rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT som ett sådant problem. Resultatet bekräftar delvis tidigare studiers slutsatser om att kommissionens förmåga att hantera dessa problem generellt är otill- räcklig på grund av dess hierarkiska och oföränderliga arbetssätt. nens arbetssätt saknar det tillbakasyftande och den flexibilitet som behövs för att förstå svårlösta problem och hantera plötsliga förändringar eller risker eller Däremot visar resultatet att det finns en förmåga att reflektera över och hantera specifika delar av problem som berör livsme- Enligt författarna behöver kommissionen en mekanism för att kontinuerligt övervaka och anpassa sin kapacitet att säkerställa att utmaningar för livsmedelstryggheten inte förblir oförutsedda. , och Baer-Nawrocka, (2016). ficiency of Union countries – energetic approach”, Journal of Agribusiness and Rural Development, vol. 2, nr 40. ences in Poznań. Författarna beskriver hur livsmedelsförsörjningen har förändrats i EU-länder genom att studera mängden energi som producerades och konsumerades under perioden –2009. blev EU en importör av nettoenergi Enligt författarna borde åtgärder vidtas för att inte un- dergräva självförsörjningen i EU, oavsett om det finns möjligheter att fylla livsmedelsbristen med import, eftersom det på lång sikt kan vara ett hot mot de europeiska samhällenas livsmedelstrygghet. Författarna lyfter att den mins- kade självförsörjningen i riskerar att öka de ekologiska problemen i hela världen ifall den extra mängd mat som produceras tar i anspråk nya om- råden som kan vara värdefulla ur miljösynpunkt. , m.fl. (2016). Relation to ”, Sustainability, vol. 8, nr 12. Artikeln beskriver hur stads- och landsbygdsregioner kan stärka sin resiliens genom att använda regional livsmedelsproduktion som en del av en multi- Genom studier av stadsnära marker i regionerna (), () och () analyserar författarna i artikeln den senaste utvecklingen av markanvändning och livsme- delsproduktion i dessa regioner. Resultatet visar att jordbruket har minskat i alla tre områden till följd av stadsutbyggnad och förändringar i Det finns policyer för bevarande av jordbruksmark i några stadsnära miljöer, men strategier för lokal matproduktion uttrycks inte i nuva- Författarna anser att de positiva effekterna av lokal livsmedelsproduktion behöver främjas för att förbättra förhållandet mellan stad och landsbygd och återkoppla jordbruket till regional livsmedelspro- 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Paloviita, m.fl. (2016). ”Vulnerability matrix of the food system: Opera- tionalizing vulnerability and addressing food security”, , vol. 135 (C). Författarna kartlägger sårbarhetsfaktorer inom livsmedelssystemet. Med hjälp av en sårbarhetsmatris som svarar på frågorna ”Sårbarhet av vad?” och ”Sår- barhet till vad?” analyserar författarna förhållandet mellan faktorerna och sår- bara system som helhet. Matrisen omfattar flera stressfaktorer, inklusive exo- gena naturliga drivkrafter och endogena sociala drivkrafter. Författarna iden- tifierar både sociala, ekologiska och tekniska sårbarhetsfaktorer och belyser vikten av att använda en systemansats som tar hänsyn till samtliga aspekter vid analys av sårbarhet och livsmedelstrygghet för utveckling av nationell livs- medelspolicy. Röös, m.fl. (2016). ”Limiting livestock production to pasture and by- products in a search for sustainable diets”, Food Policy, vol. 58 (C). Artikeln undersöker som inte använder mer än den globala tillgängliga odlingsbara marken per capita och som håller sig inom planetens gränser i syfte att förbättra livsmedelstryggheten, s.k. rättvisa . Dieterna baseras på en metod som utgår från att låta den ekologiska resurskapaciteten sätta ra- marna för animalieproduktionen och bygger på tre principer: 1.Åkermark ska primärt användas för växtbaserad mat för människor. 2.Boskap ska födas upp på biomassa som inte lämpar sig för eller är önskad av människor. 3.Seminaturliga gräsmarker bör användas för boskapsproduktion om betes- mark kan motiveras av andra skäl än kött- och mjölkproduktion, som t.ex. bevarande av biologisk mångfald. Scenarier med tre olika för har utvecklats utifrån de tre princi- perna och resultatet visar väsentligt lägre miljöpåverkan jämfört med den ge- nomsnittliga nuvarande svenska dieten. I alla scenarier minskade köttkon- sumtionen, från nuvarande tio portioner , till två–fyra portioner . Konsumtion av växtbaserat protein i form av spannmål och baljväxter ökade för att ersätta köttkonsumtionen. Vidare menar författarna att dieterna skulle innebära en diversifiering av grödor och odlingsmetoder, vilket också skulle bidra till stärkt motståndskraft mot skadedjur, sjukdomar och extrema väderhändelser. Studiens metod och analys lyfts fram som avvändbar för vi- dare diskussion om hållbar konsumtion av animaliska produkter. Zu Ermgassen, E.K.H. m.fl. (2016). ”Reducing the land use of EU pork pro- duction: where there’s swill, there’s a way”, Food Policy, vol. Författarna anser att grisfoder baserat på matavfall är ett ekonomiskt och mil- jövänligt foder som kan minska efterfrågan på jordbruksmark. 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT historiskt använts som foder till boskap och speciellt för grisar men förbjöds inom EU 2002 efter ett mul- och klövsjukeutbrott i . Utbrottet tros vara en följd av att grisar matats med olagligt rått matavfall. Författarna menar att matavfall, när det värmebehandlas på lämpligt sätt, som i de centrala systemen för återvinning av livsmedelsavfall i och , kan vara en säker, näringsrik form av djurfoder. I denna studie kvantifierade författarna potentialen av matavfall för att minska markanvändningen relaterad till EU:s fläskproduktion. Studien visar att genom en ändring i EU-lagstiftning samt främjande av existerande teknik kan matavfall reducera markanvändningen i EU:s fläskproduktion , motsvarande jord- bruksmark. Det skulle innebära avsevärda minskningar av växthusgasutsläpp och övergödning som det kan förbättra lönsamheten för många jord- bruksföretag och generera fläskprodukter av hög kvalitet. , m.fl. (2015). ”The approach of Swedish municipalities to the preservation of agricultural land in a planning context”. International Jour- nal of , Governance and Ecology, vol. 11, nr 2. Inder- science Publishers. Artikeln belyser varför nuvarande lagstiftning i för skydd av är svag. Genom att studera hur svenska kommuner hanterar frågan kan förfat- tarna konstatera att de flesta kommuner uttrycker ett intresse för att bevara åkermarken, men i praktiken synliggörs inte detta i den kommunala fysiska planeringen. Ett problem som diskuteras i studien är att många kommuner är hårt ekonomiskt pressade och att jordbruksmarken inte reflekterar kommunens behov av livsmedel, vilket gör det svårt att få grepp om konsekvenserna av att försvinner. Enligt författarna riskerar decentraliserade sy- stem för samhällsbyggnad att ingen tar ansvar för jordbruksmarkens utveck- ling som helhet, vilket på kan vara sårbart ur ett livsmedelstrygg- hetsperspektiv. Exempelvis har förslag på området lagts fram av Miljömåls- beredningen (SOU 2014:50). I delbetänkandet föreslås bl.a. att förtydligas så att kommunernas översiktsplaner blir tydligare med beskrivningar av hur hänsyn tas till brukningsvärd jordbruksmark och att Jord- bruksverket får ansvar för att se till att kommunerna följer lagen i denna fråga. Kantanen, m.fl. (2015). ”Utilization of farm animal genetic resources in a changing agro-ecological environment in the Nordic countries”, Frontiers in Genetics, vol. Frontiers Media S.A. Artikeln behandlar klimatförändringarnas direkta och indirekta konsekvenser på animalieproduktionen och djurens välfärd. Den handlar bl.a. om värme- stress, spridning av sjukdomar samt minskad tillgång på importerat djurfoder. För att säkra en hållbar animalieproduktion som kan stå emot och anpassas efter klimatförändringarna menar författarna att det krävs stärkt självförsörj- ning av foder och utveckling av avelsstrategier i de nordiska länderna. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT programmen bör lägga större vikt på djurens fertilitet och hälsa. Författarna framhåller att tillvaratagandet av värdefulla gener från lantraser i detta sam- manhang spelar en viktig roll för utveckling av en klimatanpassad avel. För- fattarna anser därför att bevarandet av hotade raser, ofta lantraser, bör stärkas och att deras anpassningsegenskaper bör undersökas. Nazari, Saeedeh m.fl. (2015). ”Vulnerability of wheat farmers: Toward a con- ceptual framework”, Ecological Indicators, vol. Författarna identifierar viktiga sårbarhetsindikatorer bland veteodlare ur ett hållbarhetsperspektiv och försöker utveckla ett inkluderande ramverk för att bedöma deras sårbarhet för både socioekonomiska och miljömässiga föränd- ringar. Studien visar att sårbarheten sträcker sig över många sektorer och ni- våer. Sårbarheten bland jordbruken förväntas variera beroende på klimatför- hållanden och socioekonomiska egenskaper, och effekterna kan vara både kro- niska och akuta. Enligt författarna kommer detta att kräva ökad uppmärksam- het på bedömningar av sårbarheter inom politiska beslutsprocesser, för att hjälpa till att välja lämpliga hanteringsstrategier och för att minska jordbrukar- nas sårbarhet. Sellberg, M.M., Wilkinson, C. och , G.D. (2015). ”Resilience assess- ment a useful approach to navigate urban sustainability challenges”, Ecology and Society, vol. 20, nr 1. Författarna utvärderar en arbetsmetod inom resiliensbedömning som syftar till att hjälpa stadsområden att integrera resilienstänk i planeringsprocessen. För- fattarna undersöker om resiliensbedömningsprocessen har kompletterat be- fintlig planering i kommun. Resultatet visar att resiliensbedöm- ningen har bidragit till utvecklade planeringsmetoder genom att ta itu med hållbarhetsutmaningar som inte behandlades inom den normala kommunala planeringen, såsom lokal livsmedelstrygghet. Resiliensbedömningen har såle- des skapat en brygga mellan hållbar utveckling på och krishantering på kort sikt, vilket möjliggjort för dessa två områden att utveckla gemensamma strategier. , E., Zurek, K. och , M. (2015). ”Towards Sustainable Agri- culture? The EU framework and local adaptation in and ”, En- vironmental Policy and Governance, vol. 25, nr 4. Sons, Ltd and ERP Environment. Författarna undersöker hur och använde medel från EU:s ge- mensamma jordbrukspolitik i förhållande till hållbart jordbruk för perioden –2013. Analysen visar att fonderna för miljöåtgärder inom jordbruket är för små för att gynna småskaligt jordbruk och att den gemensamma jordbruks- politiken inte främjar en effektiv omvandling till hållbar praxis inom EU. 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Aiking, (2014). ”Protein production: planet, profit, plus people?” Amer- ican journal of clinical nutrition, vol. 100 (Supplement). Livsmedelsefterfrågan beräknas fördubblas till 2050, och måste mil- jöpåverkan från livsmedelsproduktionen minska kraftigt och snabbt. Författa- ren beskriver hur den animaliska proteinproduktionen utnyttjar en enorm och oproportionerligt stor andel av naturresurserna och konstaterar att en minsk- ning av animalisk proteinförbrukning därför kommer att gynna både livsme- delstryggheten och livsmedelshållbarheten. Enligt författaren har det globala livsmedelssystemet prioriterat ekonomiska frågor framför de ekolo- giska och sociala. Han menar att FN och alla nationella regeringar bör ta led- ningen och initiera en global strategi som integrerar hållbarhet, livsmedels- trygghet, näring och rättvisa. och Juhola, (2014). ”A framework for Nordic actor- oriented climate adaptation research”, Environmental Science and Policy, vol. Författarna anser att det finns en stor klyfta mellan klimatanpassningsforsk- ning och anpassningsåtgärder. De identifierar fem flaskhalsar som begränsar möjligheten att omsätta klimatanpassningsforskning i politik och praxis. i.Teoretiska koncept och konstruktioner som har utvecklats och tillämpats i anpassningsforskning relaterar inte till aktörernas beslut i ”verklig- heten”. ii.Osäkerhet kring klimatförändringens potentiella effekter gör att intressen- ter tenderar att vänta och se snarare än agera. iii.Det finns ett missförhållande mellan den lokala nivån som många intres- senter verkar inom och den information som tillhandahålls av klimatmo- deller. iv.Det finns ett missförhållande mellan intressenternas primära oro för att hantera den nuvarande klimatvariationen och det långsiktiga perspektivet enligt anpassningsforskningen. v.Anpassningsforskning ignorerar ofta det faktum att klimatanpassning inte är den enda prioriteringen för många intressenter. Vidare menar författarna att flaskhalsarna bekräftar svagheten i den linjära modellen för vetenskapspolitisk interaktion. För att hjälpa till att övervinna flaskhalsarna presenterar författarna en aktörsorienterad strategi för anpass- ningsforskning som bedrivs inom for (Nordstar). Den aktörsorienterade strategin ramar in kli- matanpassningen så att den tar upp både effekterna av klimatförändringar och konsekvenserna av klimatpolitik. 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT Lalic, m.fl. (2014). ”Can Agrometeorological of Adverse Weather Conditions Help to Improve Yield Prediction by Crop Models?” At- mosphere, vol. 5, nr 4. Författarna anser att en statistisk metod baserad på korrelationer mellan agro- meteorologiska index för ogynnsamma väderförhållanden och data för skör- deavkastning kan ge prognoser för specifika platser, grödsorter och mönster för ogynnsamma väderförhållanden. Författarna argumenterar för att detta till- vägagångssätt kan förbättra avkastningsprognoserna. 4.1.2 Avslutade forskningsprojekt och avhandlingar (2020). Value creation for sustainable rural de- velopment – perspectives of entrepreneurship in agriculture. Doktorsavhandlingen från undersöker entreprenörskap i lantbruk och hur både lantbruk och hållbar landsbygd kan utvecklas. Entre- prenörsforskning har traditionellt inte sett lantbrukare som entreprenörer, vil- ket motbevisas i avhandlingen, vilken visar att lantbrukare är både innovativa och entreprenöriella. Enligt resultatet saknar dock många lantbrukare den stöttning som behövs för innovation och entreprenörskap med nuvarande stöd- system som finns via , länsstyrelser och rådgivningsorganisa- tioner. Stödet består ofta av kortsiktiga åtgärder med fokus på ekonomisk till- växt, vilket avhandlingen visar inte är det som dagens lantbrukare efterfrågar. I stället finns ett behov av stöd i form av en samtalspartner som kan bidra med input i arbetet och som fokuserar på lantbrukarnas drivkrafter baserade på strä- van efter miljömässig och social hållbarhet. Vidare visar avhandlingen att da- gens lantbrukare är både välutbildade och välinformerade, och de har stora nätverk både nationellt och internationellt. Det gör att de efterfrågar en annan typ av stöd än tidigare generationer av lantbrukare. Reports, del 11 (2020). förändrade lantbruk – Lantbrukarnas egna röster om förändringar och strategier . Rapporten studerar det svenska jordbrukets omvandling och lantbrukares strategier och anpassning till förändrade villkor. Genom inter- vjuer på gårdsnivå i tre olika län i visar studien att storleksrational- isering av lantbruket har varit en dominerande strategi. visar studien att det är en strategi som inte passar lantbruk med mindre arealer, lägre mark- kvalitet och sämre ekonomiska förutsättningar. I stället har många lantbrukare därför satsat på andra strategier som att hålla nere kostnaderna, skapa nisch- produkter eller sälja direkt till konsument. Forskarna i studien konstaterar att jordbrukspolitiken inte tar hänsyn till lantbrukarnas olika strategier och menar att dessa strategier behöver ses som rimliga val utifrån de förutsättningar som finns för att bedriva lantbruk. En mångfald av strategier hos lantbrukarna 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT säkerställer även att olika marker brukas och att skilda förutsättningar utnytt- jas. Det ger bättre möjlighet att hantera framtida förändringar eller kriser som lantbrukssektorn står inför. , (2020). Milk production from grass and byproducts: for improved sustainability of dairy production. SLU, och vård. En doktorsavhandling från SLU visar att biprodukter kan ersätta spannmål och soja i mjölkkornas kraftfoder. Människor och lantbrukets djur konkurrerar om de proteinfoder som jorden kan producera. Avhandlingen har undersökt möj- ligheterna att utfodra mjölkkor helt utan spannmål och soja och i stället ut- nyttja biprodukter från livsmedelsindustrin i kombination med gräs- eller klö- verensilage. Resultatet visar att om man ersätter med biprodukter, såsom bet- fiber, drank, rapsmjöl och kli, producerar korna mycket mer livsmedel än de äter. Avhandlingen konstaterar dock att biprodukterna inte kommer att räcka om korna fortsätter att utfodras med lika mycket kraftfoder. Författaren menar därför att ett annat sätt att öka nettoproduktionen av livsmedel är att begränsa mängden kraftfoder och låta mjölkkorna äta mer gräs och klöver. kan därmed producera mycket mjölk även när de utfodras med biprodukter som människor inte äter, och kan bidra till en hållbar livsmedelsproduktion. Reports, del 9 (2019). klimatanpassning (Klima) vid KSLA har tillsam- mans med forskningsplattformen vid SLU arbetat med att utveckla nya forskningsfrågor relaterade till jordbrukets klimatanpassning. Klima har tagit del av jordbrukares uppfattningar om klimatanpassning och vad de anser att de skulle behöva hjälp med. Av lantbrukarnas berättelser fram- går att tidigare produktionsstrategier inte längre gäller när extrema väderför- hållanden som torka, höga temperaturer, mycket regn och skyfall blir allt van- ligare. Rapporten uppmärksammar några viktiga anpassningsproblem i växt- odling och djurhållning som bl.a. behovet av dränering och bevattning, växt- förädling och nya grödval. Rapporten belyser behovet av framtidstro som upp- muntrar jordbrukarna till de investeringar som krävs i ny kunskap, nya anlägg- ningar och nya produktionssystem. Här framställs samhällets roll att bidra med långsiktiga och tydliga mål för jordbruket, ekonomiska styrmedel som bidrar till lönsamhet, regelverk som underlättar anpassning samt medel för forskning, utveckling och utbildning. KSLA (2019). Svenskt jordbruk 2030 – Vägen dit. Enligt rapporten har gynnsamma förutsättningar att bedriva jordbruk, och det finns en jordbrukspotential med en arealreserv på som skulle kunna tas i produktion om de ekonomiska förutsättningarna förändra- des. Rapporten identifierar olika flaskhalsar som behöver åtgärdas för att uppnå en ökad inhemsk produktion. Åtgärderna handlar bl.a. om att skapa 4 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT samsyn i hela livsmedelskedjan om hur jordbruket ska utvecklas och att sätta konkreta, siffersatta mål för vad det svenska jordbruket ska uppnå. Det behövs marknadslösningar för kapitalförsörjning, riskhantering och försäkring. Det behövs även ett statligt engagemang för att förse jordbruket med kunskap och utbildad arbetskraft. Om dessa åtgärder genomförs dras slutsatsen att affärs- drivande jordbrukare med tydliga lönsamhetsmål kommer att ha förutsätt- ningar att uppnå potentialen för ökad inhemsk produktion i . SLU och MSB (2018). Livsmedelsproduktion ur ett beredskapsperspektiv – Sårbarheter och lösningar för ökad resiliens. Slutrapport från forskningspro- jektet Kan vi producera mat i händelse av kris? Forskningen från SLU visar bl.a. att det är självförsörjningsgraden av insats- medel som diesel, handelsgödsel, växtskyddsmedel, utsäde och foder som är det stora problemet för livsmedelsproduktionen ur ett beredskapsperspektiv. En slutsats när det gäller att öka livsmedelsberedskapen är att det krävs poli- tiska styrmedel för att främja satsningar mot en omställning till fossilfritt jord- bruk med stärkt självförsörjning av alternativa insatsvaror. En sådan omställ- ning av jordbruket skulle inte enbart gynna livsmedelsberedskapen utan även vara positiv ur ett miljö- och klimatperspektiv. (2018). självförsörjningsgrad – energi till män- niskor och motorer från svenskt jordbruk 2017–2018. Författaren räknar på självförsörjningsgraden i produktion av livsme- del och möjligheterna att öka den inhemska produktionen. Beräkningar har gjorts på produktion och handelsbalans i fråga om energi och protein till män- niskor samt energi till motorer. Enligt beräkningarna är endast själv- försörjande på spannmål, men det finns utrymme för att återcirkulera växtnä- ring från livsmedelsproduktion och konsumtion. Enligt författaren finns det därför goda förutsättningar att öka produktionen bl.a. genom att främja den cirkulära ekonomin. Wiréhn, (2018). Climate vulnerability assessment methodology: Agri- culture under climate change in the Nordic region. I doktorsavhandlingen av användes forskningsverktyget Agro Explore, som tillsammans med NTNU i utveck- lat. Verktyget syftar till att bidra till ökad kunskap om hur olika faktorer utgör klimatsårbarhet för jordbruket. Verktyget består av ett sammansatt sårbarhets- index som gör det möjligt för användaren att välja, vikta och klassificera rele- vanta indikatorer i underindex som klimatutsatthet (förändringar i temperatur, nederbörd och frost), känslighet (befolkningstäthet, jordbruksanställda, åker- mark och markegenskaper) och anpassningsförmåga (inkomst, arbetslöshet och socialförsäkringsutgifter). Forskningen visar bl.a. att det finns stora kun- skapsluckor vad gäller bedömningar av sårbarhet samt vad gäller behovet av 4SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN I OLIKA FORSKNINGSPROJEKT anpassning av jordbruket, exempelvis vid ökat extremväder som sommar- torka.775 SLU (2016). Hur skulle lantbruk drabbas vid en avspärrning? Inter- vjuundersökning med tjugo lantbrukare i . Fokus i projektet var hur sårbarheten skiljer sig åt mellan olika produktions- system – mjölk- respektive kött- eller spannmålsproduktion, stor- respektive småskaliga gårdar, konventionella respektive ekologiska gårdar – samt hur va- let av teknik påverkar sårbarheten. Resultaten från studien visar bl.a. att en avgörande sårbarhet på gårdsnivå är att gårdarna är beroende av regelbundna flöden av insatsmedel och leveranser av produkter från gården. Det är därför svårt att hitta enkla lösningar på problemen på gårdsnivå. En annan slutsats är att en varierad produktion på gårdsnivå såväl som en varierad produktion med geografisk spridning över landet skulle öka robustheten i svenskt lantbruk. De Toro, m.fl. (2015). Effects of extreme weather on yield of major arable crops in . SLU, och teknik. I denna rapport (avsedd som underlag till LRF för eventuella försäkringssy- stem för väderrelaterade skördeförluster) studerades skördedata under peri- oden –2014 för de viktigaste grödor som odlas i . Skördedata sam- lades in och sammanfattades för att jämföras med väderdata och identifiera väderhändelser som leder till stora skördeminskningar. I allmänhet var skör- deförlusterna högre i nordliga än i sydliga län och högre för vårsådda än höst- sådda spannmål. Havre, vårraps och potatis var de grödor som hade högst av- kastningsvariation på länsnivå. Studien påvisade en stor avkastningsvariation mellan enskilda gårdar, även för år med normalt väder. De flesta år med lägre skörd var förknippade med torra perioder (mindre än nederbörd ) och/eller hög nederbörd (mer än nederbörd ). Nederbörden tycks ha ökat , särskilt av åren i . Författarna menar att om denna trend kvarstår kommer det att påverka produktionen genom att sänka risken för torka och öka risken för regniga skör- deperioder. SLU, Framtidens lantbruk (2015). Framtida risker och hot mot svensk spann- måls- respektive mjölkproduktion – En analys av forskningsbehov för att be- döma risker. SLU:s forskningsprogram Framtidens Lantbruk har tagit fram en riskanalys för svensk spannmåls- och mjölkproduktion.