urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — Lagrådets yttrande ska bifogas till propositionen.85 Eftersom fokus i denna rapport är verksamhet under coronapandemin beskrivs regeringens beredning av sina förslag inte närmare.86 Finansmakten och budgetprocessen i Till statsrättsliga uppgifter räknas att utöva finansmakten.88 Inne- börden är att det är som beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. I regeringsformen anges att beslutar om skatter och avgifter till staten samt om statens budget.89 Anslag och in- komster får inte användas på annat sätt än vad har bestämt.90 beslutar om budget för det följande budgetåret eller, om det finns särskilda skäl, för en annan budgetperiod. Vidare beslutar om en beräkning av statens inkomster och om anslag för bestämda ändamål.91 Det slås även fast att kan besluta om en ny be- räkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag.92 I riksdagsordningen anges det att regeringen ska lämna en proposi- tion till som innehåller förslag till statens inkomster och utgifter för det kommande budgetåret (budgetpropositionen). Budgetåret sammanfaller med kalenderåret.93 Därutöver ska regeringen lämna en proposition till med förslag till riktlinjer för den ekonomiska poli- tiken och för budgetpolitiken (ekonomisk vårproposition).94 839 kap. 2 § RO samt tilläggsbestämmelse RO 9.2.1. 849 kap. 10 § och 16 § RO. 85Lagrådet har i uppgift att granska remitterade lagförslag och yttra sig över dessa. Endast regeringen och riksdagsutskotten kan begära yttranden från Lagrådet. 86För den som vill fördjupa sig kring denna del av lagstiftningsprocessen i allmänhet eller dess tillämpning under pandemin i synnerhet, hänvisas till gransk- ningsbetänkande (bet. 2020/21:KU20, s. 183 ff. och 322 ff.). 87Texten bygger, om inte annat anges, på Hans Hegeland, Finansmakten och under coronapandemin 2020 (underlagspromemoria till , dnr FIU- 1.8.6-402-2021/22). 881 kap. 4 § RF. 899 kap. 1 § RF. 909 kap. 7 § RF. Beslut om skatt fattas genom lagstiftning. kan inte delegera rätten att fatta beslut om skatt till regeringen (8 kap. 2 och 3 §§ RF). Inte heller rätten att besluta om anslag går att delegera (m.fl. Grundlagarna, kommentar till 1 kap. 4 § RF). 919 kap. 3 § RF. 929 kap. 4 § RF. 939 kap. 5 § RO. 94Tilläggsbestämmelse RO 9.5.2. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN har beslutat om statens budget för en- ligt rambeslutsprocessen.95 Rambeslutsprocessen innebär att genom en tvåstegsprocess samlat tar ställning till statens budget och utgifternas om- fattning, i stället för att som fatta hundratals separata budgetbeslut och där de samlade utgifterna och saldot blev kända först i slutet av processen. Statens budget består av ca 500 anslag på de 27 utgiftsområdena. Det är som beslutar om hur många anslag som ska anvisas, deras belopp och ändamål. kan besluta om ändringar i statens budget under löpande budgetår. har berett samtliga ändringsbudgetar med ändrad inkomstbe- räkning, ändrade ramar för utgiftsområden och anslagsförändringar , dvs. sedan rambeslutsprocessen började tillämpas.96 Vanligen lämnar regeringen två förslag till ändringsbudget – popu- lärt betecknade vårändringsbudgeten och höständringsbudgeten. Dessa lämnas i anslutning till att regeringen lämnar vårpropositionen respektive budgetpro- positionen. Endast om regeringen anser att det finns särskilda skäl får propo- sitioner med förslag till ändringar i statens budget lämnas vid andra tillfällen.97 Det kan noteras att det före coronapandemin endast hade lämnats några en- staka extra ändringsbudgetar. har det redovisats att det råder följdmotionsrätt på propositioner. Motionsyrkanden väckta i anslutning till en ändringsbudget får enligt förarbe- tena, som hänvisar till en utvecklad praxis, dock endast väckas i fråga om de anslag som tas upp av regeringen.98 Till de grundläggande principerna för statsskicket hör också att granskar rikets styrelse och förvaltning. Detta kan sägas följa redan av att regeringen är ansvarig inför . kontrollmakt regleras i regeringsformens trettonde kapitel och består bl.a. av 9511 kap. 18 § RO. För en närmare beskrivning av rambeslutsprocessens två steg hänvisas till den nyssnämnda bestämmelsen. 96Ändringsbudgetar beslutas genom ett enda beslut. Endast om ändringarna är mycket om- fattande får beslut fattas i två steg, där inkomstberäkningen och ramarna för utgiftsområdena bereds av finansutskottet, och anslagen av det berörda fackutskottet. Ordningen med två steg för beslut om ändringsbudget har dock aldrig använts. 97Tilläggsbestämmelse RO 9.5.4. 98För en fördjupad beskrivning av följdmotionsrätten på ändringsbudgetar, se Hans Hege- land, Finansmakten och under coronapandemin 2020 (underlagspromemoria till , dnr FIU-1.8.6-402-2021/22). DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN granskning av regeringen, bestämmelserna om åtal mot statsråd och miss- troendeförklaring och de s.k. frågeinstituten (interpellationer och frågor).99 I regeringsformen anges att ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.100 Utskottet ska när det finns skäl till det, dock minst en gång , meddela vad utskottet vid sin granskning har funnit värt att uppmärksamma. en sådan anmälan per , en gång och en gång Granskningen som genomförs och anmäls till kammaren under hös- ten – den s.k. allmänna granskningen – är administrativt inriktad och genom- förs på utskottets eget initiativ. Den granskning som genomförs , den s.k. särskilda granskningen, bygger på de anmälningar om granskning av regeringen eller enskilda statsråd i något visst hänseende som varje riksdagsledamot och utskott kan göra. dagen kan med anledning av utskottets anmälan av granskningen till kamma- ren göra en framställning till regeringen.101 Granskningen ska enligt förarbetena avse statsrådens ämbetsutövning i sin helhet, utgöras av granskning och redovisning av administrativ praxis och gär- na ta upp någon eller några kategorier av regeringsärenden till en mera ingående, systematisk granskning. Grundtanken har sagts vara att granskningen ska vara administrativ och inte politiskt inriktad, och att regeringens och statsrådens arbete ska granskas från En riksdagsledamot får framställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen.103 I 8 kap. riksdagsordning- en finns bestämmelser om interpellationer, skriftliga frågor och frågestund (muntliga frågor). har uttalat att frågeinstituten inom 99 Kontrollmakten innefattar också den granskning som utförs av båda myndig- heter ombudsmän () och . Hur dessa båda myndigheter eller deras förutsättningar att utöva denna del av kontrollmakt har påverkats av coro- napandemin berörs emellertid inte närmare i denna rapport. Detsamma gäller den typ av kon- stitutionell kontroll som bestämmelserna om lagprövning (11 kap. 14 § och 12 kap. 10 § RF) och resning (11 kap. 13 § RF) kan sägas utgöra. Dessa två typer av kontrollinstrument till- lämpas av domstolarna och inom den offentliga förvaltningen. 100 13 kap. 1 § RF. För detta ändamål har utskottet rätt att få ut protokollen över beslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden eller som utskottet i övrigt finner nödvändiga för sin granskning. Utskottet har även rätt att ta del av sekretessbelagda För ytterligare informationsinhämtning genomför utskottet ofta också utfråg- ningar, i första hand med statsråd men också med myndighetsföreträdare och andra. 101 13 kap. 2 § RF. 102 , Konstitutionella kontrollfunktioner (2008/09:RFR14). 103 13 kap. 5 § RF. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN det parlamentariska systemet fyller en viktig funktion genom de möjligheter de ger till information, debatt och kontroll av regeringen.104 En interpellation ska vara skriftlig, ställas till ett visst statsråd samt ha ett be- stämt innehåll och en motivering.105 Interpellationen ska besvaras i ett anfö- rande i kammaren från det att den överlämnades till statsrådet. I riksdagsordningen finns debattregler för interpellationsdebatten.106 Talman- nen bestämmer efter samråd med statsrådet och i vissa fall interpellanten vid vilket kammarsammanträde som interpellationen ska besvaras. Kammarens planering kan innebära att svarstiden förlängs. Statsrådet ska meddela kamma- ren om svaret blir fördröjt eller om ett svar inte kommer att lämnas liksom skälet till detta. Bestämmelser om skriftliga och muntliga frågor finns i riksdagsordningens åt- tonde kapitel.107 Skriftliga frågor ställs till ett statsråd och ska ha ett bestämt innehåll. En skriftlig fråga som har lämnats in senast ska som huvudregel besvaras skriftligen av statsrådet . Statsrådet ska anmäla om svaret inte kommer inom den angivna tiden eller om frågan inte kommer att besvaras. Muntliga frågor ställs till ett statsråd vid frågestund.108 Talman- nen beslutar om vem som ska få ordet vid en frågestund och får besluta om begränsningar i anförandenas längd. Frågestunder anordnas som kammaren sammanträder. anmäler vilka statsråd, normalt fyra per tillfälle, som kommer att närvara vid kommande frå- gestunder. Ungefär en gång svarar statsministern på frågor. Då kal- las det statsministerns frågestund. Kammaren, utskotten och består av en kammare med 349 ledamöter som väljs i allmänna val.109 För varje ledamot utses även en ersättare.110 104Se bl.a. bet. 2009/10:KU10 s. 148 f., bet. 2011/12:KU20 s. 36 f. och bet. 2014/15:KU20 s. 42 f.). 1058 kap. 2–4 §§ RO inkl. tilläggsbestämmelser. 106Tilläggsbestämmelse RO 8.4.2. 1078 kap. 5–8 §§ RO. 108Tidigare förekom skriftliga frågor för muntliga svar, men enligt nuvarande ordning har frågan inte presenterats i förväg för statsrådet utan ställs vid frågestunden och besvaras ome- delbart av statsrådet, varvid en kortare debatt kan äga rum. 1093 kap. 1–3 §§ RF. 1103 kap. 9 § RF. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Kammarens arbete regleras i riksdagsordningens sjätte kapitel. Varje riks- dagsledamot har en särskild plats i plenisalen111 och detsamma gäller för tal- mannen, de vice talmännen och för de statsråd som närvarar vid ett samman- träde i kammaren.112 Ledamöterna placeras valkretsvis i plenisalen.113 I riks- dagsordningen stadgas det också att det ska finnas särskilda platser för åhörare i plenisalen.114 Kammaren debatterar och fattar beslut I kammaren debatteras de ärenden som är under behandling varefter kamma- ren fattar beslut. Kammarens sammanträden ska vara offentliga115 och det ska föras fullständiga protokoll vid dessa sammanträden.116 Kammaren fattar bl.a. beslut på förslag från det utskott som har berett det aktuella ärendet. Ett ut- skottsbetänkande eller utlåtande inklusive förslag till riksdagsbeslut ska göras tillgängligt för ledamöterna innan ärendet ska behandlas i kam- maren.117 Betänkandet och utlåtandet ska även bordläggas i kammaren före det sammanträde där ärendet ska avgöras.118 Syftet med tillgäng- liggörandet och bordläggningen är att ge ledamöterna och partierna tid för stu- dier och överläggningar. Även medierna och allmänheten kan då sätta sig in i ärendet. På förslag av utskottet eller talmannen får besluta att ett betänkande får vara tillgängligt än före sammanträ- det.119 Om ett sådant beslut fattas kan de aktuella betänkandena bordläggas på den s.k. efterlistan120 på sammanträdet dagen före debatt och ärendet kan tas upp för behandling redan kl. 9.00 . Ett utskott yrkar bifall till sitt förslag i ett ärende genom att överlämna ett betänkande till kammaren.121 Under överläggningen i kammaren om ett ut- skottsbetänkande får en ledamot yrka bifall till eller avslag på de förslag till beslut som läggs fram.122 111Begreppet kammaren används emellanåt både för att syfta på de 349 folkvalda ledamöter som utgör , men också på det fysiska rum i i vilket kammaren sam- manträder i plenum och som också brukar kallas plenisalen. 1126 kap. 25 § RO. 113Tilläggsbestämmelse RO 6.25.1. 1146 kap. 26 § RO. 1156 kap. 7 § 1 st RO. Av andra stycket i den nyssnämnda bestämmelsen framgår också att kammaren får besluta om att ett sammanträde ska hållas inom stängda dörrar, om det krävs med hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till annan stat eller mellanfolklig organisation. 1166 kap. 24 § RO. 117Vanligtvis görs betänkandet tillgängligt via webbplats och den s.k. kammarappen. 11811 kap. 2 § RO. 11911 kap. 2 § RO. 120Den s.k. efterlistan innefattar ärenden som inte har varit uppsatta på föredragningslistan för den aktuella dagen, men som av olika skäl ändå bör bli föremål för behandling. Det hand- lar om dokumenten och ärenden som har inkommit , men listan kan också an- vändas för bordläggning och hänvisning av ärenden som behöver hanteras skyndsamt. 12111 kap. 4 § RO. Det krävs alltså inte att någon ledamot uttryckligen yrkar bifall till utskot- tets förslag i kammaren. Däremot krävs det att någon ledamot yrkar bifall till en reservation för att den ska bli föremål för omröstning. 12211 kap. 4 § RO. Det vanliga är yrkanden om bifall till utskottets förslag till riksdagsbeslut och yrkanden om bifall till reservationer. Det går även att yrka bifall till enskilda motioner som behandlas i betänkandet men som inte har lett fram till några reservationer. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Ett ärende avgörs genom acklamation eller votering.123 Det är utskottets förslag till riksdagsbeslut och de yrkanden som har framställts under överlägg- ningen som styr vilka frågor som tas upp till avgörande. Om det finns fler än två yrkanden som kan ställas mot varandra ska kammaren först besluta om vilket yrkande som ska vara motförslag till utskottets förslag. Det gör man genom en eller flera förberedande voteringar.124 Enkel majoritet gäller som huvudregel. I vissa fall krävs kvalificerad majoritet. Det finns, med några un- dantag, inga s.k. kvorumregler, dvs. regler om att ett visst minsta antal leda- möter måste delta för att ett ärende ska kunna avgöras. Ett sådant undantag ställde krav på att ett visst antal ledamöter närvarade vid en votering som ge- nomfördes som öppnande och som avsåg överlåtelse av myndighetsutövning till annan stat (i detta fallet till ).125 Om ett riksdagsbeslut kräver verkställighet ska det organ som ska verkställa beslutet underrättas om det genom en riksdagsskrivelse.126 beslut med anledning av en proposition eller en framställning ska dock alltid medde- las till regeringen respektive till det riksdagsorgan som har lämnat framställ- ningen. I praxis har det utvecklats ett kvittningsförfarande som syftar till att undvika att ledamöters frånvaro leder till obalans mellan partiblocken vid voteringarna. Fram t.o.m. den tillfälliga överenskommelse i samband med pandemin som omnämns nedan omfattades samtliga riksdagspartier utom Sverigedemokra- terna av kvittningssystemet. Kvittningsförfarandet hanteras helt av partigrup- perna själva. Det omnämns inte i riksdagsordningen eller i någon annan för- fattning och är inte heller något som hanterar. Det finns inga officiella stadgar som reglerar hur riksdagspartierna ska hantera sina le- damöters frånvaro vid voteringar, och har endast be- gränsad insyn i systemet. I korthet innebär kvittningssystemet att valresultatets mandatskillnader be- varas genom att partierna samordnar ledamöternas eventuella frånvaro i sam- band med voteringar i kammaren så att lika många ledamöter är frånvarande från de partier som utgör majoritet och från de som är i minoritet. Inom varje parti finns ett antal kvittningspersoner som ansvarar för samordningen, och det finns också en samordnande kvittningssekreterare för ändamålet. Kvittningssystemets informella karaktär och det faktum att det syftar till att hantera situationer där ledamöter av några skäl inte kan delta i kammarens voteringar gör att det har vissa gemensamma drag med den informella över- möjligt att yrka avslag på en proposition eller framställning, även om det inte finns någon reservation med ett sådant yrkande i betänkandet. 12311 kap. 8–12 §§ RO. 12411 kap. 10 § RO. 125Enligt 10 kap. 8 § och 10 kap. 6 § andra stycket RF krävde ett sådant beslut att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade för det. Beslu- tet skulle enligt riksdagsordningen därtill fattas genom omröstning. 12611 kap. 21 § RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN enskommelsen mellan gruppledarna om att av smittskyddsskäl begränsa anta- let ledamöter som deltog i kammarens beslutsfattande under coronapandemin. beskrev en ledamot överenskommelsen som ”ett kvittnings- system på steroider”. Här bör det även nämnas att gruppledarna slöt en tillfällig överenskommelse om kvittningssystemet som också inkluderar Sverigedemo- Överenskommelsen gäller i ett första steg till , och som längst till valet 2022.127 Talmannen, talmanspresidiet och talmansberedningen Talmannen leder kammarens sammanträden och beslutar efter samråd med riksdagsstyrelsen om planeringen för kammaren.128 Partigrupperna nominerar kandidater till talman och vice talmän efter ett Valet äger sedan rum efter uppropet i . männen väljs var för sig – i ordningen talman, förste vice talman, andre vice talman, tredje vice talman. Ålderspresidenten (ledamoten med längst tid i riks- dagen) förrättar valet.129 Talmannen och de vice talmännen utgör det s.k. tal- Talmannen får överlåta till de vice talmännen eller – om talmannen eller de vice talmännen har förhinder – till ålderspresident att leda ett sam- manträde i kammaren.130 Talmannen ska samråda med gruppledarna om upp- läggningen av kammarens överläggningar och kan efter samråd med grupple- darna även besluta om att det i samband med ett sammanträde i kammaren ska genomföras en debatt utan samband med handläggning av ett ärende.131 Överenskommelser mellan talmannen och gruppledarna samt mellan grupp- ledarna själva har varit centrala vid anpassningen av arbete till de prövningar som coronapandemin har inneburit. Det bör dock observeras att gruppledarna sinsemellan kan träffa egna överenskommelser (se vidare nedan). Talmansberedningen är ett forum för beredning av frågor som rör kamma- rens arbete, internationella frågor och ärenden som ska till riksdagsstyrelsen. Talmannen leder mötet. I beredningarna deltar de vice talmännen. dagsförvaltningen deltar riksdagsdirektören samt biträdande riksdagsdirektö- ren, kanslicheferna i ledningsstaben, talmannens pressekreterare och chefssek- reterare samt föredragande för veckans ärenden. Utöver det ovan redovisade har talmannen och de vice talmännen viktiga representativa roller både inom landet, och i relationer med aktörer från andra Därtill kan nämnas att talmannen och de vice talmännen med viss re- 127Riksdagen, Tillfällig överenskommelse om kvittningssystemet (dnr 2021/22.999), 2021- 09-15. 1286 kap. 2–3 §§ RO. 1293 kap. 4 § RO. 1306 kap. 3–5 §§ RO. 1316 kap. 20 § och 23 § RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN gelbundenhet – och under mer normala förhållanden än när det råder en pan- demi – genomför s.k. talmansresor inom och utom landet. Planeringen av kammarens arbete Ett pågår till dess att ett nytt börjar. Talmannen beslutar dock inte längre om uppehåll i kammarens arbete utan om planeringen av kam- marens arbete och om när kammaren ska sammanträda. arbete på- går alltså året om utan uppehåll, även om aktiviteten i kammaren kan vara lägre än annars, exempelvis under s.k. plenifria veckor, under jul- och nyårshelgen och . Kammaren sammanträder på kallelse av talmannen om inte annat före- skrivs i regeringsformen eller i riksdagsordningen.132 En kallelse ska anslås dagen före sammanträdet och minst i förväg. Om det finns synnerliga skäl får kallelsen anslås . I så fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften av ledamöter medger det.133 Talmannen får besluta om att kalla kammaren till sammanträde då det inte pågår något arbete i kammaren.134 Beslut om att avbryta ett uppehåll i kammarens arbete har dock endast förekommit vid några tillfäl- len.135 Under jul- och nyårshelgen 2020/21 inkallades t.ex. för att behandla regeringens förslag till pandemilag. Efter samråd med gruppledarna får talmannen besluta om en s.k. särskild debatt, dvs. att en debatt som inte sammanhänger med att annan handläggning ska äga rum vid ett sammanträde med kammaren.136 Ämnet för en särskild debatt ska vara av nationell eller internationell karaktär och frågan ska inte heller på annat sätt behandlas i . En långtidsplan för perioden –2022 arbetades fram av inom och genomgick sedan en om- fattande förankringsprocess hos talmannen, utskottens kanslichefer, grupple- darna och ordförandekonferensen innan den togs upp för ställningstagande i riksdagsstyrelsen . Slutgiltigt beslut fattades av den nya riksdagsstyrelsen som tillträdde efter valet. I långtidsplanen finns prelimi- nära hålltider för de kommande riksmötena, bl.a. för vissa debatter, sista dag för att lämna in propositioner och vilka veckor som är plenifria. 1326 kap. 9 § RO. 1336 kap. 9 § RO. 1346 kap. 12 § RO. Beslut enligt denna bestämmelse ska fattas om regeringen eller minst 115 av ledamöterna begär det. Ett sammanträde ska hållas från det att en begäran om det har framställts. Ett sammanträde får hållas först sedan ledamöterna har erhållit skälig tid att inställa sig från det att de har underrättats om kallelsen. Ett sammanträde för arbets- plenum då arbetsplenum inte ingår i kammarens planering får hållas än från det att ledamöterna underrättades om kallelsen endast om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för att ärendet får avgöras. 135Ett sådant tillfälle var under jul- och nyårsuppehållet 2004/05 då skyndsamt sammanträdde för att behandla ett utskottsinitiativ (bet. 2004/05:SoU14) om utnyttjande av det s.k. för identifiering av tsunamikatastrofens offer. kalla- des ledamöterna via brev, e-post och sms. Kallelsen sändes ut och avsåg bordlägg- ningsplenum i samma vecka. 1366 kap. 23 § RO. DEL B – SOM BESLUTSORGAN UNDER CORONAPANDEMIN Det upprättas också en plan för kammarens sammanträden Det är denna sammanträdesplan som i normalfallet utgör tal- mannens kallelse till kammarens sammanträden. teras kontinuerligt och visar vilka dagar som är avsatta för arbetsplenum, vo- tering, interpellationssvar, frågestunder, partiledardebatter och bordläggnings- plenum m.m. I ärendeplanen anges vilka ärenden som beräknas komma upp för debatt vid respektive arbetsplenum. Även den planen uppdateras kontinu- Enligt riksdagsordningen ska talmannen samråda med gruppledarna om upp- läggningen av kammarens överläggningar.137 Därtill finns vissa debattrestrik- tioner reglerade direkt i riksdagsordningen.138 Talmannen får efter samråd med gruppledarna även besluta om ordningsregler för kammaren.139 De ordnings- regler som gällde beslutades av talmannen . ordningsregler som gäller nu beslutades den 20 maj 2021.140 Enligt uppgift från hade revideringen av ordningsreglerna dock ingen kopp- Gruppledarnas roll och överenskommelser med talmannen Med gruppledare avses den särskilda företrädare som en partigrupp i ska utse för att samråda med talmannen enligt riksdagsordningen.142 Som har nämnts ovan ska talmannen samråda med gruppledarna om upp- läggningen av kammarens överläggningar.143 Sådana samråd hålls vanligen och har lett fram till överenskommelser om bl.a. upplägg- ningen av frågestunder, debatter med anledning av budgetpropositionens läm- nande och sammanträden för muntlig information från regeringen. och gruppledarna har träffat överenskommelser även i andra frågor än om upp- läggningen av kammarens överläggningar. Det gäller bl.a. begränsningar av antalet yrkanden och voteringar.144 Den här typen av överenskommelser är inte rättsligt bindande för ledamöterna. Gruppledarmötena har inte någon formell beslutande- eller vetorätt utan är i huvudsak ett samrådsorgan. I praktiken förankras dock många förslag och beslut om arbetet i i denna krets först, för att sedan formellt beslutas av talmannen eller riksdagsstyrelsen, men inte alla.