rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — hur mycket som betalades ut i förseningsersättning (prisavdrag och ersättning för kostnad för annan transport) per 100 000 påstigningar 2019 för de aktuella kollektiv- trafikföretagen, framkommer för respektive företag följande: SL ca 2 400 kro- nor, Skånetrafiken ca , Länstrafiken i ca 1 600 kro- nor413 och Dalatrafik ca 3 100 kronor.414 Man kan konstatera att Skånetrafiken skiljer ut sig och har de klart största utbetalningarna av förseningsersättning i förhållande till antalet påstigningar. De övriga tre kollektivtrafikföretagen uppvisar relativt små skillnader i utbetald förseningsersättning per 100 000 påstigningar. Skillnaderna och likheterna mellan kollektivtrafikföretagen i utbetalning av förseningsersättning per 100 000 påstigningar har dock många möjliga delför- klaringar, t.ex. följande. Andelen ersättningsgilla förseningar i länen kan vari- era, vilket påverkar antalet resenärer som har möjlighet att ansöka om förse- ningsersättning. Kollektivtrafikföretagen kan i varierande grad vara bra på att informera resenärerna om deras rättigheter, vilket påverkar antalet resenärer som känner till möjligheten att ansöka om förseningsersättning. I ett närlig- gande exempel från fokusgruppsundersökningen (se bil. 2) om kunskapen om rätten till ersättning för annan transport (med egen bil eller taxi) till destinat- ionen vid försening skilde sig kunskapsnivån tydligt åt mellan regionerna i de olika fokusgrupperna. Sämst var kännedomen i och bäst i Stock- holm.415 En annan faktor som kan påverka den utbetalda förseningsersätt- ningen är om olika kollektivtrafikföretag tillämpar lagen mer eller mindre ge- neröst vid prövningen gentemot lagens bestämmelser. En delförklaring som i sammanhanget endast är tillämplig på Skånetrafiken är den omständigheten att om man som resenär i Skånetrafiken väljer ersättning via värdekod eller 412 Se bilaga 2 Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020, s. 3 och s. 19–26. 413 Uppgifterna om förseningsersättning för Länstrafiken i inkluderar krav på ersättning på grund av förseningar i den långväga kollektivtrafiken. Den redovisade summan är således en överskattning av det faktiska värdet. 414 I samtliga fall är det fråga om egna beräkningar baserade på inrapporterade uppgifter från de fyra kollektivtrafikföretagen om antalet påstigningar och total utbetald förseningsersätt- ning . 415 Se bilaga 2 Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020 s. 43. FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 värdebevis ger det extra i förseningsersättning.416 Detta påverkar ju självfallet det totala utbetalade beloppet för Skånetrafikens del. Kännedomen om vart man ska vända sig för att ansöka om förseningsersättning kan ju också påverka hur mycket förseningsersättning som betalas ut. I fokusgruppsunder- sökningen (se bil. 2) framkom inga tydliga regionala skillnader i kännedomen om vart man skulle vända sig. En tendens var att kännedomen var något högre bland deltagarna i storstadsregionerna och än bland delta- gare från och Västerbotten.417 Andelen avslagna ansökningar om förseningsersättning När det sedan gäller den fjärde parametern, dvs. andelen avslagna ansökningar om förseningsersättning för resenärer i de olika kollektivtrafikfö- retagen, var fördelningen följande: SL (), Skånetrafiken (12 pro- cent), Länstrafiken i (ingen uppgift) och Dalatrafik (ca 5 pro- cent). Andelen avslag varierar således mellan . De redovisade skillnaderna får anses vara inte alltför signifikanta. Det finns dock många tänkbara delförklaringar till att det kan förekomma skillnader i andelen avslag mellan kollektivtrafikföretagen, t.ex. att kunska- perna hos resenärerna om vad man som resenär har rätt till enligt lagen kan variera mellan länen och resultera i en högre andel avslag, t.ex. för att resenä- rerna begär ersättning för inte ersättningsgilla kostnader såsom förlorad arbets- tid. Kollektivtrafikföretagen kan också tänkas tillämpa lagen mer eller mindre generöst vid prövningen gentemot lagens bestämmelser, vilket kan påverka andelen avslag. I län med många linjer med en linjesträckning såväl över som är det lättare för resenärerna att blanda ihop de två regel- verken, vilket kan påverka andelen avslag. Förutsättningarna att tillämpa lagen i de olika länen skiljer sig delvis åt och påverkar sannolikt tillämpningen Som framgår nedan så finns det förutsättningar kopplade till geografi och kol- lektivtrafikens organisering och aktörer som delvis skiljer sig åt mellan länen och som sannolikt påverkar tillämpningen av lagen. Men dessa faktorer är svåra att särskilja från andra faktorer som också påverkar tillämpningen av lagen. En uppräkning av många av dessa andra faktorer som kan påverka till- lämpningen görs i det föregående avsnittet om förseningsersättning. Några exempel på geografins betydelse för tillämpningen av lagen har framkommit. SL framhåller att man i bara har någon enstaka linje som har en linjesträckning , vilket gör att SL och resenä- rerna i allt väsentligt inte behöver förhålla sig till EU:s tåg- och busspassage- rarförordningar (som gäller för linjer som är eller längre). 417Se bilaga 2 Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020, s. BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH Risken för att blanda samman de skilda regelverken för resenärerna är därmed liten så länge man inte reser med långväga kollektivtrafik till angränsande län. I har man dock i motsats till enligt Länstrafiken i mycket trafik som är över och . också enligt länstrafiken vara svårt att sätta upp information om de olika re- gelverken i själva bussarna då de trafikerar sträckor av olika längd. netrafiken nämner resor som är längre och kortare än i länet som en försvårande omständighet när det gäller tillämpningen av lagen. latrafik är resor som är längre och kortare än inget problem då företaget knappt har någon linje med en linjesträckning . Däremot förekommer en del resande över länsgränsen med andra kollektivtra- fikföretag på linjer med linjesträckningar . En annan utmaning vid tillämpningen av lagen är enligt Länstrafiken i Väs- terbotten att länet är ett stort geografiskt område med många små hållplatser som ofta bara består av en hållplatsstolpe. Det är svårt att på sådana hållplatser tillhandahålla någon omfattande information till resenärerna. vid små hållplatser i stället lita på information via appar och webbplatser. Även Dalatrafik indikerar att detta är ett problem. I sammanhanget ska tilläg- gas att det även finns små hållplatser i och i vissa delar av länet där informationen som lämnas till resenärerna är begränsad. Resor med olika trafikslag, resor över länsgränser eller utlandstrafik kan påverka bedömningen av vad som är en sammanhållen resa eller inte vid ett fordonsbyte (vilket i sin tur kan avgöra om man är berättigad till förseningser- sättning eller inte vid en försening) och också i vissa fall påverka om det är den svenska lagen eller EU:s tåg- och busspassagerarförordningar som är till- lämpliga på en resa. Skånetrafiken framhåller att resor med olika trafikslag (buss och tåg), resor av olika karaktär (stadstrafik, pendlarresor med olika längd, resor över läns- gränsen och utlandstrafik) är faktorer som försvårar tillämpningen av lagen i Även Resenärsforums representant i lyfter fram förekomsten av mycket trafik till angränsande län och utlandstrafik till som försvå- rande när det gäller tillämpningen av lagen. Resenärsforums representant i Da- larna pekar också på många resor över länsgränsen som försvårande vid till- lämpningen av lagen. Intressant att notera i sammanhanget är att svårigheterna att tillämpa lagen gjorde att Skånetrafiken fram till valde att tillämpa den i vissa avseenden generösare svenska lagen även på sträckor över i stället för EU-regleringen. De flesta av de förutsättningar som Skånetrafiken nämner i fråga om är ju också en realitet i storstadslänet (se avsnittet om Kollektivtra- fikens organisering och aktörer för ) men SL har valt att inte lyfta fram dessa faktorer som något som försvårar tillämpningen av lagen. senärsforums representant från menar dock att det faktum att det finns många olika kollektivtrafikföretag och många trafikutförare och att det ofta också är många byten mellan trafikslag kan försvåra bedömningen av om FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 förseningsersättning ska betalas ut eller inte, dvs. om det är fråga om en sam- manhållen resa eller flera resor. Det finns förutsättningar kopplade till geografi och kollektivtrafikens organi- sering och aktörer som delvis skiljer sig åt mellan länen och som kan påverka tillämpningen av lagen. Det är dock svårt att kvantitativt (och kvalitativt) be- lägga skillnader mellan hur lagen tillämpas i olika län. I den mån det går att hitta några skillnader eller likheter i hur lagen tillämpas i olika län så finns det när det gäller förseningsersättning många möjliga delförklaringar. Några tyd- liga svar på om det finns några signifikanta skillnader mellan länen i tillämp- ningen av lagen i de undersökt delarna ger således inte de aktuella fallstudi- erna. BILAGA 5 FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH , Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtrafikföretagens syn på lagen, 2020 Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik), intervju den 15 ok- tober 2020, e-post , intervju och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 okto- ber 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 febru- ari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av för- ordning (EG) nr 2006/2004 Länstrafiken i , e-post , intervju Lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter Proposition 2015/16:13 Stärkta rättigheter för kollektivtrafikresenärer Ramboll, Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner (dnr 377- 2019/20), 2020 Region (regional kollektivtrafikmyndighet), intervju Region , Regionalt trafikförsörjningsprogram för 2018–2020, 2017 , Trafikförsörjningsprogram för 2020–2030, 2020 (Regional kollektivtrafikmyndighet), intervju Region /trafikförvaltningen (regional kollektivtrafikmyndighet), intervju , webbplats Region /trafikförvaltningen, Regionalt trafikförsörjningsprogram för , 2017 Region /trafikförvaltningen (SL), e-post , intervju FALLSTUDIER I FYRA LÄN – , , OCH .....BILAGA 5 Region (regional kollektivtrafikmyndighet), intervju , webbplats Resenärsforum, , intervju Resenärsforum, län, intervju Resenärsforum, , intervju Resenärsforum, , intervju Skånetrafiken, e-post , intervju SOU 2018:58 Särskilda persontransporter – moderniserad lagstiftning för ökad samordning , Kollektivtrafikresenärers rättigheter – En enkätunder- sökning om kunskaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollek- tivt (dnr 376-2019/20), 2020 Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, 2020 Lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om reseinformation, ersättning och prisavdrag vid förseningar och frånträdande av avtal om köp av periodbiljett vid resor i kollektivtrafik med tåg, spårvagn, tunnelbanetåg, buss och person- bil. Med kollektivtrafik avses detsamma som i lagen (2010:1065) om kollek- tivtrafik. Lagen gäller inte vid trafik som huvudsakligen bedrivs på grund av sitt hi- storiska intresse eller sitt turistvärde. 2 § Vid resor med tåg tillämpas bestämmelserna om reseinformation och om ersättning och prisavdrag vid förseningar i 7–17 §§ i den utsträckning motsva- rande bestämmelser i och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av om rättigheter och skyldigheter för tågre- senärer (tågpassagerarförordningen) inte är tillämpliga. Av 4 § följer att bestämmelser i tågpassagerarförordningen om reseinform- ation och rättigheter vid förseningar inte är tillämpliga i vissa fall. 3 § Vid resor med buss tillämpas bestämmelserna om reseinformation och om ersättning och prisavdrag vid förseningar i 7–17 §§ i den utsträckning motsva- rande bestämmelser i och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av om passagerares rättigheter vid busstrans- port och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (busspassagerarförord- ningen) inte är tillämpliga. Genom 5 § utvidgas tillämpningen av busspassagerarförordningens be- stämmelser om reseinformation och rättigheter vid förseningar. Undantag från tillämpningen av tågpassagerarförordningen 4 § Artiklarna 7, 8.1, 10.1, 10.2, 10.4 och 15–18 i tågpassagerarförordningen, i den ursprungliga lydelsen, ska inte tillämpas på inrikes trafiktjänster som har en sträckning som är kortare än . Utvidgning av tillämpningen av busspassagerarförordningen 5 § Artiklarna 3, 4.1, 5, 6, 8 och 19–23 i busspassagerarförordningen, i den ursprungliga lydelsen, ska även tillämpas på sådana trafiktjänster som anges i LAGEN (2015:953) OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER.....BILAGA 6 artikel 2.1 i förordningen, i den ursprungliga lydelsen, som har en sträckning som är eller längre. Avtalsvillkor som avviker från lagen 6 § Ett avtalsvillkor som i jämförelse med 12–17, 19 eller 20 § är till nackdel för resenären är utan verkan mot denne. 7 § Transportören ska tillhandahålla information om 1.en försening eller annan störning i trafiken och dess orsak, varaktighet och konsekvenser, 2.resenärens rättigheter i frågor som regleras i denna lag, 3.transportörens allmänna avtalsvillkor, 4.biljettpriser, tidtabeller och linjesträckningar, 5.tillgänglighet till fordon, stationer och hållplatser, 6.möjligheten att medföra cyklar och villkor för detta, 7.säkerhets- och trygghetsfrågor, och 8.hur transportören kan kontaktas. 8 § Under en resa med spårvagn eller tunnelbanetåg eller med tåg som inte omfattas av tillämpningsområdet för tågpassagerarförordningen ska transpor- tören ge resenären information om nästa station eller hållplats och viktigare anslutande förbindelser. 9 § Information enligt 7 och 8 §§ ska tillhandahållas i den eller de former som är mest lämpliga för att resenärerna ska kunna ta del av informationen. Vid bedömningen av lämplig form ska särskild vikt läggas vid behoven hos perso- ner med funktionsnedsättning. 10 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska utöva tillsyn över att transportörer fullgör de skyldigheter som följer av 7–9 §§. Påföljd vid utebliven information 11 § Om information inte lämnas enligt 7–9 §§, ska marknadsföringslagen (2008:486) tillämpas, med undantag av 29–36 §§ om marknadsstörningsav- gift. Sådan information ska anses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket den lagen. BILAGA 6 LAGEN (2015:953) OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER Ersättning och prisavdrag vid förseningar Vad som avses med försening 12 § En resa är att anse som försenad, om transportens ankomst till resans slutdestination sker än vad som framgår av transport- avtalet eller, om ankomsttiden inte anges där, den offentliggjorda tidtabellen. Med resa avses en transport som en resenär och en eller flera transportörer har ingått avtal om. Om det har ingåtts ett avtal som ger resenären rätt till en eller flera transporter som inte närmare har specificerats, krävs för att det ska vara fråga om en resa också att resenären särskilt har inrättat sig efter den ak- tuella transporten. Förseningsbedömningen vid ändringar av en trafiktjänst 13 § Om en transportör har senarelagt tiderna för en enskild trafiktjänst, ska bedömningen av om resan är försenad göras utifrån den ändrade tiden för an- komst i stället för vad som anges i 12 § första stycket, om information om ändringen har offentliggjorts åtminstone före den tid för avgång som framgår av den offentliggjorda tidtabellen. Om en transportör har ställt in en enskild trafiktjänst, ska den tid för an- komst som framgår av den offentliggjorda tidtabellen inte beaktas vid bedöm- ningen av om resan är försenad, om information om att trafiktjänsten har ställts in har offentliggjorts enligt första stycket. Första och andra styckena gäller inte i de fall resans ankomsttid till slutdes- tinationen framgår av transportavtalet. Ersättning för annan transport vid befarad försening 14 § Om det finns skälig anledning att anta att en resa kommer att bli försenad, har resenären rätt till ersättning av transportören för skä- liga kostnader för annan transport för att nå resans slutdestination. Detta gäller även om det inte har ingåtts ett avtal om transport för den resa som befaras bli försenad, om resenären särskilt har inrättat sig efter den transporten. Om resenären inte har betalat för resan, får transportören avräkna den kost- nad som resenären skulle ha haft om denne hade betalat för resan. Högsta ersättningen enligt denna paragraf är 1/40 av det prisbasbelopp en- ligt 2 kap. 7 § socialförsäkringsbalken som gäller då resan skulle ha avslutats. LAGEN (2015:953) OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER.....BILAGA 6 15 § Om en resa är försenad, har resenären, om han eller hon inte begär ersättning för annan transport vid befarad försening enligt 14 §, rätt till prisavdrag med av det pris som resenären har betalat för resan, om förseningen uppgår , av det pris som resenären har betalat för resan, om förseningen uppgår , eller 3.hela det pris som resenären har betalat för resan, om förseningen uppgår . 16 § Om det inte klart framgår vilket pris resenären har betalat för resan, ska prisavdraget beräknas utifrån priset för en enkelbiljett för resenären. Om rese- nären i ett sådant fall har använt en biljett som innebär en rabatt i förhållande till en enkelbiljett, får transportören minska prisavdraget i proportion till ra- batten. 17 § Resenären får begära ersättning för annan transport vid befarad försening enligt 14 § eller prisavdrag vid försening enligt 15 § endast om resenären inom skälig tid efter det att resan avslutades eller, om transporten inte genomförs, skulle ha avslutats lämnat transportören ett meddelande om att han eller hon vill åberopa förseningen (reklamation). Ett meddelande som lämnas efter det att resan avslutades eller skulle ha avslutats ska alltid anses ha lämnats i rätt tid. Om ett meddelande om reklamation har skickats på ett ändamålsenligt sätt, anses reklamation ha skett när detta gjordes. 18 § I 9 § järnvägstrafiklagen (2018:181) finns bestämmelser om transportö- rens rätt till ersättning i vissa fall av en infrastrukturförvaltare för skada som uppkommer för transportören till följd av dennes skyldigheter enligt 14 och 15 §§ i denna lag. BILAGA 6 LAGEN (2015:953) OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER Frånträdande av avtal om köp av periodbiljett 19 § Resenären får frånträda avtalet om köp av en periodbiljett, om transpor- törens trafikutbud ändras efter köpet på så sätt att det avviker från vad resenä- ren med fog har kunnat förutsätta vid köpet och avvikelsen är av väsentlig betydelse för resenären. Om en resenär frånträder avtalet om köp av en periodbiljett, har resenären rätt till återbetalning av den del av biljettpriset som avser tiden efter frånträ- dandet. Med periodbiljett avses en biljett som ger resenären rätt till ett obestämt antal resor . 20 § En fordran enligt 14, 15 eller 19 § upphör, om resenären inte väcker talan från det att fordran uppkom. Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken