eunbil · H90N4E0330 · 2021-11-22 00:00:00 — Rådets möte (transport, telekommunikationer, energi) 2 och Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 3.1 a) Direktivet om energieffektivisering Vid rådsmötet väntas en policydebatt om förslaget att revidera EU:s direktiv för energieffektivitet. Ordförandeskapet väntas även presentera en framstegsrapport om de förhandlingar som ägt rum. Kommissionen presenterade förslaget som en del av lagstiftningspaketet Fit for 55. Kommissionen föreslår bland annat ett bindande energieffektiviseringsmål på EU-nivå om minskad energianvändning till 2030 jämfört med ett referensscenario 2020. Medlemsstaterna föreslås bidra till måluppfyllelse genom indikativa nationella bidrag. Vidare föreslår kommissionen ett ökat årligt energibesparingskrav om . Kommissionen föreslår också striktare energieffektiviseringskrav för offentlig sektor såväl som för värme- och kylsektorerna samt ökat skydd mot energifattigdom. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har välkomnat att direktivet för energieffektivitet anpassas till EU:s klimatmål. Regeringen verkar fortsatt för hög flexibilitet och låg grad av detaljreglering så att medlemsstaterna kan bidra till EU:s mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Det är viktigt att direktivet möjliggör en omfattande elektrifiering av samhället som en del av energiomställningen. Regeringen ser därmed fortsatt positivt på ett bindande energieffektiviseringsmål på EU-nivå och att de nationella bidragen är indikativa. Regeringen ser även positivt på förslagets förstärkning av den offentliga sektorns roll och anser att offentlig upphandling kan vara ett effektivt styrmedel för att öka effektiviseringen. Regeringen ser dock en risk för ökad detaljreglering och minskad flexibilitet till följd av förslaget om höjt årligt nationellt energisparkrav. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i näringsutskottet om fakta-PM om förslag till revidering av direktivet för energieffektivitet. Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar i rådsarbetsgruppen för energi pågår. 2 (14) Direktivet om energieffektivisering (EED) 2020/21:FPM134 3.2 a) Direktivet om förnybar energi Vid rådsmötet väntas en policydebatt om förslaget att revidera EU:s direktiv om förnybar energi, som är en del av lagstiftningspaketet Fit for 55. Ordförandeskapet väntas även presentera en framstegsrapport om de förhandlingar som ägt rum. Kommissionen föreslår att EU:s mål för andel förnybar energi 2030 höjs från till , samt att submålen för bland annat värme- och transportsektorn justeras upp. Kommissionen föreslår också åtgärder för att främja vätgas i transport- och industrisektorerna, samt åtgärder för att främja energisystemintegration och ökat samarbete mellan medlemsstaterna om produktion av förnybar energi. Förslaget innehåller också skärpta hållbarhetskrav och ökad rapportering för bioenergi. Dessutom innehåller förslaget ett indikativt mål att hela EU ska ha förnybar energi i byggnadssektorn. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar förslaget att direktivets bindande övergripande mål till 2030 anpassas till EU:s reviderade mål att minska växthusgasutsläppen med till 2030. Regeringen är dock kritisk till förslagen att öka detaljregleringen av hur målen ska uppnås, liksom att regelverket kring bioenergins hållbarhet revideras innan det går att utvärdera effekten av de regler som började tillämpas . 3 (14) Regeringen verkar därför för att direktivet inte inför nya bindande submål, samt att icke-bindande mål, krav på gemensamma projekt, och annan detaljreglering inte väljs framför mer effektiva och marknadsbaserade handlingsalternativ. Regeringen anser också att alla kostnadseffektiva fossilfria lösningar, inklusive bioenergi och kärnkraft, spelar viktiga roller för att uppnå EU:s klimatmål och minska beroendet av fossila bränslen. Regeringen avser därför verka för att vätgas producerad ur alla former av fossilfri energi ska kunna användas för att nå vätgasmål. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i näringsutskottet om fakta-PM om förslag till revidering av EU:s direktiv för förnybar energi. Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar i rådsarbetsgruppen för energi pågår. Revidering av EU:s direktiv för förnybar energi, 2020/21:FPM144 Hantering av stigande energipriser Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 4 (14) Vid rådsmötet väntas ett åsiktsutbyte om hantering av stigande energipriser inom EU. Kommissionen presenterade ett meddelande om en verktygslåda med frivilliga åtgärder för att mildra effekterna av de höga energipriserna på kort och medellång sikt. Föreslagna åtgärder ryms inom ramen för befintligt eller inom de redan aviserade lagstiftningsförslagen, såsom revidering av EU:s gasmarknadslagstiftning. Kommissionen tar i meddelandet även upp den föreslagna sociala klimatfonden som ett instrument att ta itu med energi- och mobilitetsfattigdom. Byrån för samarbete mellan inom energiområdet, (for the Cooperation of Energy Regulators), har fått i uppdrag att bedöma för- och nackdelar med dagens utformning av grossistmarknaden för el. Diskussionen vid mötet väntas utgå från en delrapport från . I rapporten beskriver hur den europeiska elmarknaden fungerar och vilka fördelar den skapar för medborgare i form av samhällsekonomisk nytta. Framförallt lyfter de fram värdet av marknadsintegration. föreslår inte några förändringar av nuvarande marknadsmodell. Vid sidan av denna rapport kommer även en årligt återkommande marknadsövervakningsrapport från avseende den inre marknaden för el och gas att ligga till grund för diskussionerna vid mötet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att åtgärder för att bemöta de höga energipriserna inte får riskera att snedvrida energimarknaden eller utsläppshandelns funktion. Regeringen välkomnar därför att har fått i uppdrag att titta på eventuella förbättringsområden i grossistledet på elmarknaden. Regeringen ser inte något behov av ytterligare budgetära mekanismer, eftersom omfattande EU-medel redan finns avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet. Förslaget om den sociala klimatfonden är dessutom inte ett instrument för att hantera fluktuationer i energipriser. 5 (14) De rådande höga elpriserna är till stor del orsakade av höga priser på naturgas vilket understryker att omställningen till fossilfria energislag behöver påskyndas för att uppnå ambitiösa klimatmål och minska EU:s beroende av fossila bränslen. Datum för tidigare behandling i : Information i näringsutskottet och samråd med inför det extrainsatta energiministermötet (TTE) . Fortsatt behandling av ärendet: Fakta-PM har ej upprättats. 5.a) Revidering av förordningen om trans-europeisk energiinfrastruktur (TEN-E) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från det slovenska ordförandeskapet. presenterade kommissionen ett förslag till revidering av förordningen om trans-europeisk energiinfrastruktur (TEN-E) för att göra förordningen kompatibel med EU nya energi- och klimatmål. Rådets allmänna inriktning antogs vid energiministermötet i . har det slovenska ordförandeskapet fört trepartsförhandlingar med och kommissionen. 6 (14) 5.b) Senaste utvecklingen av externa relationer på energiområdet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 5.c) Rapport om tillståndet i energiunionen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 5.d) Samexistens mellan förnybar energi och biologisk mångfald Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den danska delegationen 5.e) Vikten av att garantera kärnsäkerheten vid belarusiska kärnkraftverk i överensstämmelse med EU:s erkända säkerhetsnivåer Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den litauiska delegationen 7 (14) 5.f) Arbetsprogram för inkommande ordförandeskap Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från den franska delegationen 6.Direktivet om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (NIS2) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av allmän inriktning Målet för dagordningspunkten är att uppnå en allmän inriktning avseende kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, NIS2. NIS2 ska ersätta det nuvarande NIS-direktivet (EU) 2016/1148 som antogs . Det var den första rättsakten om cybersäkerhet i EU och i har direktivet genomförts genom lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. NIS2-direktivet ska bland annat bidra till att ytterligare öka motståndskraften och förmågan att hantera it-incidenter hos offentliga och privata aktörer, behöriga myndigheter och unionen som helhet. Målet är att öka cybersäkerheten hos både privata och offentliga aktörer som är verksamma inom aktuella sektorer inom EU, att öka harmoniseringen på den inre marknaden samt att förbättra den gemensamma situationsmedvetenheten och den kollektiva förmågan inom EU att förbereda sig och agera på 8 (14) Detta ska uppnås bland annat genom ett effektivare samarbete mellan behöriga myndigheter från respektive medlemsstat, genom att fler sektorer ska omfattas av direktivet samt genom sanktioner som kan användas för effektiv verkställighet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har välkomnat översynen av NIS-direktivet i syfte att ytterligare förstärka motståndskraften inom cyberområdet, både på nationell och EU- nivå. Regeringen har också noterat att förslaget är omfattande och långtgående och berör många olika sektorer i samhället. Medlemsstaterna ska arbeta utifrån sina förutsättningar och ha möjligheter till inflytande som målsättningar för cybersäkerhet bör vara högt ställda. I förhandlingarna verkar regeringen fortsatt för att harmonisering på området är ändamålsenlig och att direktivet beaktar nationella regelverk och nationella förutsättningar i form av bl.a. affärs- och säkerhetsstrukturer. Vidare verkar regeringen fortsatt för att medlemsstaternas ansvar för att skydda nationell säkerhet säkerställs och att direktivet inte ska hindra medlemsstaterna från att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda den nationella säkerheten. Regeringen verkar även för att värna skyddet för den personliga integriteten samt för att internets rotzon inte ska regleras av direktivet. Det är också av vikt att förslag, strategier och initiativ beaktas i syfte att skapa synergier och undvika dubbelarbete och överlappning. Regeringen driver också en budgetrestriktiv linje där de budgetära konsekvenserna för berörda sektorer ska minimeras. Regeringen verkar vidare för att det bör finnas möjlighet för medlemsstater att bedöma vilka entiteter som ska omfattas av direktivet utifrån nationella riskbedömningar. Datum för tidigare behandling i : En överläggning med ägde rum . informerades utskottet om läget i förhandlingarna. Frågan har tidigare behandlats vid samråd i . Fortsatt behandling av ärendet: Efter att allmän inriktning antas väntas trilogförhandlingar. 9 (14) 2020/21:FPM71 Direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen. 7.Förordningen om harmoniserade regler för artificiell intelligens (AI- akten) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Ordförandeskapet väntas presentera sin lägesrapport om förhandlingen av förordningen om harmoniserade regler för artificiell intelligens (AI-akten) och det förutses ingen diskussion vid mötet. Förslaget presenterades och dess syfte är att harmonisera regler för AI inom EU, stärka den inre marknadens konkurrenskraft och funktion samt att undvika fragmentering på den inre marknaden, skydda hälsa, säkerhet och grundläggande rättigheter, främja de positiva aspekterna av AI och säkerställa fri rörlighet av AI-system. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen noterar lägesrapporten. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Fortsatt förhandling i rådsarbetsgruppen för telekommunikation och informationssamhället. 10 (14) Förordningen om ett ramverk för en europeisk digital identitet Vilken typ av behandling förväntas: Ordförandeskapet väntas informera om sin lägesrapport om förhandlingen av kommissionens förslag till ändring om EU:s förordning om elektronisk identifiering (ramverk för en europeisk digital identitet), eIDAS-II. Det förutses ingen diskussion vid mötet. Förslaget är resultatet av översynen av den nu gällande eIDAS-förordningen. Förslaget är inte avsett att ersätta eIDAS-förordningen utan endast ändra den. En av de större förändringarna är införandet av en europeisk identitetsplånbok. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen noterar lägesrapporten. Datum för tidigare behandling i : En överläggning med ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Fortsatt behandling av förslaget i rådet förutses under det franska ordförandeskapet. Förslag till beslut om vägen till det digitala årtiondet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Ordförandeskapet väntas informera om sin lägesrapport om förhandlingen 11 (14) om förslaget om Vägen till det digitala årtiondet och ingen diskussion förutses. I förslaget lägger kommissionen fram ett förslag på ett policyprogram för digitala omvandling . Målen för de fyra nyckelområdena digital kompetens, digital infrastruktur, näringslivets digitala omvandling och digitalisering av offentliga tjänster liksom uppföljnings- och styrningsmekanismen motsvarar det som presenterades i meddelandet om en digital kompass 2030. Kommissionen lägger bland annat förslag på att varje medlemsstat ska överlämna en nationell handlingsplan för hur målen för det digitala årtiondet ska kunna nås i det egna landet och att multinationella projekt ska kunna drivas som ett konsortium efter ansökan till kommissionen. Kommissionen gör bedömningen att det lämpligaste rättsinstrumentet är ett beslut som blir bindande för kommissionen och medlemsstaterna när det gäller den föreslagna mekanismen för övervakning och samarbete och som syftar till att uppnå målen för det digitala årtiondet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen noterar lägesrapporten. Datum för tidigare behandling i : Ingen tidigare behandling. Fortsatt behandling av ärendet: Fortsatta förhandlingar i rådsarbetsgruppen. Digitala rättigheter och principer Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatten tar sin utgångspunkt i kommissionens aviserade initiativ om en deklaration om digitala rättigheter och principer. 12 (14) i meddelandet om den digitala kompassen 2030 och kommissionen hänvisar där till vikten av att stärka individens ställning i det digitala rummet och menar att en deklaration kan fungera som utgångspunkt för både offentliga och kommersiella aktörer. Deklarationen har ännu inte presenterats. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på initiativ som syftar till att stärka individers möjligheter att ta del av digitaliseringens möjligheter. Det är dock viktigt att de digitala principer som avses tas fram harmoniseras med existerande folkrättsliga åtaganden om mänskliga rättigheter. Utgångspunkten bör vara att de rättigheter, och skyldigheter, som gäller offline även gäller online. De digitala principerna bör även grundas i tidigare arbete på området, inklusive inom FN och . Datum för tidigare behandling i : Meddelandet om en digital kompass behandlades i och i . Fortsatt behandling av ärendet: Ingen förutsedd behandling. 2020/21:FPM94 Meddelande om digital kompass 2030. 11. a) Pågående lagstiftningsärenden Ordförandeskapet väntas informera om trilogförhandlingen om förslaget till en omarbetad förordning om roaming i allmänna mobilnät i unionen. Syftet med förslaget är att förlänga giltigheten för de bestämmelser som reglerar den EU-omfattande roamingmarknaden och ändra de högsta grossistavgifterna och införa nya åtgärder för att säkerställa verklig roam-like-at-home (RLAH). Förslaget innehåller också nya åtgärder som rör transparens, tjänstekvalitet och nödkommunikation. 13 (14) Ordförandeskapet väntas informera om trilogförhandlingen om den europeiska dataförvaltningsakten. Kommissionen presenterade förslaget . Syftet med akten är lägga fram regler och riktlinjer för dataförvaltning och hantering inom EU, inkl. för kommande s.k. gemensamma europeiska datautrymmen. Ordförandeskapet väntas informera om förhandlingen av förslaget om en ny förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i elektronisk kommunikation som presenterades av kommissionen . Den senaste trilogen hölls . 11.b) Återrapport från ministermötet i (, ) Ordförandeskapet väntas informera om ministermötet i . 2016 på initiativ av och utgör ett samarbete mellan medlemsstater som är framstående länder på digitaliseringsområdet och vill verka för utvecklingen av en digital inre marknad inom EU. Vid mötet diskuterades den digitala och gröna omställningen. 11. c) Det inkommande ordförandeskapets arbetsprogram Den franska delegationen väntas informera om arbetsprogrammet för sitt ordförandeskap som tar vid . 14 (14)