rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Med tanke på de höga produktionskostnaderna i finns det ett behov av att fortsätta med strukturanpassningar och bättre riktade investeringar inom jord- brukssektorn samt av att förbättra samspelet mellan forskningsinstitutioner 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT och jordbrukare för att säkerställa att innovativa tekniker tas till vara och an- vänds. (2017). Can We Measure Resilience? Reducing Agriculture’s Vulnerability to Climate Change. Resiliens är ett komplext begrepp som har definierats på många olika sätt. För att göra begreppet lättare att integrera i beslutsfattande föreslår ett antal indikatorer som kan användas för att mäta resiliens i jordbruket och bidra med en ögonblicksbild av viktiga trender inom ett visst system eller en viss sektor. Indikatorerna kategoriseras i sex teman: klimatförändringar, befolkningsutveckling, jordbruksmarkpro- duktion, marknad och ekonomi, landsbygdsinfrastruktur samt naturmiljö. Rapporten betonar att en stor del av indikatorerna täcker andra sektorer på landsbygden, utanför jordbruket. Enligt institutet finns det därför ett behov av att titta på hela landsbygdssystemen och fånga alla kritiska sektorer, såsom ekonomisk utveckling, infrastruktur, miljö- och naturresurshantering och män- niskors hälsa när det kommer till beslut som är ämnade att stärka resiliensen i jordbruket. FAO (2015). of Agricultural Commodity Markets. Rapporten betonar att självförsörjning av livsmedel avser ett lands förmåga att tillgodose sina egna matbehov från inhemsk produktion. Enligt rapporten är självförsörjning av livsmedel inte ett uttryck för livsmedelstrygghet, även om de två begreppen kan interagera. Begreppet livsmedelstrygghet tar enligt rap- porten inte hänsyn till livsmedlens ursprung utan baseras på tre andra paramet- rar som handlar om tillgänglighet, åtkomlighet och näringsinnehåll. Självför- sörjning av livsmedel syftar främst på tillgängligheten, som är en del av livs- medelstryggheten. Fokus ligger på den inhemska kapaciteten att producera livsmedel i tillräckliga mängder. Många länder som försöker förbättra själv- försörjningen av livsmedel gör det i samband med internationell handel. Målet är inte att producera av maten på inhemsk mark utan snarare att öka den inhemska kapaciteten att producera livsmedel, även om landet bedri- ver import och export av livsmedel. (2020). Rapport 2020:3 Utvärdering och uppföljning av livs- medelsstrategin – årsrapport . I rapporten framkommer bl.a. att konkurrenskraften försämrades i livsmedels- kedjan eftersom lönsamheten minskade, framför allt i primärproduktion och livsmedelsindustri. Förädlingsgraden har inte utvecklats i de tre första leden i livsmedelskedjan, och företagen har svårt att utveckla produktegenskaper som det finns en hög betalningsvilja för på mark- naden. Låg utbildningsnivå och en åldrande arbetskraft gör att primärproduk- tionen har lägre innovationskraft än de senare leden i livsmedelskedjan. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT FOI (2019). Beredskapslagring – En kunskapsöversikt om beredskapslagring som ett verktyg för ökad försörjningsberedskap i . Rapporten visar bl.a. att det fortfarande förekommer viss beredskapslag- ring och att det också kan finnas behov av att återinrätta lagring av vissa varor. Behovsbedömningen försvåras dock av en avsaknad av mål för försörjningsni- vån. Därtill finns både sektorsspecifika och sektorsövergripande utmaningar. Näringslivets deltagande i frågor som rör beredskapslagring ses som avgö- rande. Formas (2020). Formas Fokuserar – Jordbruk som håller i längden. Formas Fokuserar är en pocketserie från för miljö, areella nä- ringar och samhällsbyggande (Formas). Serien är till för att kommunicera forskningsresultat i viktiga samhällsfrågor. I denna upplaga delar ett fyrtiotal forskare med sig av sina perspektiv om hur man kan bedriva ett hållbart jord- bruk. De lyfter aktuella frågor om odlingsstrategier och hushållning med mark, vatten, växtnäring och energi men också handelspolitik, tekniska lösningar, matsvinn och biologisk mångfald. (2019). Vattenbesparande åtgärder i djurhållning – Litteraturgenomgång och praktiska exempel. Rapporten belyser hur vattenbrist kan påverka såväl djurvälfärd och djurhälsa som livsmedelskvalitet och produktion. Största delen av förbrukningen går till dricksvatten, och i övrigt används vatten till nedkylning av djur och mjölk och tvättning av stall. Rapporten visar att den största potentialen att spara vatten finns inom mjölkproduktionen där det finns mest rådgivningsmaterial om vat- tenhushållning och konkreta åtgärder som återvinning av vatten från mjölk- kylning, diskning och tvättning. Inom grisproduktionen finns potential att minska det spill som uppstår när grisarna dricker och att minska vattenförbruk- ningen vid tvättning. Det finns bara lite information om fjäderproduktion i re- lation till vattenhushållning. De korta uppfödningsomgångarna gör att en stor del av vattnet går åt vid tvättning av stall. Enligt rapporten behöver kunskapen om vattenhushållning formuleras i rådgivningsmaterial för att omsättas i prak- tiken. Det behövs även en kartläggning av vattenanvändning på svenska gårdar för att kunna använda data och göra jämförelser med. (2019). Rapport 2019:13 Långsiktiga effekter av torkan 2018 och hur jordbruket kan bli mer motståndskraftigt mot extremväder. I rapporten framkommer bl.a. att det extrema vädret kommer att påverka svenskt jordbruk även . Jordbru- ket är mer utsatt för risker, både prisrisker och produktionsrisker, eftersom buffertar i form av lager och ekonomiska reserver är mindre än normalt. Jord- bruksverket rekommenderar bl.a. att det svenska lantbruket anpassar sig för att förebygga negativa effekter av extremt väder. I den nya jordbrukspolitiken 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT och i landsbygdsprogrammet blir det viktigt att välja åtgärder som stöder an- passningen till allt extremare väderhändelser och ökad hållbarhet i lantbruket. (2019). Hur stor andel av livsmedlen som säljs på marknaden är producerade i ? På tal om jordbruk och fiske – fördjupning om ak- tuella frågor. I skriften presenteras bl.a. statistik om den svenska marknadsandelen för kött och mejeriprodukter. Den svenska marknadsandelen för kött och mejeripro- dukter har sjunkit . Den negativa trenden verkar dock vara bruten för kött, då den svenska marknadsandelen inom flera djurslag ökat . Den svenska marknadsandelen var relativt stabil för ägg, socker och matpotatis, var positiv för spannmål förutom och varierade mycket mellan olika frukter och grönsaker. och (2019). Uppdrag att föreslå åtgärder till en handlingsplan för arbetet med livsmedelsstrategin 2020–2022 (N2018/03649/JM). Av redovisningen av uppdraget framgår bl.a. att det finns en stor potential i den svenska livsmedelssektorn. Företagen är i ett internationellt perspektiv både miljö- och klimateffektiva. Det finns en stor möjlighet för de svenska företagen att skapa hållbara mervärden som konsumenter är beredda att betala för, både nationellt och internationellt. (2019). Behovsanalys – en del i arbetet med att ta fram för- slag till åtgärder i ny handlingsplan för Livsmedelsstrategin 2020–2022. Behovsanalysen tar sin utgångspunkt i de mål och behov som har identifierats i proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, olika relevanta rapporter samt dialog med intres- senter. Utifrån behovsanalysen ska och utar- beta förslag på nya åtgärder, som ett underlag till en framtida handlingsplan. Enligt kartläggningen finns en rad behov relaterade till livsmedelsstrategins målsättningar. Det finns bl.a. behov av att säkerställa att villkoren för företa- gen är likvärdiga inom och internationellt. Prövningsprocesserna be- höver bli snabbare och regelverken mer målstyrda, och den administrativa bör- dan behöver minskas. Forskningen behöver bli mer behovsmotiverad och en- klare att kommersialisera så att ny teknik kan stärka konkurrenskraften och klimatanpassningen. Det efterfrågas även ökad samordning både mellan den nationella och den regionala nivån och interregionalt samt tydligare ansvars- fördelning mellan myndigheter. (2019). Banks Lantbrukspanel 3/2019. Den missförstådda miljöhjälten. Lantbrukspanelen är en undersökning som genomförs av för att ge en inblick i hur det är att vara företagare inom de gröna näringarna. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Via en enkät och djupintervjuer har frågor besvarats av ca 100 större lantbruks- företagare i . I panelen svarar sex av tio att deras verksamhet har på- verkats av förändringar i klimatet, och en lika stor andel uppger att man vidta- git åtgärder för att klimatsäkra sin verksamhet. Panelen framför att de största konsekvenserna av klimatförändringarna är brist på foder och brist på vatten, vilket har fått panelen att utöka sina foderarealer och byta grödor. Panelen är väl insatt i miljödebatten och ser sig själva som en del av lösningen på rådande klimatutmaningar. Dock finns en enig frustration över att allmänheten och mil- jödebatten inte ger en rättvis bild av det svenska lantbrukets påverkan på mil- jön. anser att politikerna inte lyfter fram lantbrukets fördelar. Lantmännen (2019). Framtidens jordbruk – Vägen mot ett klimatneutralt jord- bruk 2050. Enligt Lantmännens undersökning om den svenska åkermarkens potential att öka produktionen kan skördarna öka med till 2030 och med till 2050 – som klimatpåverkan kan mer än halveras till 2030, i linje med . Detta är förutsatt att satsningar görs på områden som bl.a. precisionsodling och digitalisering, s.k. optimal manage- ment (dvs. att göra rätt insatser för bästa effekt), ändrad växt- följd i odlingssystemen och fortsatt växtförädling. Enligt Lantmännen kräver detta samarbete omfattande forskningssatsningar, efterfrågan på marknaden samt politisk vilja och handlingskraft. Lantbrukarnas betalningsmodeller måste utvecklas så att den offentliga såväl som den privata marknaden värde- rar hållbarhetsprestanda i högre grad och sätter det pris som en lönsam mat- produktion kräver. Vidare måste den odlingsbara arealen vara fortsatt tillgäng- lig och politiskt beslutade styrmedel behöver skapa förutsättningar för att en större andel av värdet ska tillfalla primärproduktionen. LRF (2019). 2019:12 Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygghet avseende primärproduktion av livsme- del. Enligt LRF behöver skapa förutsättningar för en mer robust livsme- delsproduktion i fredstid och planlägga hur produktionen ska kunna fortgå i kristid. LRF har tagit fram fyra principer som man anser bör vara vägledande i arbetet för en mer robust livsmedelskedja i kris. •Ett livskraftigt lantbruk och ökad svensk produktion av mat minskar sår- barheten. •Försörjningstryggheten för den enskilda bonden avseende kritiska in- satsvaror och logistiklösningar är avgörande. •Mer förnybar el- och drivmedelsproduktion i minskar sårbarheten för totalförsvaret inklusive livsmedelsförsörjningen. •Ökade åtaganden för de gröna näringarna ska regleras i avtal och upp- komna kostnader ska ersättas av staten. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Vidare förespråkar LRF ett antal politiska reformer för att öka försörjnings- Det handlar bl.a. om att skapa bättre näringspolitiska villkor för bönder, exempelvis genom sänkt arbetsgivaravgift och regelförenk- lingar inom tillstånds- och miljöprövning. Det finns behov av att i fredstid kartlägga och säkerställa lantbrukets behov av insatsvaror och lättnader i lag- stiftningen som kan tillämpas vid kris och höjd beredskap. LRF anser även att bör tilldelas helhetsansvaret för den samordnande plane- ringen av primärproduktionen i . (2019). Hydrologiska aspekter på åtgärder mot vattenbrist och torka Hydrologi nr 122. Rapporten jämför de senaste årens vattenförhållanden för att analysera effek- ten av olika åtgärder mot vattenbrist och torka. Resultatet visar att vattenflödet inte minskar ge- Förekomsten av låga vattenflöden har ökat i norra , troligen beroende på milda vintrar . I sydöstra har lågflö- dena i stället minskat, eventuellt delvis på grund av regleringar. är det vädret och klimatet som avgör vattenflödet. Åren 2016–2018 var torrare än , vilket främst berodde på att det regnade för lite. kan effekterna av torrperioder mildras genom att man sparar vatten i t.ex. sjöar SVA (2019). Handlingsplan för klimatanpassning 2019 – En rapport om kli- matets påverkan på djuren. SVA har tagit fram en handlingsplan för klimatanpassning. För att klara av att hantera ökad och ny sjuklighet i ett förändrat klimat har SVA satt upp en rad åtgärder för att fortsätta att hålla hög beredskap och expertkompetens med av- seende på klimatkänsliga smittämnen. (2018). Rapport 2018:18 Jordbrukets behov av vattenförsörj- I rapporten framkommer bl.a. att jordbrukarna bör ha ökad uppmärksamhet på sitt vattenbehov och se över förutsättningarna för vattenuttag, effektivare vat- tenanvändning, magasinering och nödvattenförsörjning, i synnerhet i regioner med risk för vattenbrist. (2018). Rapport 2018:19 Avvattning av jordbruksmark i ett Rapporten visar bl.a. att de årliga investeringarna i täckdikning behöver bli två till större än för att åkermarken ska få en tillfredsställande dränering och klara framtida klimat. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT (2018). Konkurrensen i livsmedelskedjan. I rapporten konstateras bl.a. att för att skapa konkurrenskraft i den svenska primärproduktionen behöver förutsättningarna för att kunna konkurrera finnas på plats. Högre kostnadsläge och nationella särkrav försvårar detta. Konkur- rensverkets sammanfattande bedömning är att konkurrensen på marknaderna för handel med och produktion av livsmedel huvudsakligen fungerar väl och att konsumenterna har goda förutsättningar att göra aktiva och välinformerade val. 4.2.2 Pågående undersökning och utredningar Utredningen om ett fossiloberoende jordbruk tillsattes i februari 2020.791 Upp- draget ska redovisas . En särskild utredare ska ut- reda och föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Förslagen ska bidra till både målet om en konkur- renskraftig livsmedelskedja, klimatmålen och förbättrad drivmedels- och livs- medelsberedskap. Vid behov ska utredningen föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Utreda- ren ska bl.a. •överväga hur de föreslagna åtgärderna och styrmedlen kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas exempelvis genom stegvis införande •belysa konsekvenser för jordbruksföretagen med beaktande av den stora mångfald av företag som finns i sektorn •beskriva och om möjligt kvantifiera samhällsekonomiska konsekvenser, inklusive miljö-, klimat- och hälsoeffekter •analysera hur och i vilken omfattning förslagen påverkar förutsättningarna att nå målen om stärkt konkurrenskraft och ökad jordbruksproduktion samt klimatmålen på ett effektivt sätt. Utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar tillsattes i augusti 2018.792 Uppdraget ska redovisas . En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samord- ning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. •analysera och lämna förslag på en struktur med statliga myndigheter inde- lade i sektorer och sektorsansvariga myndigheter •analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT •analysera och lämna förslag på en förtydligad ledningsförmåga för kom- muner och landsting •analysera och lämna förslag på hur MSB:s roll att verka för samordning kan utvecklas •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap tillsattes i augusti 2018.793 Uppdraget ska redovisas . En särskild utredare ska göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvar- liga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas. •analysera behoven av insatser för att säkerställa hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga att hantera allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap •analysera behoven av insatser för att stärka beredskapen mot smittsamma sjukdomar och andra hälsohot •med utgångspunkt i ansvarsprincipen pröva om det finns skäl att förtydliga landstingens (regionernas), kommunernas, statens eller privata aktörers ansvar •pröva om det finns behov av en närmare samverkan mellan landstingen (regionerna), vilken inriktning en sådan samverkan bör ha samt hur den skulle kunna organiseras •utarbeta en nationell färdplan för hur beredskapen inom hälso- och sjuk- vården ska utvecklas . Betänkande 1985/86:NU17 om energipolitik. Betänkande 2018/19:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Betänkande 2018/19:MJU12 Livsmedelspolitik. Ds 2017:66 Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Förslag 2000/01:RS1 inför 2000-talet. Interpellation 2016/17:420 Försenade utbetalningar av EU:s jordbruksstöd. Interpellation 2018/19:115 Åtgärder mot militanta djurrättsaktivister. Interpellation 2019/20:284 Åtgärder mot vildsvin. Proposition 1989/90:186 om livsmedelspolitik. Proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Proposition 2017/18:301 Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018. Proposition 2018/19:99 Vårändringsbudget . Skriftlig fråga 2016/17:664 Försenade utbetalningar av stöd från Jordbruks- verket. Skriftlig fråga 2019/20:491 Brott begångna av djurrättsaktivister. Skriftlig fråga 2018/19:235 Attacker från djurrättsaktivister. Skrivelse 2017/18:283 om livsmedels- och läkeme- delsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga funktioner. Skrivelse 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020. Svar på skriftlig fråga 2017/18:655 av (SD) Avbytartjänst för animalieproducenter. Yttrande 2016/17:FöU4y En livsmedelsstrategi för . Yttrande 2018/19:MJU1y Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018. SOU 2007:60 inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. SOU 2014:50 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vat- ten. SOU 2015:15 Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrens- kraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. SOU 2019:51 Näringslivets roll inom totalförsvaret. SOU 2019:63 Mer biogas! För ett hållbart . Förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet. Lagen (1994:1708) om EU:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden. Lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. Lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbrukspro- dukter och livsmedel. SFS 2015:1071 Förordningen om ändring i förordningen (1996:93) om natio- nellt stöd till jordbruket i norra . Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2017:24) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frå- gor som gäller livsmedelssäkerhet, EUT L 31/1, . och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 de- cember 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfon- den för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005, EUT L 347/487, 20.12.2013. och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 de- cember 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemen- samma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008, EUT L 347/549, 20.12.2013. och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 de- cember 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rå- dets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009, EUT L 347/608, 20.12.2013. och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 de- cember 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruks- produkter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007, EUT L 347/671, 20.12.2013. 2014–2019, Utskottet för jordbruk och landsbygdens ut- veckling, 2015/2277(), , yttrande från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottet för utveckling över den nya alliansen för tryggad livsmedelsförsörjning och näring. Europeiska gemenskapernas officiella tidning, specialnummer , artikel 138–140 och 142 i anslutningsfördraget för , och Sve- rige (1994). Fördraget om europeiska unionens funktionssätt, Jordbruk och fiskeri, artikel 38‒44, EUT C 326/47, 26.10.2012. Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1132 av om tillhandahållande av tidsbegränsat extraordinärt anpassningsstöd till jord- brukare inom nöt- och kalvköttssektorn i , EU L 179/20, . Författningar och dokument från parlament och departement i , och Beredskapslagen (1552/2011). Jord- och skogsbruksministeriet (2012), Lähiruokaselvitys – Ehdotus lähiruo- kaohjelmanpohjaksi 2012–2015 (Lokalt matprogram 2012–2015), . Jord- och skogsbruksministeriet i (2012), En strategi för jord- och skogsbruksministeriets förvaltningsområde 2012–2020. Förnybara naturre- surser – en livskraftig natur ger mat och välbefinnande, . Lagen om tryggande av försörjningsberedskapen (1390/1992). Lagen om nationella stöd till jordbruket och trädgårdsodlingen (1559/2001). Regeringsprogrammet för statsminister regering , Ett inkluderande och kunnigt – ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart samhälle, Statsrådets publikationer 2019:24. Statsrådets beslut 837/2013 om målen med försörjningsberedskapen. Statsrådets beslut /2018 om målen med försörjningsberedskapen. , Fisheries and Food (2010), Food Harvest 2020 – A vision for Irish agri-food and fisheries. , Food and the (2015), Food Wise 2025 – A vision for growth 2015– 2025 Local roots and global reach. , Food and the (2018), and Outlook for Agriculture, Food and the 2018. , Food and the (2019), and Outlook for Agriculture, Food and the 2019. , Food and the (2020), Brexit Preparedness Checklist for Businesses moving Animals, Plants, and Products of Animal and Plant Origin. BMEL (2019). Perspektiven für einen produktiven und vielfältigen Ackerbau, s. 60. BMEL (2017), Organic Farming – Looking Forwards. Strategy Towards Greater Sustainability in , . BMEL (2019), Understanding Farming – Facts and figures about German farming, . ordförandeskap Klöckner: Neue Wertschätzung muss sich in der GAP wiederfinden, . Förbundsdagen (2019), 2019, 19/14500, . (2019), Monitoringbericht 2019 zur Deutschen Anpass- ungsstrategie an den Klimawandel, s. 90–109. Landwirtschaftsgesetz (jordbrukslagen) , senast reviderad 2015-08- 31. Parliamentary dimension of the German Presidency of programme 2020. Tyska federala justitieministeriet (1994), Gesetz über die (ALG) . (2018) Ackerbaustrategie der deutschen Landwirtschaft. Övrigt skriftligt material m.m. Aiking, (2014). ”Protein production: planet, profit, plus people?” Amer- ican journal of clinical nutrition, vol. 100 (Supplement), . ATL nr 36, ”Lantmännen slutar ta emot vissa grödor”, . Auel, K., Rozenberg, O. och Tacea, A. (2015). And, if so, how? Measuring Parliamentary Strength and Activity in EU Affairs”, i Hefft- ler, m.fl.