rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — För att ge lantbrukare möjlighet att få tillgång till likvida medel före utbetalning av EU- stöden erbjuder EU-krediter, dvs. banken kan låna ut pengar med ett beslut om EU-stöd som pant.387 Att det varit problem med försenade EU-stöd beskrivs i avsnitt 2.2.1. Att åtgärder för att anpassa lantbruket till klimatförändringar är betydelsefulla för att minska sårbarheten lyfts av många lantbrukare både i fallstudierna och i Lantbruksbarometerns januarimätning 2020. Att det är viktigt att stärka lant- brukets förmåga att genomföra klimatanpassningsåtgärder framkommer också i ett av Agenda 2030:s delmål för mål 2 Ingen hunger som lyder: uppnå hållbara system för livsmedelsproduktion samt införa motståndskraftiga jordbruksmetoder som ökar produktiviteten och pro- duktionen, som bidrar till att upprätthålla ekosystemen, som stärker för- mågan till anpassning till klimatförändringar, extrema väderförhållanden, torka, översvämning och andra katastrofer och som successivt förbättrar mark- och jordkvaliteten. Ett aktivt klimatanpassningsarbete är enligt en forskare vid uni- versitet nödvändigt, men det behövs ökad kunskap och strategier för att han- tera avvägningar och synergier mellan anpassningsåtgärder och andra hållbar- hetsåtgärder. Flera miljökvalitetsmål skulle exempelvis kunna påverkas när jordbruket anpassar sig till klimatet.388 Även forskare vid FOI lyfter att det finns ett behov av att analysera klimatanpassningsåtgärder som minskar sår- barheten i primärproduktionen även utifrån deras påverkan på andra mål i sam- hället för att undvika målkonflikter.389 Exempelvis kan bevattningsanlägg- ningar påverka våtmarkerna och motverka miljökvalitetsmålet Myllrande våt- marker. Det kan också vara svårt att vidta lämpliga anpassningsåtgärder ur smitt- skyddssynpunkt, menar en forskare vid SVA, eftersom det ännu inte finns till- räcklig kunskap om hur smittämnens förekomst och spridning påverkas av ett förändrat klimat.390 Det finns en mängd olika klimatanpassningsåtgärder som växtodlare och animalieproducenter kan genomföra i primärproduktionen. I nedanstående två figurer illustreras exempel på möjliga åtgärder. Därefter presenteras vilka åt- gärder som vidtagits av de lantbrukare som deltog i Lantbruksbarometerns ja- nuarimätning 2020. Sedan beskrivs dels åtgärder som har genomförts eller pla- neras genomföras av lantbrukare i fallstudierna, dels åtgärder som framkom- mit vid övriga intervjuer och i dokumentstudier. 387Telefonintervju med tjänstemän vid , . 388Intervju med en forskare vid , . 389Intervju med forskare vid FOI, . 390E-post från en veterinär och laborator vid SVA, . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Figur 3 Klimatanpassningsåtgärder för växtodling Källa: Egen bearbetning av material från intervjuer och dokumentstudier. Figur 4 Klimatanpassningsåtgärder för djurhållning Källa: Egen bearbetning av material från intervjuer och dokumentstudier. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Några av åtgärderna i figurerna är mer generella åtgärder för att minska sår- barheten i primärproduktionen, t.ex. samodling och reservlager. Dessa presen- teras därför separat i de efterföljande avsnitten 2.4.3 och 2.4.2. Drygt en tredjedel av lantbrukarna har vidtagit klimatanpassningsåtgärder I Lantbruksbarometerns januarimätning 2020 uppger av lantbru- karna att de vidtagit någon åtgärd för att förbereda sitt lantbruk för risken att drabbas av klimatförändringar, se diagram 15. Svaren varierar mellan i Lantbruksbarometerns sju regioner. Den region där högst andel lantbrukare uppger att de vidtagit någon åtgärd är region 3 med , , och . Lägst andel återfanns i region 7 med , och . I de olika producentgrupperna uppger högst andel lantbrukare i gruppen ägg- och fjäderfäproduktion (55 pro- cent) att de vidtagit någon åtgärd. Diagram 15 Andel lantbrukare som uppger att de vidtagit någon åtgärd för att förbereda sitt lantbruk för risken att drabbas av klimatförändringar Källa: Lantbruksbarometerns januarimätning 2020. Den vanligaste vidtagna åtgärden är enligt Lantbruksbarometern en åtgärd för att säkra eller trygga vattenförsörjningen. Därefter kommer dränerings- och dikningsåtgärder, se diagram 16. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Diagram 16 Vidtagna åtgärder Svarande har kunnat uppge flera vidtagna åtgärder. Källa: Lantbruksbarometerns januarimätning 2020. En forskare vid har vid samtal med aktörer fått höra att rådgivare generellt sett anser att lantbrukarna inte har kommit igång med kli- matanpassningen, medan lantbrukarnas uppfattning ofta är att de alltid har va- rit tvungna att anpassa sig till olika vädersituationer.391 Ökad användning av teknik Att göra rätt insatser för bästa effekt kan underlättas med ökad användning av teknik och digitalisering. Lantmännen nämner att exempel på tekniker som kan användas inom lantbruket är satellitbilder för att analysera och styra odlingen, teknik som registrerar upptaget av kväve i grödan, drönare med kameror som länkar till satelliter för bedömningar samt effektivt växt- skydd.392 Precisionsodling genom ökad digitalisering kan men behöver inte minska sårbarheten i primärproduktionen och det skapar nya beroenden för jordbru- ket, enligt forskare vid FOI. Forskarna menar att det är viktigt att säkerställa att dessa i sig inte utgör en ökad sårbarhet. En ökad digitalisering skapar också ett ökat behov av it-säkerhet.393 Forskning pågår för att ta fram bättre jordbrukstekniker för att anpassa jord- bruket till klimatförändringar. Forskare i har t.ex. utvecklat ett infor- 391Intervju med en forskare vid , . 392Lantmännen (2019), Framtidens jordbruk – Vägen mot ett klimatneutralt jordbruk 2050. 393Intervju med forskare vid FOI, . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET mationssystem med bl.a. meteorologiska data som kan användas för att öka produktiviteten, fördela resurser rimligt, anpassa jordbruket till klimatföränd- ringar och undvika matsvinn.394 Lantbrukarna i fallstudierna har inte specifikt framfört att de ökat använd- ningen av teknik och digitalisering för klimatanpassning. Dock nämner flera lantbrukare att de har investerat i åtgärder för att säkra sin tillgång på el, såsom solenergi, eller att de planerar att göra det, se vidare avsnitt 2.4.3. Lantbrukare på en gård i nämner också att de har funderat på att inve- stera i en drönare för att effektivisera växtodlingen.395 I ett framtida klimat kommer enligt en forskare vid SLU både vattenuttaget för odling och djurhållning och bevattningsinfrastrukturen (inklusive vattenlag- ring) troligen att behöva öka för att möta ett mer varierat klimat och möta mål om livsmedelssäkerhet.396 En växtodlingsrådgivare betonar att det är viktigt att samla in och ta vara på vatten när det kommer mycket vatten som kan användas senare när det är brist.397 Flera lantbrukare i har redan investerat i bevattningsanlägg- ningar och bevattningsdammar, och många vill investera i sådana. Flera har också anlagt eller planerar att anlägga våtmarker samt planerar att vidta andra åtgärder för att behålla fuktigheten i åkermarken.398 Det pågår också lokala engagemang för vatten, s.k. LEVA-projektsatsningar, i avrinningsområden i , och kommuner. Dessa handlar t.ex. om åtgär- der på fält och i diken för att fördröja vattnets avrinning och om anläggning av bevattningsdammar.399 Även i fallstudierna i framkommer att antalet bevattningsdammar har ökat, och någon lantbrukare nämner att han har satt ut tunnor för att ta till vara regnvatten efter torkan 2018.400 En lantbrukare i har köpt vattentankar för att säkra tillgången på vatten.401 För att effektivisera bevattning på är användning av rampspridare i stället för vanliga spridare vid bevattning ett bra exempel.402 Det finns ett behov av regelförenkling och snabbare tillståndsprocesser när det gäller vattenuttag och bevattningsanläggningar, för att lantbrukarna ska kunna göra de investeringar som är nödvändiga för att säkra vattentillgången och anpassa den efter sina behov, enligt en forskare vid SLU. Detta kan också gälla för dränering och avledning av vatten, särskilt vid stora flödesmäng- der.403 Se även avsnitt 2.2.8. 394Zhai, Zhaoyu m.fl. (2020). 395Intervju med lantbrukare i , . 396Intervju med forskare vid (SLU), . 397Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 398Intervjuer med lantbrukare i , –26. 399Intervju med representant för LRF Sydost, . 400Intervjuer med lantbrukare i och tjänstemän vid i , och . 401Skypeintervju med lantbrukare i , . 402Intervju med representant för LRF , . 403Intervju med forskare vid SLU, . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Vattenförsörjningsplaner ska bidra till att trygga dricksvattenförsörjningen och minskar på så sätt sårbarheten för brist på dricksvatten. Regionala vatten- försörjningsplaner finns i fallstudieregionerna , och län.404 i arbetar med att ta fram en regional vattenförsörjningsplan. Den berör framför allt dricksvattnet men även lantbru- ket.405 Regionala vattenförsörjningsplaner bidrar enligt i län till kunskap om hur mycket vatten som går till gårdarna i regionen.406 Jordbruket borde enligt en forskare vid SLU finnas med i den allmänna resursplaneringen, och det borde vara tydligt var i prioriteringsordningen jord- bruksprodukter och djurhållning befinner sig när det gäller vattenuttag. Regio- nerna borde enligt forskaren vid SLU ta fram vattenhushållningsplaner som beaktar lantbrukets behov.407 Åkermarken behöver kontinuerligt underhåll både för sina naturliga aspekter som hög bördighet med god markstruktur och genom ytterligare stöd som drä- nering och bevattning för att bibehålla produktionen på en hög nivå under nu- varande och framtida varierande klimat, enligt forskare vid SLU.408 Med mel- langrödor i växtföljden bevaras även markstrukturen, enligt en växtodlings- rådgivare.409 Forskning visar att lantbrukare har vidtagit åtgärder som underhåll av mark- struktur och reducerad markpackning.410 Även i fallstudierna framkommer att lantbrukare vidtagit åtgärder för att förbättra jordhälsan. Lantbrukare i och nämner att de kör färre överfarter, dvs. att de inte kör sina maskiner på åkern så ofta, vilket gör att jorden klarar torra perioder bättre.411 En lantbrukare i har genomfört täckdikning på både egen och arren- derad mark förbättrat jordhälsan. För att genomföra åtgärder på den arrende- rade marken krävs dock en bra relation med markägaren för att få lägre arrende för utfört arbete, menar lantbrukaren.412 Växtförädling för att anpassa växterna till ett förändrat klimat minskar sår- barheten och är något som Lantmännen arbetar med. Satsningen på SLU Gro- grund – centrum för förädling av livsmedelsgrödor är ett viktigt instrument enligt Lantmännen för att arbeta vidare med detta.413 Även forskare vid FOI framhåller att SLU Grogrund minskar sårbarheten för klimatförändringar i 404Länsstyrelsen i (2012), Regional vattenförsörjningsplan för län, Länsstyrel- sen i län (2013), Regional vattenförsörjningsplan för län och i (2015), Regional vattenförsörjningsplan för . 405Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 406Intervju med tjänstemän vid i län, . 407Intervju med forskare vid SLU, . 408Intervju med forskare vid SLU, . 409Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 410Juhola, m.fl. (2017). 411Intervjuer med lantbrukare i och , och . 412Intervju med lantbrukare i , . 413Intervju med Lantmännen, . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET primärproduktionen.414 Satsningen som startade ska bidra till en ökad livsmedelsproduktion lokalt och nationellt.415 Se även avsnitt 2.5.1 och 2.5.2. Många lantbrukare i fallstudierna har anpassat grödvalet till ett förändrat klimat. Flera lantbrukare i och odlar mer torktåliga grödor, t.ex. råg och majs, och torktålig vall som lusern och vit- och rödklöver.416 En lantbrukare i har planer på att förändra grödvalet genom att t.ex. odla mer lusern.417 En gård i har sått in växtslag som är mindre torkkänsliga och som ger mer protein än andra grödor genom att ha egna klöverbland- ningar.418 En lantbrukare som varit ordförande i nämner också att lantbrukarna i har blivit mer medvetna och tänker mer på torktåliga sorter.419 En ekologisk gård i framhåller att det är svårare för ekologiska odlare att hitta torktåliga grödor, eftersom det inte finns samma utbud. Gården sår egen säd, och skulle det bli brist på foder slår de den till gräs i stället.420 Ökad klöver- och gräsvallodling minskar enligt en forskare vid SLU sår- barheten och binder dessutom kol. Vallodlingen minskar också beroendet av pesticider.421 Det har även framkommit andra odlingsåtgärder som minskar sårbarheten i primärproduktionen i fallstudierna. Exempelvis har ställt om växt- odlingen och odlar nu mer grovfoder till djuren för att kunna lagra foder.422 Enligt en växtodlingsrådgivare skulle man också kunna minska beroendet av bekämpningsmedel genom att odla mer vall i växtföljden, men det kräver också en marknad för och lantbruk med djurhållning inom ett rimligt avstånd.423 I ett torrare klimat kan också behovet av besprutning minska. En lantbrukare i avvaktade med besprutning mot svamp 2018 då han såg att det inte skulle bli ett problem på grund av torkan, vilket bidrog till att han minskade behovet av bekämpningsmedel och sparade mycket pengar.424 Djurstall i är enligt SVA sällan byggda för långa perioder med hög temperatur. Vid ett varmare klimat kan därför många djurhållare bli tvungna att investera i bättre ventilationsanläggningar eller kylanläggningar eller mins- ka beläggningsgraden i stallen.425 414Intervju med forskare vid FOI, . 415Se SLU:s webbsida SLU Grogrund – centrum för förädling av livsmedelsgrödor om livs- medelsgrödor. 416Intervjuer med lantbrukare i och och tjänstemän vid i Kal- mar län, –06 och –25. 417Intervju med lantbrukare i , . 418Skypeintervju med lantbrukare i , . 419Skypeintervju med lantbrukare i , . 420Intervju med lantbrukare i , . 421Intervju med forskare vid SLU, . 422Intervju med lantbrukare i , . 423Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 424Intervju med lantbrukare i , . 425SVA (2019), Handlingsplan för klimatanpassning 2019 – En rapport om klimatets påver- kan på djuren. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Att se över de befintliga kylaggregaten och vid behov byta ut dessa är enligt forskare vid FOI en åtgärd som skulle minska sårbarheten i djurhållningen vid ett varmare klimat.426 Andra exempel som skulle minska sårbarheten för dju- ren i ett varmare klimat är att installera fläktar och sprinklersystem samt att skapa fler skuggplatser till djuren. SLU framhåller i en rapport427 att om man bygger smalare och högre stall placerade öppet på en höjd, i vinkel mot den vanligaste vindriktningen och utan andra byggnader i närheten, kan vinden utnyttjas och stallen blir lättare att ventilera. Se även avsnitt 2.4.3. Förebyggande djurhälsa och djurskyddsåtgärder Förebyggande djurhälsa och djurskyddsåtgärder som tar hänsyn till ett föränd- rat klimat är också viktiga klimatanpassningsåtgärder för djurhållare. Veterinärerna skulle enligt en veterinär vid SVA kunna bidra till att minska sårbarheten genom att arbeta ännu mer med övervakning och bekämpning av vissa smittsamma sjukdomar och smittspridande insekter och fästingar. I nu- läget är diagnostiken för en del udda sjukdomar beroende av samarbeten och hjälp från andra länder, eftersom det är dyrt att upprätthålla möjligheten att analysera udda och sällsynta sjukdomar. Vanliga sjukdomar är ofta attraktiva att analysera hos de kommersiella labben. Om man får bättre övervakning av fästingar, myggarter, knott och liknande insekter kan man också förutse vissa sjukdomars förekomst och spridning bättre.428 Inför ett krisläge, t.ex. extremväder, skulle lagstiftningen behöva förbere- das, enligt LRF. Mycket handlar om att klara djurhållningen under en kris, och här skulle en mindre restriktiv lagstiftning för exempelvis djurskyddet behö- vas. gav EU generella dispenser inom GJP för att klara växtodlingen och djurhållningen.429 2.4.3 Säkra tillgången till insatsmedel Säkrad tillgång till insatsmedel som drivmedel, el, foder och utsäde minskar sårbarheten i primärproduktionen. Enligt forskare vid FOI behöver svenska lantbrukare minska sitt externa beroende, t.ex. genom ökad produktion av svenska biodrivmedel. Med andra ord skulle en utökad cirkulär ekonomi i lant- bruket minska sårbarheten.430 En decentraliserad elproduktion, med naturgas, vattenkraft, vindkraft etc., minskar sårbarheten, enligt tjänstemän vid . Dock är elnätet sammanbyggt och sammankopplat, vilket är en kvarstående sårbarhet även om elproduktionen är decentraliserad. En möjlig åtgärd är att fler lantbrukare med egen elproduktion också har egna kondensatorer, en stärkt autonomi.431 426Intervju med forskare vid FOI, . 427SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning. 428Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 429Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 430Intervju med forskare vid FOI, . 431Intervju med tjänstemän vid , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Investeringar i förnybar energi Investeringar i förnybar energi som biogas, solenergi och vindkraft minskar sårbarheten för brist på el, vilket lantbrukare och särskilt animalieproducenter är mycket beroende av. I Lantbruksbarometerns januarimätning 2020 uppger endast ett tjugotal lantbrukare att de har skaffat egen elproduktion, se diagram 16 i avsnitt 2.4.2. Däremot framkommer det i fallstudierna att några lantbru- kare har investerat i förnybar energi och att flera lantbrukare planerar att göra det. I de följande underavsnitten redogörs för investeringar i biogasanlägg- ningar, solenergi och övrigt. Lantbrukare kan utnyttja t.ex. gödsel från djuren och restprodukter från jord- bruket och skogsbruket för att producera biogas. Investeringar i biogasanlägg- ningar är dyra även om det finns möjlighet att söka investeringsstöd för biogas, s.k. gödselgasstöd. Den potentiella utvecklingen av biogas i har enligt ,432 som publicerades , inte tagits till vara på ett eftersträvansvärt sätt. Utredningen har därför bl.a. föreslagit fyra produktionspremier som styrmedel för att stimulera biogasutvecklingen, varav ett förslag är en ny gödselgaspremie för att stimulera produktionen av biogas. Enligt förslaget ska den nya gödselgaspremien vara fastslagen i förväg till ett visst belopp, och den ska inte vara beroende av hur många som söker den. En lantbrukare i menar att investeringar i biogas kräver att de åtgärder som föreslås i förverkligas.433 En annan lantbru- kare i menar att elpriset varit för lågt för att det ska vara en lönsam inve- stering.434 Just lönsamhetsskäl satte enligt en lantbrukare i stopp för pla- nerna som några grannar hade att starta en gemensam biogasanläggning.435 I fallstudierna framkommer att några lantbrukare i , och har investerat i biobränslepannor (flispannor) för uppvärmning.436 Därtill har en lantbrukare i investerat i en biogasanläggning av klimat- skäl.437 I samtliga fallstudier har några lantbrukare funderingar på att starta gemen- samma biogasanläggningar.438 En stor biogasanläggning är planerad i Möns- terås i vilken elva lantbrukare medverkar. Anläggningen kommer att produ- cera flytande biogas av gödsel från regionen samt ett balanserat växtnärings- medel som restprodukt. Processen har dock gått trögt, och det är oklart när biogasanläggningen kan börja byggas.439 En annan stor biogasanläggning är 433Intervju med lantbrukare i , . 434Intervju med lantbrukare i , . 435Intervju med lantbrukare i , . 436Intervjuer med lantbrukare i , och , , , och . 437Intervju med lantbrukare i , . 438Intervjuer med lantbrukare i , , och , , 2020-02- 12, –26 och . 439Intervjuer med lantbrukare i , samt Scandinavian Biogas webbplats: . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Där återstår dock fortfarande en del problem att lösa, t.ex. vad man ska göra med rötresterna.440 En lantbrukare i har själv funderat på att investera i en liten biogasanläggning på gården.441 För att stimulera ökad tillgång och efterfrågan på förnybara drivmedel har Region en treårig satsning som kallas Förnybart i tanken.442 Intresset för investeringar i solceller och solpaneler är stort i Sverige.443 I fall- studierna uppger några lantbrukare i och att de har satt upp solceller.444 Enligt i har en del lantbrukare nyttjat investeringsstöden för att sätta upp solpaneler.445 Nästan alla lantbrukare i fallstudierna funderar på att investera i solceller.446 Några nämner att två problem är bristen på mottagningskapacitet i ledningarna och krångliga regler.447 Mottagningskapaciteten är dock god i Krokom.448 En lantbrukare i anser att staten borde se till att mottagningskapaciteten för egenproducerad el ökar i elnätet.449 Flera lantbrukare i och uttrycker osäkerhet kring lönsam- heten i solenergiinvesteringar. Alla tak är inte heller lämpliga för solceller, t.ex. de som måste snöröjas.450 Några lantbrukare i och investerade i vindkraft , men en av dessa menar att små vindkraftverk har svårt att bära sina egna kostnader.451 En äggproducent har upplåtit mark till ett bolag som kommer att bygga 36 vindkraftverk.452 En lantbrukare i har funderingar på att ställa om fordonsparken och gå mot vätgas.453 440Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 441Skypeintervju med lantbrukare i , . 442Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, samt Region : petens/energiochklimat/projektinomenergiochklimat/pagaendeprojekt/fornybartitan- ken.4.38ab3da116d26b1631fb4c.html. 443Energimyndighetens statistik över stöd till installation av solceller, se Energimyndighet- ens webbplats: nadsrapport-for-solcellsstod/manadsrapport-2019/. 444Intervjuer med lantbrukare i och , och . 445Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 446Intervjuer med lantbrukare i , , och och representant för LRF Mittnorrland, –06, , –11, , – 25, och . 447Intervju med lantbrukare i och , och . 448Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 449Intervju med lantbrukare i , . 450Intervjuer med lantbrukare i och , och . 451Intervjuer med lantbrukare i och , , , och . 452Intervju med lantbrukare i , . 453Skypeintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Energibesparande åtgärder och elsäkerhetsåtgärder Flera lantbrukare i fallstudierna har genomfört energibesparande åtgärder, t.ex. bytt till LED-lampor och gjort investeringar i värmeväxlare och ventila- tionssystem.454 De flesta gårdarna med djurhållning i samtliga fallstudier har reservaggre- gat för el, vilket även är ett krav för animalieproducenter.455 Både i och har man vädersäkrat elnätet. Elnäten i län är nedgrävda och säkrare, vilket är en åtgärd efter stormen påbörjade Jämtkraft en satsning för att väder- säkra elnätet i efter snöoväder.457 Sedan elnätet blev vädersäkrat är det sällan strömavbrott i Krokom.458 Lagringsåtgärder och åtgärder för att säkra fodertillgången Vid intervjuer med flera aktörer i utvärderingen har det framkommit att ett sätt att minska sårbarheten för brist på insatsmedel är att hålla beredskapslager. Ett beredskapslager med handelsgödsel, växtskyddsmedel, utsäde och drivmedel (diesel och biodrivmedel) kan enligt LRF minska sårbarheten.459 En forskare vid SLU menar att lantbrukare bör hålla foderlager för att minska sårbarheten för brist på foder.460 Flera gårdar i fallstudierna uppger att de har egna lager för t.ex. diesel, foder och gödsel.461 En av lantbrukarna i har investerat i väl tilltagna lagrings- platser, både för att minska sårbarheten och för att minska oron.462 En annan lantbrukare i menar att mjölk- och köttproducenter bör hålla ett foderla- ger som räcker eller tre fyra månader.463 En lantbrukare i funderar på att skaffa en extra lagringsbrunn.464 En plan för beredskap och beredskapslager minskar enligt en tidigare ord- förande för LRF sårbarheten i primärproduktionen.465 En lantbrukare i anser att staten borde bygga upp ett nationellt lager av diesel och växt- odlingsförnödenheter.466 Även lantbrukare i anser att staten borde in- föra ett beredskapslager för bränsle.467 454Intervjuer med lantbrukare i , och , , , –25 och –25.