rfr · H90WRFR2 · 2021-12-20 00:00:00 — , alldeles , beslutade regeringen om en datastrategi där man slår fast att data är en underutnyttjad resurs för . Man slår fast målet att ska vara en ledande nation för sekundäranvändning av data för AI och digital innovation för att stärka välfärd, öka konkurrenskraft och möjliggöra ett hållbart samhälle. Man skriver också att en majoritet av förvaltningsmyndigheterna ska använda AI och datadriven analys . Forskningsdata ska vara öppet tillgängliga till 2026, och svenska företag ska vara ledande. Man kan notera några meningar i den här datastrategin som är så här: ”Det finns anledning att utreda om regelverk och policy för datadelning kan göras mer ändamålsenlig utifrån ett växande behov av att utveckla individcentrerad service och vård samt för att kunna möta allt mer komplexa samhällsutmaningar.” I den här frågan avser alltså regeringen att återkomma. Jag blir alltid provocerad när man beskriver data som den nya oljan. En sådan liknelse framställer data som något neutralt. Flera av er läste säkert den artikel i som jag nu visar på skärmen. Artikeln är , och jag tycker att den är väldigt läsvärd. Rubriken är ”Är hälsodata det nya blodet?” Blod är ju också något som vi samlar in, men blod förvarar vi under väldigt speciella omständigheter. Det finns ett helt regelverk för hur vi ska Man ger dessutom blod under olika omständigheter. Det är en sak att ge blod för att det ska finnas i blodbanker och vid akuta bilolyckor. Men det är kanske en annan sak att ge blod till forskning eller framställning av läkemedel. Detta vill man gärna veta när man ger sitt blod, och man vill även veta hur blodet förvaras. Jag tycker att det här är en intressant jämförelse. Vi måste förvara data med stor försiktighet. Vi måste ta hänsyn till under vilka omständigheter brukaren eller patienten har lämnat sina data. Vi måste också förvara och koppla datauppgifterna på samma vis. Vi har tagit fram en nationell strategi för life science, vilket kommer att berätta om. I den är precisionsmedicin ett avsnitt som lyfts fram. Vi har försökt att ta fram en julgran av beslut som ska leda till en bättre precisionsmedicin i . Ett exempel är den utredning som lade fram . Den handlade om det faktum att kommuner och regioner i , så som de uppfattat det hela, inte kan dela data med varandra, något som länge har känts orimligt. Det har lett till väldigt svåra hälsoutmaningar. På detta område har vi ett lagstiftningsarbete på gång som har gått snabbt. Vi har också många andra beslut på gång. Låt mig ge några exempel på vad vigör för att kunna använda hälsodata. Lagstiftning om data är förstås centralt för oss. Vi har därtill finansierat Genomic Medicine på flera olika sätt. GMS har även fått ytterligare medel till projekt om barncancer och cancer. Vi har tillskjutit för kommande med medfinansiering från regioner och universitet. Vi har vidare gjort en förstudie för utveckling av ett statligt nationellt datautrymme för hälsodata inom bilddiagnostik. Det kan låta byråkratiskt och tråkigt, men jag vågar säga att det är ett banbrytande uppdrag. Om det finns ett statligt nationellt datautrymme går vi mot det som är ute efter, det vill säga nationella system och nationell infrastruktur. Detta är ett av de uppdrag som jag personligen tycker är allra mest spännande. Vi har även tittat på en digital nationell infrastruktur för , något som kommer att gå i samma riktning. Vi har gett uppdrag till TLV som handlar om det som tog upp, det vill säga hur man prissätter läkemedel som räddar liv eller botar patienter. De nuvarande prissättnings- och lönsamhetsmodellerna tar kanske inte riktigt hand om dessa frågor. Vi har gett ett uppdrag till om att kartlägga sådant som är av nationellt intresse när det inte finns på nationell nivå. Vi har dessutom två uppdrag om författningsändringar om datainsamling för myndigheters hälsodataregister. Även om det är ett starkt ord för det egna arbetet är också detta banbrytande. Det är mycket intressant, vågar jag säga. Vi har en canceröverenskommelse i god samverkan med SKR och regionerna. Där jobbar RCC med att analysera och beskriva precisionsmedicin. Vård- och omsorgsanalys har dessutom haft ett liknande uppdrag. Vi följer upp arbetet med cancerscreening med fokus på tidig detektion. Det gäller inte minst flytande biopsier som är ett enormt spännande forskningsområde. 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR tror att vi kommer att få höra mer om det . Regeringen har ytterligare ett projekt hos RCC. Generellt sett arbetar vi med dessa frågor på många olika sätt. Det finns också ett arbete kring det som kallas VDI, välfärdens digitala infrastruktur, och som digitaliseringsministern håller i. Även detta görs i samarbete med SKR genom en överenskommelse. Det handlar om hur vi i överbryggar de stuprör som riskerar att stänga in data i små pooler. Precisionsmedicin är ett exempel, men det finns även andra problem med att vi i tenderar att samla data i små pooler. Detta behöver vi jobba väldigt intensivt med. Ordföranden: tackar statssekreteraren och går vidare med regeringens life science-samordnare. Välkommen fram, ! är nationell samordnare för life science i . , : Stort tack för möjligheten att få tala om precisionsmedicin! Life science-kontoret är en samordningsfunktion mellan , och . Vårt uppdrag är att i dialog med hela sektorn arbeta för en implementering av den nationella strategin. Den nationella strategin är framtagen tillsammans med sektorn. Det viktiga i det är att vi bara kan komma vidare inom life science-området och precisionsmedicin om alla aktörer samverkar och gör sin del. Med den utmaning som finns framgent har regeringen pekat ut åtta prioriteringsområden – de är väldigt stora och breda – men också 30 tydliga mål, som vi behöver arbeta med för att vi ska kunna få till en omställning. Strategin anger att vi behöver byta glasögon och perspektiv och gå mot större precision men också mot prevention och hållbarhet i ett helhetsperspektiv. Jag tänkte ägna mina minuter här åt hur långt vi har kommit efter att strategin antogs. Vi har arbetat med en implementering av strategin genom gängse processer. Vi har löpande insatser. har vi gjort ett sextiotal sådana som sammantaget leder utvecklingen framåt. Det ramverk som vi får genom forsknings- och innovationspropositionen är naturligtvis viktigt genom ökningen med en halv miljard till hälsa, välfärd och life science. Det ger oss bra förutsättningar . Kanske än mer viktiga är de samverkansstrukturer som vi har för att både kunna arbeta med dessa komplexa problem och kunna implementera arbetet allteftersom. Partnerskapet med regionerna, något som regeringen lanserade med strategin, är viktigt eftersom regionen har en särställning. Vi pekar där ut precisionsmedicin och datadelning som förutsättningar för utveckling av arbetet. Samverkansgruppen för hälsa och life science är central. Där arbetar aktörerna gemensamt, inte bara genom att peka på vad andra behöver göra utan också genom att lyfta fram vad var och en av de olika aktörsintressena behöver göra för att vi ska komma vidare. I arbetet framöver har vi naturligtvis en mängd pågående myndighetsuppdrag som statssekreterare lyfte fram. De banar väg för utvecklingen. Samverkansgruppen för hälsa och life science har i sitt konkreta arbete fyra arbetsgrupper. Arbetsgruppen för precisionsmedicin har lyft fram olika cases och vilken utveckling vi behöver jobba med. Det handlar bland annat om organisation, infrastruktur och kliniska prövningar. Vi har också arbetsgrupper för hälsodata, krisberedskap, resiliens och kompetensförsörjning. Arbetsgruppen för kompetensförsörjning har lyft fram behovet av kompetensförsörjning och kompetensbreddning inom precisionsmedicinsområdet. Vi fick från höra om patientperspektivet och att vi gemensamt behöver veta vad vi pratar om när vi ägnar oss åt precisionsmedicin. Det är ett av verktygen. Låt oss titta lite närmare på vad som de facto har hänt. Jag vill ta upp tre exempel – tre perspektiv – på prioriteringsområden från den nationella life science-strategin. Integrering av forskning och innovation i vården är en förutsättning för att det vi gör över huvud taget ska komma till nytta. För att vi ska göra det måste vi ligga i framkant. Därför är uppdragen till , och Forte viktiga i forsknings- och innovationspropositionen. I detta arbete handlar det också mycket om samverkan. Vi kommer att få höra om de viktiga infrastrukturbyggen som finns genom Genomic Medicine men också nyttjandet av bilddiagnostik och användningen av artificiell intelligens. Precisionsmedicin handlar lika mycket om medicinteknik och förebyggande insatser som genanalys och läkemedelsanvändning. I detta arbete är de pågående myndighetsuppdragen naturligtvis superviktiga för att bana väg för det hela. Jag vill också slå ett slag för En vård som AI har tagit fram. Allt detta handlar om hela förändringsprocessen och hälsodata. Hur vi nyttjar hälsodata är, som beskrev, en förutsättning för hur vi ska kunna arbeta med precisionsmedicin. Vi har därför mycket internationell samverkan med de nordiska grannländerna. Ett arbetssätt för att ligga i absolut framkant är förstås att vi kan ta fram de nya teknikerna och implementera dem för datadriven life science. Den insats som har gjort för datadriven life science på sätter oss på den internationella arenan för detta arbete. Policyutveckling är naturligtvis oerhört viktigt, därav de olika myndighetsuppdragen. Dessa kan man följa på regeringens webbsidor för datastrategin respektive life sciencestrategin. Avslutningsvis handlar mitt sista exempel om kapacitet och vår förmåga att ligga i framkant och jobba med hälsa och konkurrenskraft. Flera av de starka regionerna inom life science i har sedan den nationella strategin togs fram gjort uppdaterade strategier eller handlingsplaner för att vi nationellt och regionalt ska kunna ha en bra kraftsamling. Strategierna pekar i stor utsträckning på precisionsmedicin, integrering i vården och förmågan att kunna arbeta med kliniska prövningar som vård och utveckling i arbetet pågår. 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR Vi behöver också andra former av kapacitet. Jag vill lyfta fram ett exempel på ny finansiering från regeringen, nämligen av en innovationshub. Den görs för att vi inte bara ska kunna utveckla och implementera utan också fortsätta vara ett stort producerande land inom läkemedelsområdet. Detta är en av våra största basnäringar, och om vi också ska kunna producera läkemedel som baseras på nya tekniker, såsom mRNA-teknik och cell- och genterapier, behöver vi det slags samarbetsytor som den innovationshub som regeringen medfinansierar utgör. Tillsammans med näringslivet skapas dessa förutsättningar . Vi behöver också jobba med analyser och utveckling för att både för oss själva och för andra kunna visa upp var vi står i arbetet med att vara en ledande life science-nation. I detta arbete har vi väldigt god draghjälp genom samarbetet med våra nordiska grannländer, till exempel life science-kontoret i och de andra ländernas arbete med detta, och genom annat internationellt samarbete, till exempel life science-kontoret i . Vi har således en internationell utblick i arbetet för konkurrenskraft och arbetar med en implementering av detta i vården så att vi här och på riktigt kan göra skillnad för patienter. På den sida jag visar just nu på skärmen kan man se många olika exempel på detta. Man kan även följa implementeringen av strategin, de olika myndighetsuppdragen och initiativen på regeringens hemsida. Ordföranden: så mycket, , regeringens life sciencesamordnare, för överblicken över det nationella arbetet och det perspektivet. ska vi gå lite närmare och längre in i verksamheten. Vi ska få lyssna till som är professor, överläkare och cancerforskare. Vad handlar det egentligen om och vad gör du på jobbet? , : Tack för möjligheten att få komma hit och tala om vårt arbete att försöka ge kraft i utvecklingen och implementeringen av precisionsmedicin i hälso- och sjukvården. Jag är cancerforskare och kirurg, och jag arbetar med precisionsmedicin på min arbetsplats och i mina forskningsprojekt. Det jag kommer att beskriva här handlar mycket om det övergripande arbete som vi har för att försöka bredda implementeringen till fler och större patientgrupper. Precisionsmedicin innebär ett paradigmskifte i vården. Det är en modernisering av hälso- och sjukvården. Det har sin grund i att vi har en stark utveckling. Kunskapsmassan ökar kraftigt, och vi får nu en större detaljförståelse för samtliga sjukdomar. Vi går från att ha sett vissa diagnoser som en grupp till att de är flera hundra olika typer av sjukdomar. Parallellt finns en stark utveckling inom teknik och diagnostiska verktyg. Inom sjukvården mäter vi mer och med större precision. Vi har en ökad mängd komplexa data per patient. Det är den stora skillnaden. Vi har alltid grundat våra behandlingar på data, men skillnaden är mängden komplexa Det är den större volymen och den ökade komplexiteten som vi ska hantera. Vi får en högre upplösning på diagnostiken. Parallellt med det sker också en utveckling av nya biomarkörer som vi kan styra mot. Vi har flera avancerade behandlingar att ge, som styr mot dessa nya biomarkörer. Det här ger helt nya möjligheter att bota fler. Men det kräver också helt nya förutsättningar för hur vi ska arbeta och rigga sjukvården för att vara mottagare för detta. gav en mycket bra definition, och det är samma definition som viarbetar med i den här gruppen. Det handlar om att skräddarsy och individbasera diagnostik, behandling, uppföljning och rehabilitering för varje enskild individ utifrån dennas unika förutsättningar och behov. Målet är förstås att patienten ska få den effektivaste behandlingen men att vi också ska undvika överbehandling, ineffektiv behandling och behandling som riskerar att leda till biverkningar och de följder som det kan få. Detta måste göras genom varje del av patientens resa. Precisionsmedicin ligger till grund för diagnostik för att kunna upprätta en individuell profilering av patienten, något som i sin tur ligger till grund för behandlingsvalet och för att man ska kunna formulera individuella behandlingsplaner och en individuell behandling och rehabilitering. Den Powerpointbild jag visar just nu illustrerar hur det har sett ut tidigare. På den vänstra sidan ser man hur vi behandlade hela patientgruppen på samma sätt. vikan stratifiera patienterna, indela dem i mindre grupper, kan vi, så som bilden visar, på individnivå väldigt förenklat ge den lila medicinen till de lila individerna och i stället ge de gröna individerna den gröna medicinen. Detta är vad det här handlar om. För att kunna göra detta måste vi rigga sjukvården så att vi får de hörnstenar som behövs för att vi ska kunna samla och hantera mycket information. Vi behöver ha en landningsbana för innovation och nya metoder som kommer nära patienten och är en del av patientens behandling. Som poängterades tidigare kan vi härigenom också samla in data och föra tillbaka dessa till forskning och utveckling så att vi får hjulet att snurra och driva utvecklingen vidare. Gemensamt för processen genom patientens hela resa är att samla så mycket information som möjligt per patient från cellnivå till individnivå. Ge- nomiken och den fantastiska utveckling som skett på området är exempel på något där vi kan kartlägga tumörens eller den sjuka cellens arvsmassa. Men vi måste också samla alla de data som vi genererar i rutinsjukvården. Det handlar till exempel om cellens egenskaper. Vi måste ta vävnadsprover, blodprover och flytande biopsier. Vi måste samla in annan kroppsvätska. Vi måste göra bildanalyser, vilket vi kommer att få höra mer om . Dessutom måste vi titta på egenrapporterade patientdata, levnadsfaktorer och tidigare sjukdomar, det vill säga mycket av de data som vi genererar utanför hälso- och sjukvården. Detta är också en viktig bit. Det här gäller inte minst när vi går in på det fält som är bredare än precisionsmedicin, det vill säga när vitalar om precisionshälsa och därmed även får in prevention. Det skulle vi kunna ha en egen session om, eftersom det är ännu större och utgör ett viktigt arbete. 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR Precisionsmedicin utmanar många områden. Det har vi hört om . Det gäller inte minst inom datalagring och hantering. Vi måste rigga en sjukvård som själv kan härbärgera dessa data, ta hand om dem, ha beräkningskapacitet och ha kompetenser för att göra detta. Kanske måste nya kompetenser tillföras. Vi måste därtill organisera hälso- och sjukvården på ett helt annat sätt. En annan utmaning är att vi har olika huvudmän. För att det hela ska fungera måste vi samarbeta väldigt tätt så att vi får en akademi som på riktigt är integrerad i hälso- och sjukvården. Det är en utmaning med 21 regioner som har olika förutsättningar för att detta ska kunna nå ut och att vi ska kunna ha en jämlik vård. Som sagts måste man se över ersättningsmodeller. Vi måste skilja mellan en inledande fas där vi bygger det hela och driftsfasen. Här krävs enligt mig en kraftfull nationell satsning. Det finns inte ett sjukhus eller en region som ensam klarar av att göra detta. Med det sagt har vi i , och Region gjort en kraftsamling för att accelerera utvecklingen och implementeringen av precisionsmedicin genom att stegvis försöka implementera detta. Vi har samlat de personer och strukturer vi har kring oss, då vi har väldigt många komponenter på plats i . Det gäller både nationellt och regionalt. Och de har arbetat med dessa frågar. Vad vi genom Precisionsmedicinskt centrum vill göra är att samla och koordinera detta. Vi vill plocka upp olösta frågor, så att vart och ett av projekten tillsammans kan ta steg vidare. Vi vill också skapa en landningsbana så att det här når patienten, vilket är det viktigaste. Vi jobbar med upparbetade strukturer där vi sömlöst kan ha ett samarbete mellan akademi och hälso- och sjukvård. Vi har valt, vilket är den stora frågan, att arbeta väldigt mycket lokalt i datahanteringen för att rigga sjukvården för lagring och beräkningskapacitet och ha bioinformatik tillgänglig, det vill säga tillföra nya kompetenser som vi inte haft på bordet inom vården. Kliniska genetiker är en specialitet som med sin unika kompetens kommer att ha ett utökat uppdrag i vården . AI har vi redan många goda exempel på i olika faser. Den hjälper oss att hantera den stora mängden data och ta stora kliv. Det kommer vi säkert att få höra mer om . Det är dessutom viktigt att det finns en organisation som kan ta emot ny kunskap men också erbjuda en ny diagnostik till patienter så att man kan möta och matcha dem med de behandlingar som finns. Vi måste ha testbäddar, integrerade forskningsplattformar och landningsbanor för forskning och innovation nära patienten så att till exempel kliniska prövningar är en del av patientens behandling. Detta jobbar vi intensivt med lokalt. Precisionsmedicinskt centrum har som syfte att ta precisionsmedicin hela vägen in i hälso- och sjukvården och få ihop de strukturer som vi har på plats så att vi sedan får in det till patienten och dit där det kan göra nytta för den enskilda individen. Detta gör vi genom att använda akademins infrastruktur i vården, dela erfarenheter, sprida best practice, skapa lösningar för lagring och delning av data, stödja och underlätta industrisamarbeten och samverkan samt öka mängden patienter som kan vara en del av kliniska prövningar. För att vi ska kunna göra detta behöver vi nya former för samverkan mellan akademi och sjukvård. Vi ser det som uppenbart att vi genom att jobba tillsammans kring en viktig fråga nära patienten får till en bra samverkan. Detta är viktigt att ta med sig. Vi måste hitta organisatoriska förändringar för integration av diagnostik och behandling. De frågor som vi inte rår över kan vi lyfta från det lokala arbetet, eftersom de blir uppenbara. Vi kan hitta olika cases och lyfta dem vidare. Exempel på det är ersättnings- och klassifikationssystem som kan hantera precisionsmedicin. Mest utvecklat är precisionsmedicin inom rare diseases, det vill säga sällsynta sjukdomar, och cancer. I vårt arbete har vi precisionsmedicinska forum på plats där man samlar forskare, profession och ytterligare kompetenser för att adressera frågor och det vi behöver göra för att få en bred implementering. jobbar vi med alla övriga områden, såsom neurologiska sjukdomar, hjärt-kärlsjukdomar och infektioner. Vi tar det område för område eftersom detta är något som rör alla, och vi ser samma utveckling inom en mängd diagnoser. Vilka lärdomar har vi dragit i det arbete som vi har gjort? Vi har lärt oss att arbetet på lokal nivå är essentiellt. Det är jätteviktigt med de nationella satsningar som görs, men för att det ska nå hela vägen måste man jobba där man står och arbeta med frågorna tillsammans. Olika diagnoser har olika flaskhalsar. Även införandet av precisionsmedicin måste därför ske precist. Detta kräver en struktur som kan hantera förändring, då detta går snabbt. Vi måste kunna ställa om, och vi måste kunna förändra. Dessutom måste vi vara lyhörda, och vi måste delvis ha nya arbetssätt och tänka på hur vi organiserar oss. Allt det här kommer helt klart att utmana våra administrativa och ekonomiska system. Men det är bara genom att jobba med det och adressera frågorna och att visa på tydliga cases som vi kan åstadkomma en lösning. Helt klart är också att vi behöver få in nya kompetenser i sjukvården för att kunna hantera det här. Där kan akademi och näringsliv bidra. För att vi ska kunna bygga för framtiden behövs också utbildningsinsatser av vårdpersonal på grundnivå och avancerad nivå. Som medicinskt universitet försöker vi jobba tidigt med detta för att få in det i våra program. Det som skiljer precisionsmedicin mot tidigare medicin, utöver det jag har tagit upp, är att akademin i ett större perspektiv är en del av patientens vård. Vi har tidigare bidragit med ny kunskap och nya metoder, men här är vi också en integrerad del. Det är en stor skillnad som därför skapar speciella utmaningar. Är detta något för alla? Ja, det är i hög grad en systemfråga. Implementering av precisionsmedicin är egentligen en modernisering av hälso- och sjukvården där forskning och innovation är mer integrerade och utgår från den enskilda 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR patientens unika behov och förutsättningar. Detta har förstås ett avstamp i den snabba medicinska och medicintekniska utveckling som sker och där fler kan botas. Utvecklingen sker inom alla områden. Vi har fått tydliga exempel på det här . Det sker inom alla de stora folksjukdomarna, som är komplexa. Där måste vi jobba på ett annat sätt, men det kommer även inom detta område. Att vi arbetar med dessa frågor är en förutsättning för jämlik vård. På så vis kan vi få flera vinnare. Det viktigaste är förstås att patienterna är de stora vinnarna. Fler kan botas, och vi får ett minskat lidande. Dessutom är forskarna vinnare. Det man vill som forskare är ju att det hela ska komma patienterna till del. Inte minst är samhället en vinnare. Genom att ge precis och tidig behandling kan vi få ett bättre omhändertagande, minska omsorgsbehovet, förkorta sjukskrivningstider etcetera. En uppenbar vinnare är sjukvården genom den modernisering och de möjligheter som ges. Industrin är förstås också en vinnare. Det finns många aktörer, men vi måste jobba tillsammans. Sammanfattningsvis är precisionsmedicin framtidens hälso- och sjukvård. Ny kunskap, ny diagnostik och nya behandlingar kräver och förutsätter det här för att det ska komma patienterna till del. Det är också ett sätt att åstadkomma en effektiv resursanvändning så att vi kan modernisera hälso- och sjukvården men också använda våra resurser på ett vettigt sätt. Men som jag sa kräver det ett samarbete mellan alla aktörer, varav många är samlade här . Genom att göra detta kommer vi att få säkrare diagnostik, effektivare behandling, färre vårdskador och ökad överlevnad till en stor och svårt sjuk grupp patienter. Ordföranden: tackar för detta hoppfulla budskap.