungerande regelverk och en effektiv tillsyn en central roll. Penningpolitiken är enbart ett komplement. •I vissa lägen, som under den finansiella krisen –2009 och under coronapandemin, kan reporäntan och räntebanan behöva kompletteras med andra åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten och säkerställa att penningpolitiken får genomslag på ett effektivt sätt. BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Boligpriser og gjeld har økt under pandemien. Hvem har særlig oppmerksomhet mot dette? BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN •Hvordan vite om ”Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs in i de penningpolitiska besluten”? •Hva med Motsyklisk kapitalbuffer? Betydning for pengepolitikken? •Hva er de viktigste finansielle utfordringene fremover? BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , Kanslichef och chef för (Kommentarerna är mina egna) Ekonomin på egna ben Ekonomin med offentlig back-up BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Back-up = being the Last Resort •Lender of Last Resort •Buyer of Last Resort •Insurer of Last Resort Tre delområden inom penningpolitiken 2020 kommenteras kortfattat: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Måluppfyllelsen 2020 ungefär som tidigare Genomsnitt 2010-2020 = 1,för båda måtten BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Bristande kunskap om inflationens drivkrafter KPIF exkl. energi: Utfall och prognoser Växelkurs: Utfall och prognoser Långvariga problem med inflationsprognoser sikt Medelfel, underliggande inflation 2001-2013 Medelfel 2015-2019, KPIF (, 2014) Procenenheter (KI, 2020) Procentenheter BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Vad beror prognosfelen på – modeller eller missbedömningar? (/Reslow, (m fl, 2016) Bedömningsprocessen försämrar prognosen (?) Slutsatser: inflation och inflationsprognoser •Långvarigt problem med systematiska fel i inflationsprognoser sikt •Riksbankens bedömningsprocess förefaller systematiskt försämra prognoserna •Problematiskt då penningpolitik bl.a. baseras på prognoser -påverkar räntebana och trovärdighet i stort •Redovisa prognoser med fast horisont (24 mån.) i Redogörelsen för penningpolitiken •Redovisa modellprognoser i Redogörelsen för penningpolitiken, förklara avvikelser •Analysera strukturer för s.k. staff forecast •Var öppen med avvikelser  kommunicera symmetriskt, bl.a. kring effekter av energipriser: ”Inflationen låg mellan under större delen av 2020 efter att ha varit nära Det var främst energipriserna som ökade ovanligt långsamt .” BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Penningpolitik när räntesänkningar och statsobligationsköp nått vägs ände •Kommunikation – forward guidance • Köpa privata tillgångar Fördelningseffekter och/eller Offentligfinansiella risker BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Tillgångsköp utanför kristider är inte normalt Penningpolitisk rapport, : Skuldebrev utgivna av företag och banker är förknippade med kreditrisker och köp av sådana tillgångar ligger normalt utanför de flesta centralbankers verksamhetsområde , , 2020: …some previous red lines were crossed … a key boundary had been direct interventions in corporate bond markets, which could be perceived as engaging in credit allocation … Yet many did so in this crisis as part of a concerted policy effort to cushion the blow to firms … Once the immediate crisis passes and the dust settles, the balance of considerations will shift … A key element of exit is to decouple the unwinding of emergency measures from the monetary policy stance Ska vara Buyer of last and first resort? BIS (2020): Röd linje • Buyer of last resort • Buyer of first resort  Finansiell stress: riskpremier rusar  Pressa riskpremier i normala tider  Öka tillgångspriser  öka efterfrågan  Ta på sig risker så att förtroendet återvänder • Varför röd linje?  Påverkar fördelning/resursallokering BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Riskpremier – och räntor – lägre än innan krisen Riskpremier: Ränteskillnad mot statsobligationsränta • köp av säkerställda obligationer. • annonsering av köp av företagsobligationer •15 : BlackRock anlitas för köp av företagsobligationer. Uppdraget beräknas bli klart . •1 : BlackRocks uppdrag förlängs till augusti • : Köp av företagsobligationer inleds •26 : Oväntat beslut om utökade tillgångsköp Riskpremierna föll direkt på beskedet   Riskpremie 0,3 p.e. lägre än innan krisen  Förväntad rörlig bolåneränta ca 0,4 p.e. Penningpolitiska vågskålar vid utökade tillgångsköp . Möjliga argument för: Möjliga argument emot: • Ekonomin behöver lägre räntor • Marknaden bör bestämma lämpliga riskpremier utanför kristider •Att köpa privata tillgångar är ”som vilket penningpolitiskt verktyg som helst” Koppling till finansiell stabilitet • Motverka ev. kvarvarande • Sänka reporäntan mer effektivt • eller, ekonomin är inte i behov av lägre räntor •Marknaden litar inte på • Säkerställa förtroende för Om stimulans behövs är finanspolitik lämpligare buyer of last resort-funktion (och har utlovats vid behov 2021 + valår 2022) tidigare kommunikation kring risker BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Slutsatser: Buyer of last resort resp. utvidgade tillgångsköp . •Var redo att agera buyer of last resort för företagsobligationer när krisen briserade? •Inte sannolikt att ytterligare närvaro på tillgångsmarknaderna behövdes •Riksbanken hade faciliteterna som kan skalas upp om det behövs •Riksbanken har visat att man agerar (dvs. inga hänsyn till moral hazard) •Bidrar till ytterligare stigande tillgångspriser (=det penningpolitiska syftet) Måste vara tankad! •Bättre stabiliseringspolitisk mix att vid behov istället använda finanspolitiken (vilket utlovats) •I Redogörelsen för penningpolitiken bör uppskatta effekter av olika penningpolitiska verktyg, bl.a. på inflation och tillgångspriser – ska privata tillgångsköp vara ”som vilket penningpolitiskt verktyg som helst”?  en politisk fråga BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Signalering till finanspolitiken: •Inte höja räntan om finanspolitiken blir mer expansiv •Finanspolitik lämpligare än tillgångsköp i penningpolitiskt syfte •Specificering av åtgärders syfte underlättar samspel med finanspolitiken Dock sent jämfört med andra centralbanker •Kommunikation kring penning- och finanspolitikens roll och den stabiliseringspolitiska mixen borde startat Beskrivning av ”lån till företag via banker” symptom på en större kommunikativ utmaning •Riksbanken, 13/3; 2/7 •”… låna ut till företagen via bankerna” •”…gratis pengar som vi förväntar oss att bankerna förmedlar till företagen” •”… extra förmånliga lån till banker…” •DN 13/3-2020: •”å sin sida lånar ut till svenska företag via bankerna. Lånen löper till 0 i ränta”. •SvD: 28/4-2020: •”Gratis likviditetslån till företag via banker har också börjat erbjudas av ” •Riksbanken, DN-debatt 16/4 •”Vi skulle inte ha kunnat genomföra … programmet för företagsutlåning via banker” BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Penningpolitik 2020-tal är inte penningpolitik 2010 eller 1985 •Skriv ett nytt strategidokument från scratch •Förslag på (internt) arbetsnamn: •”De-mystifiera penningpolitik – en ambitiös ansats” •Journalister ska förstå så att de kan förklara för sina läsare •Politiker ska kunna förstå för att: (i)kunna planera finanspolitiken över konjunkturcykeln och (ii)utvärdera arbete. I relation värd att arbeta på BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN behöver vara aktivt – it takes two to dance •Begär utökat underlag för utvärdering av penningpolitiken •Efterfråga ett utförligt, pedagogiskt strategidokument om penningpolitiken •Säkerställ resurser till ordentlig årlig utvärdering •Bestäm om privata tillgångsköp ska vara som vilket penningpolitiskt verktyg som helst •Bestäm om krediter till banker utanför kristider ska villkoras till att banker lånar ut till vissa ekonomiska aktörer BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA Ett citat som beskriver de penningpolitiska vågskålarna [Den andra] frågan gäller effektiviteten i olika åtgärder och de risker som de för med sig. Anta exempelvis att kan göra penningpolitiken mer expansiv genom att köpa vissa finansiella tillgångar. Detta kan öka riskerna på balansräkning avsevärt och leda till framtida förluster för skattebetalarna. Anta nu att motsvarande effekt hade kunnat uppnås med en relativt mild finanspolitisk stimulans. Detta skulle troligen vara möjligt i ett läge där penningpolitiken befinner sig vid nedre gränsen. skulle då inte höja räntan när den ekonomiska aktiviteten stiger och därmed skulle finanspolitiken bli mer effektiv än normalt. I detta fall bör det finnas förutsättningar för att föra en diskussion om vilken policy-mix som är mest ändamålsenlig. Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet