urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C24 Respondenternas syn på hur olika aspekter av riksdagsuppdraget förändrades mellan (dvs. före pandemin) och 2020 (antal svar 214–216) Av diagrammet kan man se att en majoritet av respondenterna anser att samt- liga dessa aspekter har försämrats under pandemin. Den högsta siffran gäller kontakten med väljarna där anger att denna kontakt har bli- vit sämre eller mycket sämre jämfört med förhållandena . En nästan lika hög siffra anges dock även för kontakterna med det egna partikansliet. Mellan (kontakterna med partikansliet) och (arbetet i valkretsen) av respondenterna anger att dessa aspekter har blivit bättre eller mycket bättre under pandemin. Figur C25 Respondenternas syn på hur olika aspekter av riksdagsarbetet har förändrats mellan (dvs. före pandemin) och 2020 (antal svar 215–216) DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Här kan det inledningsvis konstateras att det är kontakten med ledamöter i andra partier som har försämrats mest. av respondenterna anser att denna kontakt har blivit sämre eller mycket sämre. Motsvarande siffra för kontakterna med ledamöter i det egna partiet är . Noterbart i sammanhanget är att andelen som tycker att kontakterna med ledamöter i andra partier är ”mycket sämre” är större än vad motsvarande andel är när det gäller de partiinterna kontakterna. Vidare kan det nämnas att det är mellan (kontakterna med partikansliet) och (arbetet i valkretsen) av respondenterna som an- ger att dessa aspekter har blivit bättre eller mycket bättre jämfört med förhållandena . Ledamöternas kommentarer kring förändringen över tid Även i anslutning till denna fråga valde flera av respondenterna att utveckla sina ”kryssvar” genom att lämna kommentarer. Några av dessa återges nedan Vi har blivit bättre än tidigare på digitala möten. Vi har minskat andelen resor och fått tid över till fler digitala möten Det här året har varit katastrof. Vi har mer eller mindre blivit bestulna på en mandatperiod känns det som. En fördel med digitala möten har varit att man inte behövt ledtider för att förflytta sig mellan sammanträden. Som ny ledamot skulle jag behövt för att bygga upp internationella kontakter. Kontakter med internationella kontakter har ju blivit enklare när man får in vanan att ses digitalt men för den första kontakten behöver man oftast ses på en konferens eller studieresa. Fysiska möten kan inte ersätta de digitala mötena därav mitt svar att det generellt blivit sämre, dock vill jag understryka att det som sagt har under- lättat en del möten som annars aldrig kunnat ske på grund av geografi och resor. På vissa sätt har övergången till mer digitala möten varit bra, lättare att samla människor från olika delar av landet och mindre restid. Men samta- len blir färre både spontana med väljare och planerade besök. Kontakterna mellan partier har försvårats när vi inte möts fysiskt och det spontana snacket och relationsbyggandet i korridorerna helt uteblivit. Att uppdraget i helhet fungerat sämre beror inte på lösningarna i utan på pandemin som helhet. Distansarbetet har egentligen skapat fantas- tiska förutsättningar för ett bättre arbete lokalt i valkretsen men pandemin har likväl satt stopp för det. Digitaliseringen av det internationella arbetet med utveckling av möten via länk sparade mycket tid, vi fick mer gjort . Men måste arbete via länk varvas med fysiska möten. Fysiska möten ger personkän- DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN nedom och behövs vid lösande av frågor där det finns olika uppfattningar om lösningar. Jag ser väldigt positivt på de digitala besöken och mötena för man har kun- nat träffa fler, men det är klart att inget slår ju fysiska möten och verksam- hetsbesök. De personliga samtalen och företagsbesöken uteblev, även om en del kun- de lösas med distans. Väljarkontakten var det som blev mest begränsat, men det var ju en allmän del av pandemirestriktionerna. Kontakten med de personer man kände innan var inga problem, men det har varit svårare att göra nya kontakter. Inställda resor, studiebesök etc. Flera av de nationellt påbjudna smittskyddsrestriktionerna påverkade förut- sättningarna för ledamöter att utöva sina uppdrag . Re- serestriktioner, begränsningar i möjligheterna att möta fysiskt etc. har redan berörts i flera av de ovan citerade kommentarerna från ledamöterna. I syfte att få ytterligare underlag för att kunna bedöma denna påverkan fanns en fråga i enkäten där ledamöterna ombads ta ställning till hur bl.a. inställda studiebesök, och resor inom och utom landet, har påverkat deras möjligheter att utöva sitt uppdrag som riksdagsledamot. I figur C26 redovisas respondenternas syn på hur olika resebegränsningar har påverkat deras möjligheter att utöva sina uppdrag. Figur C26 Respondenternas uppfattningar om hur begränsningar i resor har påverkat deras möjligheter att utöva sina uppdrag (antal svar = 217) DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Av diagrammet framgår det att en majoritet av respondenterna anser att de resebegränsningar som har införts under pandemin har påverkat deras möjlig- heter att utöva sitt uppdrag. Slår man samman de två negativa svarsalternati- ven för respektive ”resekategori” finner man att den högsta andelen avser resor inom landet () och den nästa högsta resor inom (). Motsvarande värde för resor utanför är drygt 63 procent.290 av respondenterna ser positivt eller mycket positivt på effek- ten av resebegränsningarna inom landet. Motsvarande siffra för de två andra resekategorierna är . Det bör poängteras att ledamöterna i enkätfrågan ombads att beakta de möj- ligheter som i vissa fall kan ha funnits att ersätta vissa resor och fysiska möten etc. med t.ex. distansmöten. Respondenternas kommentarer kring uteblivna resor Färre resor ger mer tid över till annat Det är flera av respondenterna som påpekar att resor kan vara tidsödande, och att de ställdes in under större delen av 2020 innebar att det frigjordes tid för andra aktiviteter. Det har varit en fördel på flera sätt att resor varit begränsade. En hel del viktiga möten har ersatts av distansmöten som besparat mycket tid, särskilt när det kommer till kontakter utomlands. Det har blivit lättare att träffa många aktörer tack vare detta. I övrigt är det en solklar försämring av för- utsättningarna. En annan respondent formulerar sig på detta sätt: Det är klart att man gärna rest runt i landet men med alla distansbesök och digitala möten har fler resor kunnat göras, fler väljarkontakter kunnat tas, därmed också fler lokala medieintervjuer då man rest digitalt till fler stäl- len. Jag upplever också att jag mött fler personer , om än digitalt. Både för att det är mer lättillgängligt, man kan samla fler och hinna med fler möten. Andra pekar på att då alternativet att resa fysiskt inom landet eller till något annat land inte har funnits, har detta bidragit till att man har valt att eller varit nödgad att välja digitala alternativ i stället, vilket i sin tur har gynnat vanan vid och kunskaperna om att använda olika digitala lösningar. Färre resor har också öppnat upp för möjligheter att genomföra fler möten . Två typiska uttalanden från enkäten på detta tema är följande: Vi har blivit bättre än tidigare på digitala möten och vi har minskat andelen resor och fått tid över till fler digitala möten. Men vissa typer av möten, studiebesök m.m. har helt uteblivit. Det är alltid trevligt att träffas fysiskt eftersom dynamiken blir en annan. Men jag har hunnit träffa väldigt många fler företag, organisationer, 290Vissa tolkningsproblem uppkommer emellertid här eftersom vissa respondenter kan ha sett kategorin ”resor inom landet” som en delmängd av kategorin ”resor inom ”. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN väljare, medborgare etc. genom att vi har träffats digitalt. Jag har haft stör- re möjlighet att delta i hela landet genom digitala möten i stället för fysiskt. Likaså har jag varit med i fler panelsamtal, debatter osv. än vad jag normalt hinner. Andra är inte lika övertygade om de digitala alternativens möjligheter att er- sätta resor, konferenser och studiebesök, men kan i stället se andra fördelar med att slippa resa: I viss mån har det kunnat uppvägas med distansmöten och studiebesök på distans, men det ger inte samma upplevelse. Möjligheten att delta i inter- nationella konferenser har varit bättre, men man förlorar helt möjligheten till nätverksbygge, som när man är på plats. Å andra sidan har jag kunnat fördjupa relationen till familjen på ett sätt som inte varit möjligt . En delvis motsatt erfarenhet vittnar denne respondent om: Mina resor till och från har avsevärt försvårats, vilket har varit påfrestande för familjen och mig själv. Att inte kunna besöka företag och organisationer upplever jag som mycket begränsande ur kunskapsinhämt- ningssynpunkt. Det tycks också råda delade meningar om i vilken utsträckning ledamöternas resande kommer att återupptas i samma utsträckning som tidigare när verk- samheten återgår till ett nytt normalläge. En respondent menade följande: Den svenska är ett resande parlament, mycket beroende på av- stånden i och vi kommer att behöva återgå till att resa mycket när pandemin är över. Samma sak med och världen. De som dröm- mer om att vi inte ska resa lika mycket, varken inrikes eller utrikes, som före pandemin har i grunden fel. Begränsningar i möjligheterna att medverka vid studiebesök och fy- siska möten där det förekommer större folksamlingar En riksdagsledamot träffar vanligen många olika aktörer när hen utövar sitt uppdrag. Utöver de interna kontakterna inom det egna partiet och med andra med direkt koppling till riksdagsarbetet förekommer mängder av externa fy- siska kontakter med väljare, intresseorganisationer, myndigheter, företag m.fl. Att träffa dessa kategorier aktörer i deras egna sammanhang i form av studie- besök på företag, myndigheter, universitet och andra arbetsplatser är en del av en riksdagsledamots vardag som har fått begränsas avsevärt till följd av pan- demin. I figur C27 redovisas hur respondenterna har värderat hur begränsningarna i möjligheterna att delta fysiskt i externa studiebesök samt fysiska möten där det förekommer större folksamlingar (t.ex. demonstrationer, partimöten, före- läsningar etc.) har påverkat deras möjligheter att utöva uppdraget som riks- dagsledamot. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C27 Respondenternas syn på hur begränsningarna i möjligheterna att delta i fysiska studiebesök eller i fysiska möten där det förekommer större folksamlingar har påverkat deras möjligheter att utöva uppdraget som riks- (antal svar = 216 respektive 215) Möten där det förekommer större folksamlingar Av diagrammet framgår det tydligt att respondenterna anser att de begränsade möjligheterna att delta i fysiska studiebesök eller möten där det förekommer större folksamlingar har påverkat deras möjligheter att utöva uppdraget som riksdagsledamot negativt eller mycket negativt. När det gäller de fysiska stu- diebesöken är det av respondenterna som anger något av de två negativa svarsalternativen. Motsvarande siffra för frågan om möten med större folksamlingar är . Även om negativa uppfattningarna tydligt överväger i svaren på denna frå- ga är det vissa respondenter som i detta sammanhang, liksom i anslutning till frågan om resorna, pekar på att de digitala alternativen har gjort det möjligt att delta i flera olika arrangemang under en och , men att de kvaliteter som följer med ett fysiskt studiebesök inte alltid kan ersättas med en digital motsvarighet. Även om respondenterna ser det som negativt, är det få eller ingen av dem som har kommenterat det faktum att de har haft begränsade möjligheter att delta i möten där det förekommer större folksamlingar. Smittskyddsrelaterade begränsningar i möjligheterna att ta emot besök i lokaler I på och i övriga lokaler i anslut- ning till bedrivs inte bara formella möten i utskott och kammare eller mer informella kontakter mellan de folkvalda både inom och mellan de olika partierna. Lokalerna fungerar också som en viktig arena för möten mel- lan de folkvalda och olika kategorier av aktörer. Det kan handla om allt från bilaterala möten mellan en enskild väljare och en ledamot till större seminarier eller föreläsningar med många medverkande. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN betydande antal gymnasieklasser studiebesök i . Dessa guidas då vanligen runt av någon av de folkvalda. Av svaren på den enkätfråga som gällde hur begränsningarna att ta emot externa besök i har påverkat ledamöternas möjligheter att utöva sitt uppdrag framgår det att drygt fyra av fem anser att detta har varit negativt eller mycket negativt. anser att besöksbegräns- ningarna har varit positiva eller mycket positiva. Resterande anser att begränsningarna varken har varit positiva eller negativa (16,5 pro- cent) eller har valt svarsalternativet ”ingen åsikt” (1,). En av de ledamöter som har svarat på enkäten konstaterar att ”Det svåraste under pandemin är att kontakterna med medborgare och organisationer nästan helt har uteblivit.” Psykosociala aspekter och fysisk arbetsmiljö I enkäten ställdes två frågor om ledamöternas psykosociala situation och deras fysiska arbetssituation. Det kan finna skäl att återge de två frågorna i sin hel- het: •Psykosocial situation: Flera åtgärder vidtogs inom och av Riks- dagsförvaltningen med anledning av pandemin . Distansarbete kan exempelvis innebära både positiv och negativ påverkan på den psyko- sociala situationen. Vilken är din sammantagna bedömning av hur du upp- levde din psykosociala situation som en följd av pandemin och de förändrade förutsättningarna att utöva ditt uppdrag som riksdagsleda- mot? •Fysisk arbetssituation: Distansarbete kan innebära både positiv och nega- tiv påverkan på den fysiska arbetssituationen (arbetsställning, arbetshöjd, ljud, ljus, inomhusklimat etc.). Vilken är din sammantagna bedömning av hur du upplevde din fysiska arbetssituation ? Den förstnämnda frågan har en något bredare ingång än den andra mot bak- grund av att det bedömdes vara svårt för ledamöterna att på ett entydigt sätt skilja på psykosociala påverkansfaktorer som kan hänföras till själva riksdags- uppdraget och sådana som har en annan grund, t.ex. olika privata förhållanden. Svaren på den förstnämnda frågan bör därför ses som en sammanvägning av privata respektive uppdragsrelaterade faktorer. Det kan exempelvis handla om att det påbjudna distansarbetet gör det enklare att kombinera riksdagsuppdra- get med ett fungerande familjeliv, vilket torde kunna ge positiva effekter på de berörda ledamöternas psykosociala situation som helhet. Å andra sidan kan situationen var den omvända, dvs. att distansarbetet bidrar till isolering på hemorten och/eller till att andra negativa eller positiva förhållanden inom den privata sfären blir mer påtagliga. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN När det gäller frågan om den fysiska arbetssituationen är det sannolikt lät- tare för ledamöterna att skilja denna från de mer sammanflätade arbetsrelate- rade och privata faktorer som kännetecknar den psykosociala situationen. Å andra sidan kan det även här finnas vissa svårigheter att entydigt klassificera en företeelse som en del av de fysiska arbetsförhållandena. Ett skrikande barn som vill ha mammas eller pappas uppmärksamhet är ett exempel där den fy- siska och den psykosociala situationen kan sammanfalla. Figur C28 Respondenternas syn på sin psykosociala situation under pande- min samt på sin fysiska situation (antal svar 217 respektive 219) Diagrammet i figur C28 ger ingen entydig bild av hur respondenterna ser på dessa båda frågor. Svaren fördelar sig relativt jämt mellan de båda positiva svarsalternativen (den psykosociala situationen och den fysiska arbetssituationen ) respektive de båda negativa svarsalternativen (respektive ), och en ungefär lika stor andel av svaren hamnar i kategorin ”varken bra eller dåligt” (). Tar man fram ett diagram över den psykosociala situationen, men med sva- ren uppdelade efter variablerna kön respektive ålder får man de diagram som finns i figurerna C29 och C30. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C29 Respondenternas syn på sin psykosociala situation uppdelad efter variabeln kön (antal svar 217) Varken bra eller dålig Av diagrammet framgår det att det är en större andel av de kvinnliga respon- denterna som uppfattade sin psykosociala situation som mycket dålig () eller dålig () än bland de manliga respondenterna (). Det är en något större andel bland de man- liga respondenterna som anger svarsalternativen bra eller mycket bra (41 pro- cent) än bland de kvinnliga respondenterna (). I figur C30 har svaren på frågan om den psykosociala situationen delats upp med avseende på variabeln ålder. Figur C30 Respondenternas syn på sin psykosociala situation uppdelad efter variabeln ålder (antal svar 200) Varken bra eller dålig Här kan man konstatera att de är en ungefär lika stor andel i de två yngre ål- derskategorierna som anger att deras psykosociala situation har varit dålig eller mycket dålig. I ålderskategorin upp till är denna siffra 33 DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN procent och för kategorin 40–är den . I gruppen med de äldsta respondenterna () är anden dock lägre (), och här bör man även observera att ingen har valt att ange svarsalternativet mycket dåligt. I den yngsta kategorien är det som har valt detta alternativ, vilket i absoluta tal är fyra svar. Vidare kan det noteras att andelen respondenter i den äldsta gruppen som valde alternativet varken bra eller dåligt är högre än i de två andra ålderskategorierna. Ytterligare en iakttagelse är att det var en större andel () i den yngsta ålderskategorin som har angett att deras psy- kosociala situation var mycket bra än i de två andra ålders grup- perna, där motsvarande andelar var i åldersgruppen 40–och bland de äldsta respondenterna (). Kan antalet år som man ha varit riksdagsledamot samvariera med hur re- spondenterna har man har upplevt sin psykosociala situation under pandemin? En uppdelning av svaren på frågan om hur ledamöterna upplevde sin psyko- sociala situation efter hur de har suttit i redo- visas i figur C31. Figur C31 Ledamöternas syn på sin psykosociala situation upp- delat efter hur de har varit riksdagsledamöter (antal svar 201) Upp till Mellan två och fyra Mer än åtta år Av diagrammen i figuren ser man att det är en betydligt större andel bland de som har suttit kortast tid i (upp till ) som anger något av svars- alternativen dåligt eller mycket dåligt () än bland de ledamöter som har suttit längst i () där motsvarande siffra är 16 pro- cent. Det går också att utläsa en trendmässig minskning när det gäller dessa svar om man även betraktar de två mellanliggande kategorierna. Bland de re- spondenter som har suttit i i mellan två och är det som har valt svarsalternativet dålig eller mycket dålig och bland de som suttit mellan fyra och är det en fjärdedel som har valt något av de svarsalter- nativen. Av diagrammet framgår det också att det finns en motsatt trend när det gäller andelarna i respektive kategori som har valt de två positiva DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN I gruppen med respondenter som har suttit kortast tid i riks- dagen är det som har valt något av dessa alternativ medan motsva- rande siffra i var och en av de övriga tre kategorierna ligger på (kategorin 2–) respektive i de två kategorierna med re- spondenter som har suttit längst i . Det bör även noteras att det är bland de som har varit ledamöter i mellan två och som uppvisar den största andelen () svar i kategorin mycket bra. I kommitténs kontakter med gruppledarna har det framkommit att dessa har fått signaler om att det påbjudna distansarbetet har bidragit till en känsla av isolering hos vissa ledamöter och att detta även skulle kunna vara särskilt på- tagligt för de ledamöter som lever i enpersonshushåll. Delar man upp svaren på frågan om den psykosociala situationen efter bakgrundsvaria- beln enpersons- eller flerpersonershushåll får man den svarsfördelning som återfinns i figur C32. Figur C32 Ledamöternas syn på sin psykosociala situation upp- delat efter om respondenten lever i ett enpersons- eller flerpersonershushåll (antal svar 190) Av diagrammet kan man utläsa att det är en mer än dubbelt så stor andel () bland de respondenter som lever i flerpersonershushåll än bland de som lever i enpersonshushåll () som har valt något av alternativen bra eller mycket bra när de ska beskriva sin psykosociala situation . Tittar man på de två negativa svarsalternativen finner man att det är en något större andel () bland respondenterna i enpersonshushåll som har valt något av de svarsalternativen. Motsvarande siffra för de i flerpersonershushåll var . Det bör även uppmärksammas att det är 10 av respondenterna i flerpersonershushåll (vilket motsvarar i den kategorin) som angav att de hade upplevt sin psykosociala situation som mycket dålig. Ingen bland de i enpersonshushåll valde det alternativet. Det bör dock noteras att antalet respondenter som anger att de lever i ett enpersonshushåll endast uppgår till 26 stycken. Vidare är det viktigt att DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN understryka att frågan tar sikte på en sammanvägd psykosocial situation och alltså inte enbart kan anses avspegla effekterna av de anpassningar som har gjorts av riksdagsarbetet eller de förändrade förutsättningarna att utöva riks- Ledamöternas synpunkter på den fysiska arbetsmiljön och sin psyko- Frågor kopplade till den fysiska arbetsmiljön och till olika psykosociala aspek- ter berörs i den ruta för kommentarer som fanns i anslutning till frågan om den fysiska arbetsmiljön.291 Dessutom ges psykosociala aspekter en betydande tyngd i svaren på den fråga som låg till grund för det s.k. ordmoln som redo- visas i figur C35 (se längre fram i denna del av rapporten). När det gäller den fysiska arbetsmiljön pekar flera respondenter på svårig- heterna att ”få till” en bra fysisk arbetsmiljö i hemmet, och att distansarbetet i sig innebär många timmar stillasittande framför skärmen. Den tekniska utrustningen har varit det största hindret. Jag bor också litet, vilket gör att det blivit svårt att kunna jobba hemifrån på ett bra sätt sam- tidigt som fler i hushållet jobbar hemma. Dessutom har man som riksdags- ledamot ofta uppdrag och möten , väldigt ofta sitter man vid skärmen från 8 till efter 21 . Det är svårt att få till de naturliga Jättebra att ordnat med utrustning för hemmakontor, men för ett optimalt arbete hemma så skulle jag behöva investera i ett höj- och sänk- bart skrivbord, bättre belysning etc. Sådana investeringar kanske man drar sig för att göra när man inte riktigt vet vad som är bäst. framöver skulle kunna vara en hjälp som riksdagsledamöterna kan få, att när man börjar som ledamot kan man boka in en distansrådgivning kring hur arbetsplatsen hemma kan utformas ergonomiskt riktigt. tog det tid innan jag hittade rutiner i hemarbetet, vilket gjorde att jag inte kom ut och rörde mig och satt långa stunder vid datorn. Men när jag bör- jade med promenader till och från jobbet, fasta fikatider etc. så har det blivit mycket lättare att jobba hemifrån och jag har mått fysiskt och psy- Att inte träffa kollegor och väljare utan sitta framför en dator- skärm har dock varit jobbigt. Mer stillasittande i dålig position i hemmaarbetet. Ett hem är inte anpassat för att vara en permanent arbetsplats. 291Det bör noteras att kommittén valde att inte inkludera någon motsvarande möjlighet för ledamöterna att lämna synpunkter i direkt anslutning till frågan om hur de hade upplevt sin psykosociala situation.