rfr · H80WRFR12 · 2021-01-01 00:00:00 — Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Persontrafiken på järnväg har ökat kraftigt , framför allt inom lokal- och regionaltrafiken. Ökningen innebär att allt fler aktiviteter, såväl person- och godståg som banarbeten, ska samsas i det gemensamma spåret. Ge- nom att allt fler resenärer väljer att åka tåg påverkas fler av förseningar och inställda tåg. I kommer av tågen , men punktligheten varierar mellan olika linjer och tider . I granskning av rikets styrelse och förvaltning ingår att följa upp och utvärdera fattade riksdagsbeslut. Som ett led i denna uppgift beslutade trafikutskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering att genomföra en uppföljning av punktligheten i järnvägstrafiken. Uppföljningen omfattar en redovisning och analys av arbetet i för att förbättra punktligheten för persontrafiken på järnväg. I uppföljningen ingår också en internationell studie som bland annat omfattar åtgärder för att förbättra järnvägstrafikens punktlighet i , , , och . Den slutliga rapporten för persontrafik på järnväg – en uppföljning (2020/21:RFR5) färdigställdes . I samband med publiceringen av rapporten anordnade trafikutskottet även en digital offentlig utfrågning om en punktlig järnväg med resenärerna i fokus. Syftet med utfrågningen var att belysa olika frågeställningar och fördjupa kunskaperna inom området. •Roberto Maiorana, chef för verksamhetsområde Trafik, •Malin Holen, chef för verksamhetsområde Underhåll, •Bo-Lennart Nelldal, professor emeritus, •Carl-William , fil.dr, •Lars Yngström, Tågåkeriet i Bergslagen •Mats , MTR Pendeltågen •Monica Lingegård, SJ. Utskottet bedömer att det som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Program för trafikutskottets utfrågning........................................................... Uppteckning från den öppna utfrågningen...................................................... Bilder visade av och för Bilder visade av och , .......... Bilder visade av , ......... Bilder visade av , .......... Bilder visade av , Trafikanalys .............................. Bilder visade av , Tågåkeriet i Bergslagen ......................... Bilder visade av , ...................... Bilder visade av , Norrtåg .............................................. Bilder visade av , Skånetrafiken ........................................... Bilder visade av , .......................................... Bilder visade av , MTR Pendeltågen ............................. Program för trafikutskottets utfrågning kl. 9.00–11.40, Förstakammarsalen 9.00–9.05 Inledning (V), ordförande i trafikutskottet 9.05–9.20 uppföljning – Bakgrund till uppföljningen och gruppens slutsatser (M), ordförande trafikutskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering – Underlag för slutsatserna 9.20–9.50 Styrning mot en punktligare järnvägstrafik – Samordning och resultat () , chef för verksamhetsområde Trafik, , chef för verksamhetsområde Underhåll, – Trafik, kapacitet och infrastruktur () , professor emeritus, – Planering med nya mått och indikatorer () , fil.dr, 9.50- 9.58 Uppföljning och rapportering av måluppfyllelse – Trafikanalys () , projektledare för myndighetens måluppföljning 10.00-10.55 Vilka åtgärder behövs och vem ska göra vad? –Tågåkeriet i Bergslagen , vd , verksamhetsutvecklare/controller –MTR Pendeltågen , vd (C), trafikutskottets förste vice ordförande Uppteckning från den öppna utfrågningen Ordföranden: morgon! Jag förklarar trafikutskottets sammanträde öppnat. Hjärtligt välkomna till den utfrågning vi har i trafikutskottet gällande den rapport som vi har tagit fram om punktlighet på järnvägen! Innan vi börjar med utfrågningen ska vi ta ett snabbt upprop av de ledamöter i trafikutskottet som är med på distans. Så måste vi nämligen göra, så att de får delta på distans. Sedan går vi vidare till de väldigt spännande presentationerna samband med denna rapport. Kan vi besluta att ledamöterna samt kanslitjänstemän kan vara med på distans? Jag finner så. har alltså bjudit in till denna utfrågning med anledning av den rapport om punktlighet på järnvägen som vi i trafikutskottet har tagit fram. Jag heter och är ordförande för trafikutskottet. Jag ska leda denna utfrågning. Jag ska inte prata alltför . Vi har en diger dagordning med väldigt många spännande talare från forskning, från myndigheter, från branschen och inte minst från den utvärderings- och uppföljningsgrupp som vi har inom trafikutskottet och som har tagit fram denna rapport. Jag skulle vilja säga någonting om punktligheten på järnvägen. Att tågen kommer är den enskilt viktigaste orsaken som får människor att välja tåget. Vi vill ju att fler ska resa med tåg, eftersom det är det mest klimatsmarta sättet att transportera sig på i . Då är det glädjande att av tågen kom fram , enligt den gängse definitionen. Är detta resultatet av ett hårt och idogt arbete från branschen och från våra myndigheter, eller är det bara en effekt av den pandemi som vi ju haft och som gjort att det körts färre tåg? Det är en av de frågor som kommer att belysas . Vi har gjort denna rapport om punktlighet på järnvägen; det är trafikutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som har gjort den. Gruppen har letts av ett sekretariat tillsammans med föredragande . Denna uppföljning omfattar styrningen och resultatet av arbetet i för att förbättra punktligheten i järnvägstrafiken; som jag sa är ju punktlighet väldigt viktigt för att få människor att välja tåget. I denna rapport har vi även gjort en internationell utblick för att jämföra med hur man arbetar med punktlighet i andra länder. Jag skulle vilja tacka den uppföljnings- och utvärderingsgrupp som vi har i trafikutskottet och som har arbetat med denna rapport. Ordförande har varit. Följande ledamöter har också varit med i gruppen: , , , , , och . Som ni ser har representanter från alla partier ingått i denna arbetsgrupp. Denna rapport finns på hemsida. Den finns också upptryckt som en fysisk rapport. Jag kan verkligen rekommendera alla som är intresserade av järnvägen och inte minst av frågan om punktlighet att läsa den, för det är väldigt mycket UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN spännande information som kommer fram. ska jag inte ta mer av vår tid. Jag lämnar över till , som är ordförande för den grupp som har tagit fram rapporten. (M): Herr ordförande! Jag instämmer i detta. Jag vill börja med att tacka den grupp som har varit med och tagit fram denna rapport. Det här är ju ett väldigt komplext ämne att sätta sig in i. Vi får vara tacksamma för att vi har haft stor hjälp av , som har gjort rapporten med god hjälp av och på kansliet. Detta är som sagt ett stort arbete. Det är på intet sätt en ny fråga, men den är nog så viktig. Som ordföranden tidigare sa är punktlighet en av de variabler som värderas högst när man pratar om järnväg. Jag tänker gå in i den internationella studie som vi har gjort och dra några slutsatser av den och sedan även nämna några av våra slutsatser och iakttagelser. Den internationella studie som har gjorts visar att andra länder, till exempel och , har välutvecklade system för att följa upp punktlighet. Detta är någonting som faktiskt saknas i . I tillåter man endast en försening och , det vill säga , mot . En annan viktig del i den internationella studien som man kan dra slutsatser av är att man i viktar punktligheten mellan rusningstrafik och lågtrafik. Det är naturligtvis bra om tågen går rätt mitt , när de flesta av oss ligger och sover, men det är desto viktigare att tågen går i rusningstid. I ger detta ett större värde – man ser till att punktligheten måste hållas när det är rusningstid och i synnerhet . Vi kan lära oss mycket av de länder som har ingått i studien. Diplomatiskt uttryckt finns det utvecklingspotential i i dessa avseenden, och det behövs en samlad översyn av området. kommer jag till några av de slutsatser som vi har kommit fram till i den digra lunta som vi har tagit fram. Den första slutsatsen är att vi behöver ett nationellt mål för såväl tågens som resenärernas punktlighet. Detta finns inte , men som jag nämnde är det många andra länder som har det. bör följa detta. Den andra slutsatsen är att vi måste minska störningarna på grund av infrastrukturfel. Detta har väldigt mycket att göra med hur vi ser till att ha underhåll som kommer . Svensk järnväg har tyvärr en stor underhållsskuld; även om vibetar av den så sakteliga är den stor. Den är intimt sammankopplad med den första punkten, om punktligheten. Om vi har dåligt underhåll och vår infrastruktur inte fungerar kan punktligheten heller inte hållas. Detta för oss osökt in på punkt tre, som handlar om att ansvarsförhållanden bör tydliggöras. Skälet till detta är att man ska veta vem som har en skyldighet att göra vad och – självfallet – om det faktiskt görs. Vem är ansvarig för vilka delar? Det är synnerligen viktigt att vi vet detta, för annars blir det på något vis mer av ett blame game mellan aktörerna. De kan då säga att det inte låg på deras bord, och så går det runt. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den fjärde punkten handlar om att organisationen – med detta menar vi – bör ses över för att säkerställa att ett effektivt arbete för punktlighet bedrivs. Här är det viktigt att har en samverkan med alla järnvägsaktörer samt att det är en tvåvägskommunikation och inte en envägskommunikation mellan parterna. Jag vill definitivt framhålla att alla aktörer som är på järnvägen vill ha en bättre punktlighet, så här måste man lösningsorienterat arbeta tillsammans mot samma mål. Man kan inte säga ”det går inte” eller ”så kan vi inte göra”. Här är det viktigt att det finns en samverkan från sida. Nästa punkt handlar om bättre uppföljning av resultat. Det är ju ganska naturligt – om vi till exempel från statens sida investerar i infrastruktur i åtgärder för att minska infrastrukturfel vill vi ju se vad som blir resultatet av de medel vitillsatt till detta. Det är på sina håll oklart vilken output det blir av insatta pengar. Vilka åtgärder har vidtagits för pengarna? Vad har samhällsnyttan varit? Vad kan vi säga blev resultatet av de åtgärder som vi vidtog? Alla dessa punkter hänger samman. Den näst sista punkten handlar om redovisning av orsaker till förseningar i förhållande till punktlighet. Det kan röra sig om vem som har ansvaret för vad. Är det rälsen som det har varit fel på? Är det vid en perrong eller en station det har blivit fel? Är det ett tågfel? Detta behöver vi se, så att vi kan reda ut var investeringar bör göras och vad det egentligen är som orsakar att punktligheten inte kan hållas. Sist men inte minst behöver vi en bättre rapportering till – detta är ytterst väsentligt i sammanhanget. Det gäller inte utan även departementet. Bland annat den internationella studien har visat att många länder har en direkt återkoppling till ansvarigt departement. Man bör se till att denna rapportering sker på bästa möjliga vis. Ökad punktlighet, ökat förtroende för järnvägens punktlighet bland resenärer och att anslag används ändamålsenligt är den grundregel som vi måste ha här. För att kunna förstå järnvägens utmaningar och vid behov hjälpa till måste få korrekt och direkt rapportering om tillståndet för järnvägen och för resenärernas och godsets punktlighet. Tydlighet och transparens i detta gör att vi alla kan hjälpa till på ett mycket bättre sätt för att få en ökad punktlighet, till gagn för både resenärer och det gods som ska fram i . Detta var några av de slutsatser som vi dragit i denna rapport. Det finns några till, men jag tänkte inte ta mer tid till detta. Jag vill i stället släppa in , som är den som har författat hela denna uppföljning och som har tampats med all denna information och gjort ett alldeles förträffligt arbete, så att hon kan berätta lite om hur dessa slutsatser har kunnat nås. , : Som sa har vi tillsammans med framför allt föredragande haft förmånen att hjälpa trafikutskottet att ta fram underlag för denna uppföljning. Det jag ska göra är framför allt att redogöra för en del av det underlag som ligger till grund för de slutsatser som ordföranden i arbetsgruppen, , precis har UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Uppföljningen grundas på en kartläggning och analys av hela styrkedjan. I presentationen kommer jag framför allt att beröra mål och ansvarsförhållanden för samt resultat av arbetet för att förbättra punktligheten för persontrafiken på järnväg, för detta handlar framför allt om persontrafik. Det finns vissa uppgifter om godstrafiken, men vi har inte behandlat detta närmare. Den tid som uppföljningen omfattar är 2013–2019, med viss utblick mot 2020. Detta resultat baseras framför allt på skriftligt underlag som har kompletterats med intervjuer. har fastställt de transportpolitiska målen. Det övergripande målet innebär att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och hållbar transportförsörjning i hela landet. I dessa transportpolitiska mål ingår det numera ytterligare ett mål som innebär att utsläppen av växthusgaser från transportsektorn ska minska jämfört med . Dessa mål omfattar de statliga myndigheterna samt SJ och Jernhusen. När det gäller mål för punktlighet kan vi, precis som sa, se att det finns exempel på andra länder där regering och departement har fastställt mål som följs upp. Men i har inte regeringen fastställt något mål för punktlighet. Man kan säga att det finns ett glapp i målstrukturen i den statliga styrningen för att uppnå en punktlig järnvägstrafik. är i hög grad ansvarig myndighet för en punktlig järnvägstrafik genom att ansvarar för så centrala delar som planering, infrastruktur och trafikledning. visedan 2013 haft ett branschmål om att 95 procents punktlighet skulle uppnås till 2020. När man skulle beräkna måluppfyllelsen ingick sent inställda tåg i beräkningen. Målet innebar att av alla tåg skulle komma till stationen . Målet har inte uppnåtts, trots coronapandemin och trots att det var en väldigt mild vinter, om man nu räknar in sent inställda tåg. och branschen har bestämt att man i praktiken ska sänka detta mål genom att sent inställda tåg inte längre ska ingå i beräkningen. Detta mål, som man fastställde 2013, skulle uppnås genom att aktörerna i branschen arbetade tillsammans inom organisationen tåg , TTT. Detta arbete skulle inriktas på uppföljning och dokumentation om visade på resultat. Resultatet publicerades i resultatrapporter, och både resultatet av och underlaget för dessa rapporter granskades av Transportstyrelsen och Trafikanalys, som utsågs till oberoende granskare. Det som kan sägas när det gäller TTT är att väldigt ofta har hänvisat till TTT när det gäller mål, åtgärder och samverkan för bättre punktlighet. Styrningen inom för att uppnå mål har varit väldigt otydlig. Vi har begärt att få in underlag som visar på vilken styrning man har inom myndigheten, men det har vi inte fått. TTT har förändrats. Organisationen publicerar inte längre resultatrapporter, och som jag nämnde ska punktlighetsmålet mätas på ett annat sätt. När det gäller resultat av TTT kan man säga att det är oklara kopplingar mellan vidtagna åtgärder och punktlighet. De oberoende granskarna har pekat på att det inte fanns någon möjlighet att nå målet beroende på hur arbetet bedrevs. De skrev också i en rapport att det inte fanns någon möjlighet att nå målet på grund av hur arbetet bedrevs; detta var en återkommande kommentar. Resultatrapporter publiceras som sagt inte längre, UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN och det har även gjorts en hel del andra förändringar. Det är såklart viktigt med samverkan för att uppnå bättre punktlighet. Det finns ett antal goda exempel, bland annat ändrad tidtabell för Värmlandsbanan och analyståg i Trafikledningsområde Nord, där man granskar de mest försenade tågen och skickar underlag till de aktörer som kan vidta åtgärder. Jag kan konstatera att infrastrukturåtgärder och samverkan på hög ledningsnivå inom och Region syd har lett till bättre punktlighet. Det är alltså strukturerat arbete med åtgärder, tydligt ansvar och uppföljning av åtgärder inom ett geografiskt område som har lett till bättre punktlighet. Varför är det då viktigt med styrning mot en punktlig järnvägstrafik? Jo, punktlighet är den aspekt som resenärerna värderar högst men också den som upplevs fungera sämst. Det skedde en kraftig ökning av persontrafiken fram till pandemin 2020, och ju fler resenärer som åker tåg, desto fler påverkas av förseningar och inställda tåg. När ett tåg som avgår från 7.56 en vardag är försenat påverkas 1 500–2 000 resenärer; detta var alltså före pandemin. Dessa personer, eller resenärer, ska kanske komma tillbaka till järnvägen efter pandemin. Om utsläppen av växthusgaser från transportsektorn ska minska med jämfört med är det otroligt viktigt med överflyttning av personer och gods till järnväg. Det är alltså till dess att målet ska uppnås. Om järnvägen ska bidra till att vi når målet behövs en tydlig styrning från regeringen och ansvariga myndigheter. Styrkedjan behöver fungera, och effektiva ekonomiska incitament kan behövas. , : Jag inleder och släpper sedan in min kollega . Med oss från har vi också våra medarbetare , som jobbar med underhåll, och , som är programansvarig för . Vi har ju varit inne på hur otroligt central punktligheten är för resenärer och godsköpare och för att det verkligen ska finnas ett högt förtroende för detta transportslag som också ska få fler och fler att välja detta transportslag. I detta sammanhang är punktligheten helt avgörande. Det är också därför detta är en så otroligt central del av vårt arbete på och vårt arbete tillsammans med olika aktörer. Punktligheten återfinns operativt och strategiskt i hela verksamhet. Punktligheten samverkar med turtäthet och andra delar för det effektiva systemet. Punktligheten är också resultatet av många faktorer, vilket var inne på. Vidmakthållandedelarna och investeringsdelarna är anläggningen –den fungerande anläggningen – och . I det arbete vi gör finns det både inom ramen för den nationella plan som ligger nu och i det inriktningsarbete som vi har gått in i inför nästa planperiod ett otroligt tungt vidmakthållandeanslag utifrån att detta är så centralt för att få anläggningen att fungera. Det finns också externa förutsättningar som påverkar systemet, och det hela hänger otroligt tydligt ihop. Där återfinner vi även frågor som fordon och helheten. För att få systemet att fungera hänger det ihop, men det är också tydligt att man kan se detta sammanhang när det inte fungerar. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN det är så otroligt viktigt att fortsätta arbetet men att också fortsätta det i sam- Utöver att vi var och en gör våra delar måste vi också samarbeta för att sätta kunden i fokus. Det är olika åtgärder och olika åtgärdstyper som ger ef- fekt, och de behöver kombineras för att ge en hög punktlighet. alltifrån forskning och innovation på väldigt lång sikt till att vi jobbar med trafikledning, tidtabell och planering. Som jag var inne på tidigare handlar det också om investeringar och vidmakthållande samt om samverkan och ko- ordineringsåtgärder som håller ihop detta. I flera av de goda exempel som tog upp – och såklart också i de goda exempel som vi har i vardagen i verksamheten – samverkar dessa. När vi tillsammans med andra aktörer får dem att hänga ihop bra på ett systematiskt sätt ger det också god och varaktig Ett exempel är Alependeln. Vi jobbade med olika typer av insatser för att skapa en högre punktlighet i en del av pendeltågssystemet i västra Genom att kombinera olika åtgärder har vi fått upp punktligheten men också fått en varaktig effekt. Detta är ett exempel på åtgärder, sammanhang och kombinationer för att tydliggöra integrationen av punktlighetsarbetet i all , : Jag vill fortsätta på det spår som var Genom de åtgärder som vi beskriver i presentationen är punktlighet en integrerad del i allt vi gör, i princip. Det handlar om en extern och långsiktig Framför allt är det här ett arbete som ingår i den strate- giska planering som vi kallar nationell plan och genomförandeplan. sin början ganska . Den nationella planen löper ju , men många av dessa åtgärder börjar planeras tidigare. Det här tillsammans gör att vi kan främja varandras arbete med att förbättra punktligheten i systemet, och det är ett arbete som pågår löpande. Vi kan titta på den nationella Vi har ett starkt järnvägsfokus och fokus på vidmakthållandeåtgärder, som var inne på tidigare. Här vill vi beskriva vikten av ett pågående arbete, som är integrerat i hela vår verksamhet. Det tillsammans med de åtgär- der som vi beskriver här leder till en sammanlagd effekthemtagning i form av en bättre punktlighet. Vi hoppar till nästa bild. Vi har varit inne på detta. Det var också något som utskottets arbetsgrupp presenterade i sina slutsatser. Vi tror väldigt starkt på en samordning och på att vi har ett systematiskt arbete tillsammans med bran- schen för att förbättra punktligheten. Och det är något som vi verkligen upp- lever att vi har. Vi kommer säkert att komma tillbaka till det, men vi tycker naturligtvis att punktligheten är beroende av kvaliteten i processens alla delar hos alla aktörer. Därför är det oerhört viktigt att vi har en god samverkan. bedömer också att vårt arbete har gett effekt. Vi kan titta på 2020, som ordfö- randen ställde frågan kring, och huruvida det har varit påverkat av pandemin eller om det är det systematiska arbetet som leder till resultat. tidigt och även se att de åtgärder och det arbete som vi tillsammans med branschen har genomfört leder till resultat. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN påminna om att det , även om vi har det som en måttstock, var mycket mer trafik än då denna samverkan påbörjades. Så var det alltså även när det var en pandemi. Vi ser att vi har en bättre kvalitet i anläggningen genom att de punktliga tågen har blivit punktligare. Och när vi tittar på målet för tågen i ser vi att vi har trafik i storstadsområden som har en betydligt bättre punktlighet än de som var målet, vilket kanske inte framkommer så tydligt i det totala resultat som vi här beskriver. Men vi kan inte stanna upp detta arbete. Vi är naturligtvis inte färdiga. Vi tycker att det finns mycket mer att göra, som rapporten också pekar på. Vi fortsätter att jobba med ständiga förbättringar. Vi tror att det är otroligt viktigt att vi får fortsätta att jobba i den samverkan som vi beskriver i vårt material men som också beskrivs i rapporten. Vi kommer inte att vara nöjda förrän resenärer och transportköpare är nöjda och väljer järnvägen för att vi kan erbjuda en bra kvalitet. Jag kan ge exempel på några områden som vi … Jag är ledsen att jag avbryter dig, men jag tror att du snabbt måste avrunda. , : Jag avrundar. Områden som vi tittar på är till exempel stråkstyrning, som kommer att innebära en bättre punktlighet för fjärrtåg. Vi tittar på området kring obehöriga i spår. Där pågår det ett arbete. Och naturligtvis vill vi fortsätta att bidra till en god samverkan. Ordföranden: Jag ser att redovisar 94,9 procents punktlighet . Jag sa i min inledning att det var . Men det är ju där någonstans det ligger. Kan det vara så när det gäller den siffra som jag angav –93,– att man inte hade räknat med ? , : Nej, men som bilden visar är det ett RT+5- mått som vi redovisar, och då är inte de sent inställda tågen inkluderade. Den siffra som ordföranden visar inkluderar sent inställda tåg, och det måttet kallar vi för STM. Ordföranden: Då har vi fått det utrett. Det finns helt enkelt olika mått som man kan använda sig av. Det var också inne på i sin presentation. Vi går raskt vidare till en röst från akademin. Det är , som är professor emeritus. , : Jag ska prata om trafik, kapacitet och infrastruktur i det lite mer långsiktiga perspektivet. Som vi ser på denna bild har persontrafiken på järnväg utvecklats väldigt mycket. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN se hur det har varit ända . Då var det privatbilens genombrott. dan kom det två energikriser.