rfr · H80WRFR17 · 2021-08-31 00:00:00 — Även om långt ifrån alla studier kan påvisa positiva korrelationer mellan kunskap och användning av specifika medietyper, är detta samband giltigt på ett övergripande plan (m.fl. 2005; Jerit m.fl. 2006; Park och 2020; Shehata och Strömbäck 2018). Några saker är dock värda att lyfta fram från denna litteratur. För det första tenderar vissa former av nyhetskonsumtion att uppvisa ett starkare samband med politisk kunskap än andra. Att läsa dagstidningar brukar exempelvis oftast vara starkare kopplat till kunskap än exempelvis tv-nyheter –även om betydelsen av tv också lyfts fram i ett flertal studier (Aalberg m.fl. 2013; Graber 2001; Soroka m.fl. 2012). För det andra beror dessa samband på vilket innehåll olika medier erbjuder (Curran m.fl. 2014; och 2003). Ju mer fokus på politik och samhällsfrågor, desto tydligare samband med kunskap. För det tredje beror sambandet mellan nyhetskonsumtion och politisk kunskap också på de personliga motivationer som driver nyhetsanvändningen – i linje med användningsteorin och den kognitiva medieringsmodellen (2001; 2001). Begreppet nyhetskonsumtion inbegriper även olika grader av engagemang. Det finns dels ett grundläggande intresse för politik och nyheter som varierar mellan individer, dels mer situationella faktorer som nyhetsexponering, nyhetsuppmärksamhet och nyhetselaborering som påverkar inlärning i samband med medieanvändning (Chaffee och Schleuder 1986; 2001). Denna motivationsaspekt aktualiserar även frågan om selektionseffekter. Flera av de samband som dokumenterats inte minst i tvärsnittsundersökningar kan mycket väl vara uttryck för omvänd kausalitet – att mer kunniga personer söker sig till vissa nyhetsmedier – eller någon tredje okontrollerad yttre faktor. För det fjärde kan dock inlärnings- NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT effekter även uppstå trots svagare politiskt intresse eller motivationer. Begrepp som oavsiktliga (inadvertent, incidental) och passiva inlärningseffekter har funnits i litteraturen (Krugman och 1970; Schoenbach och Lauf 2002; Zukin och Snyder 1984). Inte minst tv-nyheter har betraktats som central för denna form av inlärning, framför allt under tv-mediets glansdagar då nyhetssändningar lockade en enorm publik (Prior 2007; Shehata 2013). För det femte finns även ett antal svenska studier som kunnat belägga samband mellan traditionell nyhetskonsumtion och politisk kunskap (och 2021; 1986; Shehata 2013; Shehata m.fl. 2015; Shehata och Strömbäck 2018; Strömbäck 2017). Både tidningsläsning, tv-tittande och användning av nyhetssajter verkar i det svenska fallet ha återkommande positiva effekter på politisk kunskap. Frågan är dock vad forskningen säger om betydelsen av sociala medier i detta avseende. Som påpekats ovan skiljer sig sociala medier från traditionella nyhetsmedier på sätt som kan vara avgörande för hur användningen av dessa påverkar politisk kunskap och inlärning. För det första används inte dessa medier primärt för att ta del av nyheter om politik och samhälle. Sociala medier fyller huvudsakligen andra syften (och 2018; 2020). För det andra är det innehåll som människor möter via sociala medier resultatet av en komplicerad mix av faktorer som bygger på personliga preferenser, aktiv kurering, algoritmer och den specifika sammansättningen av användarens sociala nätverk (Klinger och 2015; och 2016). För det tredje kommer det innehåll som dyker upp i nyhetsflödet från ett flertal olika källor som involverar både etablerade nyhetsmedier och andra organisationer, grupper och personer som användarna direkt eller indirekt följer. För det fjärde tyder studier på att en betydande del av den nyhetsexponering som sker via sociala medier är oavsiktlig (och 2017; m.fl. 2013). Frågan är därmed vilken typ av kunskap som den nätverkslogik och individualisering som präglar sociala medier framför allt bidrar till (Klinger och 2015). Å ena sidan kan man tänka sig att dessa medier har begränsade effekter på politisk kunskap – just därför att de inte primärt används för sådana ändamål och för att den information som sprids där är mer personifierad än de traditionella nyhetsmediernas utbud. Å andra sidan kan man tänka sig motsatsen. Mycket av de nyheter som sprids via sociala medier handlar om politik och samhälle. Det finns också omfattande forskning som tyder på klara samband mellan användning av sociala medier och politiskt engagemang och deltagande (Boulianne 2015), eller som Feezell och (2019) konstaterar: ”Because there is a substantial amount of hard news shared through Facebook […]users are likely to encounter some political information incidentally through their general use and could ultimately learn information about politics this way” (s. 13). Även om detta är ett snabbt växande forskningsfält finns ett flertal empiriska studier som tittar på sambandet mellan nyhetskonsumtion via sociala medier och politisk kunskap. Variationen i studier är relativt bred. NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT MEDBORGARPERSPEKTIV många studier fokuserar på det amerikanska fallet, finns undersökningar från fler länder – även komparativa – publicerade. Dessutom finns variation i forskningsdesign, med en kombination av observationsstudier och experimentella ansatser. Och från finns också ett fåtal studier publicerade. Sammantaget finns studier som pekar i båda riktningar, dvs. som indikerar positiva samband mellan att använda sociala medier som nyhetskälla och kunskap och som inte identifierar några sådana samband. Den dominerande bilden är dock att sociala medier har begränsade, svaga eller inga effekter på politisk kunskap. I ett antal studier är sambandet t.o.m. negativt. I en amerikansk studie presenterade (2016) resultat både från ett experiment och en större enkätundersökning. Experimentdelen indikerade att deltagare som exponerades för politiska nyheter i sitt nyhetsflöde också mindes innehållet i dessa artiklar efteråt. Den större enkätundersökningen, baserad på matchningsteknik av tvärsnittsdata, visade dock inga (Facebook) eller svaga (Twitter) samband mellan användning av sociala medier och kunskap om aktuella politiska händelser. Bodes slutsats är att potentialen för inlärningseffekter via sociala medier finns men att den inte alltid realiseras i praktiken. En annan amerikansk observationsstudie baserad på tvärsnittsdata identifierade inte heller några effekter av att vara ansluten till politiska grupper via Facebook på generell politisk kunskap – även om sambandet med politiskt deltagande var tydligt (m.fl. 2012). Att grupper på sociala medier kan mobilisera politiskt är välbelagt, men att det inte alltid motsvaras av kunskapseffekter relaterar forskarna till innehållsfaktorer i dessa forum (m.fl. 2012). Ytterligare en amerikansk studie, baserad på longitudinella paneldata, dokumenterade t.o.m. negativa samband mellan att använda sociala medier för nyheter och kunskap om aktuella politiska frågor (2020; se även Oeldorf- 2018). Cacciatore m.fl. (2018) analyserade tvärsnittsdata från två separata representativa enkätundersökningar i . Sambanden mellan nyhetsanvändning via Facebook och två olika kunskapsindex – generell kunskap och aktualitetskunskap – var genomgående negativa: ”The relationships identified in this work were found to persist across both static and surveillance or recent knowledge assessments, which suggest rather robust relationships between social media use for news purposes and deficits in political knowledge” (s. 418). En holländsk studie baserad på paneldataanalyser av politisk aktualitetskunskap , visade skilda effekter av Twitter och Facebook (Boukes 2019). Medan användning av Twitter uppvisade positiva samband gällde det omvända för Facebook. Boukes relaterar denna skillnad till hur de två plattformarna fungerar och används. En liknande belgisk studie baserad på paneldata dokumenterade också negativa samband mellan att använda Facebook för nyheter om politik och samhälle å ena sidan, och ett index över politisk aktualitetskunskap å andra sidan (van Erkel och van Aelst 2020). Flera av de studier som tittar mer specifikt på nyheter-når-mig-effekter landar i liknande resultat. Även om dessa perceptioner inte direkt handlar om användningen av sociala medier så är den teoretiska och empiriska kopplingen NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT Studier har dokumenterat negativa samband mellan nyheter-når-mig- uppfattningar och generell politisk kunskap. Den ursprungliga amerikanska panelundersökningen visade både negativa tvärsnittssamband och effekter (, Weeks och Ardèvol-Abreu 2017) – ett resultat som senare replikerades i en annan amerikansk panelundersökning (och 2019). En publicerad komparativ studie med tvärsnittsdata från tio länder bekräftade ett negativt samband mellan nyheter-når-mig-upp- fattningar och generell politisk kunskap i samtliga länder. Endast i ett land var detta samband inte statistiskt signifikant. Användningen av sociala medier som nyhetskälla var också genomgående högre bland personer med nyheter-når- mig-uppfattningar (, och 2020). finns det enkätstudier som indikerar positiva samband mellan att använda sociala medier som nyhetskälla och politisk kunskap. En omfattande komparativ studie av tio länder visade exempelvis positiva samband mellan att använda sociala medier för nyheter och generell politisk kunskap, under kontroll för en rad bakgrunds-, motivations- och medievariabler (Park och 2020). Liknande mönster dokumenterades i två sydkoreanska tvärsnittsstudier: Att använda sociala medier för att ta del av nyheter om politik uppvisade ett positivt samband med ett kunskapsindex över aktuella politiska frågor (Park och 2019; Park 2019). I experimentella studier är resultaten också blandade. Förutom (2016), som identifierade positiva effekter i experimentdelen, pekar fler studier i samma riktning. I ett experiment av Anspach m.fl. (2019) fick deltagare ta del antingen av 1) en fullständig nyhetsartikel, 2) ett konstruerat nyhetsflöde med ”puff-versioner” av fyra olika artiklar, varav huvudartikeln utgjorde en, eller 3) ingen artikel alls. Gruppen som läste hela artikeln hade klart flest rätt på en rad kunskapsfrågor om ämnet i artikeln än de två andra grupperna, men nyhetsflödesgruppen gjorde bättre ifrån sig än kontrollgruppen. Denna effekt var dock relativt begränsad: ”This indicates that though social media audiences do learn from News Feed article previews […], the amount of knowledge acquired is modest” (Anspach m.fl. 2019 s. 5). och (2017) identifierade också positiva kunskapseffekter i ett experiment –även om deras studie inte gjordes i sociala medier-kontext, utan via en separat webbsajt. Deltagare som exponerades för nyheter på sajten mindes också informationen i dessa artiklar, jämfört med en kontrollgrupp (se även Lu och 2019). Ytterligare ett experiment undersökte betydelsen av motivationsfaktorer för inlärningseffekter av oavsiktlig nyhetsexponering (Nanz och 2020). Forskarna skilde här mellan två nivåer av oavsiktlig exponering: Första nivån handlar om att initialt skanna den nyhet en användare möter, medan andra nivån innebär ett motiverat, djupare och mer grundligt processande av innehållet i artikeln. Resultaten visade att ”second-level IE leads to fundamentally different learning effects as compared to first-level IE.” (Nanz och 2020 s. 785). När människor uppfattar nyheter som relevanta minns de innehållet bättre men är också mer benägna att klicka på länken och ta del av artikeln i sin helhet. Det är alltså två mekanismer kopplade NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT till motivation som är avgörande för inlärning via oavsiktlig exponering: selektiv uppmärksamhet och selektiv exponering. finns också experimentella studier som inte finner några effekter av nyheter via sociala medier och politisk kunskap. Feezell och (2019) testade kunskapseffekter av att få nyheter i sitt nyhetsflöde på Facebook över Trots att kunskapsfrågorna byggde på informationen i artiklarna i nyhetsflödet kunde inga kunskapseffekter dokumenteras. indikerade resultaten att uppfattningar om att man är kunnig påverkades i po- sitiv riktning – en typ av effekt som noterats i ett antal andra studier (Anspach m.fl. 2019; Leanoard m.fl. 2020): ”Overall, the results suggest that incidental exposure to political information through social media, and Facebook specifi- cally, may not lead people to become more factually politically informed; However, it may play a role in changing our perceptions about what we think we know about the political world” (Feezell och 2019 s. 13). Ett fåtal svenska studier har också publicerats. Samtliga bygger på liknande design: longitudinella panelundersökningar med fokus på hur människor lär sig om aktuella politiska förslag och händelser . Två separata panelundersökningar genomförda i samband med det svenska riksdagsvalet visade på obefintliga samband mellan att använda sociala medier för politiska ändamål och politisk kunskap. Däremot – och i linje med många andra studier – fanns tydliga effekter på politiskt deltagande (Dimitrova m.fl. 2014). Resultaten från två liknande panelundersökningar pe- kar i samma riktning (Shehata och Strömbäck 2018), dels en datainsamling genomförd under valrörelsen , dels en datainsamling under en längre pe- I det ena fallet var effekten av att följa nyhetsrap- porteringen om politik och samhälle via sociala medier på politisk aktualitets- kunskap obefintlig och i det andra fallet t.o.m. negativ. Att följa nyheter via tv, dagstidningar, radio och nyhetssajter hade däremot genomgående positiva effekter på kunskap. Sammantaget var det dock få personer som enbart an- vände sociala medier för nyheter om politik och samhälle. sociala medier som ett komplement till andra nyhetsmedier. Avslutningsvis visar en omfattande komparativ studie av nyhetsrepertoarer i 17 europeiska länder att medborgare med en repertoar dominerad av nyheter via sociala medier generellt uppvisar lägre aktualitetskunskap än grupper som primärt använder en bred uppsättning nyhetssajter (online news seekers) eller främst förlitar sig på traditionella nyhetsmedier och public service (traditional and public service users). Däremot fanns inga skillnader jämfört med gruppen av nyhetsminimalister eller hyperkonsumenter av alla typer av medier ( m.fl. 2021). NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT Denna rapport har gett en översiktlig bild av forskningen om sociala medier som nyhetskälla. Presentationen har täckt både grundläggande teoretiska perspektiv och empiriska resultat utifrån ett medborgarperspektiv, med fokus på både internationella och svenska studier. Ambitionen har även varit att sätta de sociala mediernas betydelse i ett lite bredare sammanhang i ljuset av de snabba förändringar av medielandskapet som pågår. Låt oss i några punkter sammanfatta de viktigaste slutsatserna av denna översikt. •Sociala medier allt vanligare som nyhetskälla. Att olika sociala medier ökat i betydelse som nyhetskälla har nog inte undgått någon. Detta syns också i flera undersökningar. är betydelsen av sociala medier som främsta källa till nyheter relativt begränsad totalt sett. Eller som en forskare enkelt sammanfattat sociala mediers roll i människors liv: ”The primary purpose of social media is not the provision of news” (2020 s. 810). Dessa plattformar används primärt för andra – sociala – syften, inte främst för att ta del av nyheter om politik och samhälle. Användningen skiljer sig också mellan olika grupper i samhället. Ålder tillhör de viktigaste faktorerna, men även utbildning spelar roll. Däremot verkar politiskt intresse inte ha en tydlig koppling till att ta del av nyheter via sociala medier, i alla fall inte i . Även om exakta skattningar är svåra – olika studier ger delvis olika svar – framstår det som om relativt få antingen främst eller enbart använder sociala medier för nyheter om politik och samhälle. I stället utgör sociala medier oftast en del av människors nyhetsmix eller repertoar, ett komplement till andra medier. •Nyhetskonsumtion via sociala medier är både individualiserad och oavsiktlig. Vad som skiljer nyhetskonsumtion via sociala medier från traditionella medier är individualiseringen. Nyheter om politik och samhälle utgör en begränsad del av allt innehåll som delas via sociala medier. Av de nyheter som delas från traditionella medier är en inte obetydlig andel nyheter om just politik och samhälle – och det finns likheter mellan klassiska nyhetsvärderingskriterier och delningskriterier. Vissa studier tyder dock på att provokativa och opinionsdrivna texter får större spridning i sociala medier. Nyhetskonsumtionen via sociala medier är individualiserad, styrd av personliga intressen och motivationer, kurering, plattformarnas algoritmer och sammansättningen av kontakter i användarnas nätverk. Politisk selektiv exponering sker via sociala medier men är inte förutbestämd. An- vändare har en preferens för bekräftande innehåll, men det innebär inte att de undviker annat innehåll. Andra faktorer – som popularitet, rekommendationer och upplevd relevans – spelar också in. Det finns därmed få tecken på att människor befinner sig i isolerade ekokammare. Dessutom är en betydande del av nyhetsexponeringen via sociala medier oavsiktlig, vilket gör att användare stöter på nyheter som de inte aktivt sökt. NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT MEDBORGARPERSPEKTIV också beakta att sociala medier endast utgör en del av människors totala mediediet. •Klyftor och polarisering i nyhetskonsumtion varierar. Forskning tyder på att personliga preferenser blir allt viktigare för vilket medieinnehåll man tar del av. Men betydelsen av olika preferenser varierar – och personliga motivationer betyder långt ifrån allt. Medievanor styrs av en mix av preferenser som inte alltid är entydig eller endimensionell (snarare än en vilja att maximera enbart en preferens). Man önskar både nyheter och underhållning, både information och avkoppling, både politiska perspektiv och neutralt innehåll etc. Denna mix av preferenser samspelar dessutom med en rad situationella och kontextuella faktorer, vilket leder till att den stora majoriteten har en ganska varierad mediekonsumtion (2014). Det finns få tecken på en betydande ideologisk polarisering av nyhetskonsumtionen i . Ett antal dominerande etablerade nyhetsmedier lockar fortfarande stora och breda grupper i samhället. Däremot har förtroendet för etablerade nyhetsmedier blivit mer politiserat bland svenska medborgare (2019; m.fl. 2021). Även om ideologi spelar en viss men relativt begränsad roll för svenskarnas medieval, är betydelsen av en annan motivationsfaktor – politiskt intresse – betydligt större. I finns tecken på att denna faktor ökat i betydelse, men de internationella studierna byggda på longitudinella data är få och resultaten blandade. Att politiskt intresse är en central faktor bakom klyftor i nyhetskonsumtion mellan grupper i samhället är dock tveklöst. Allt tyder på att det är viktigare än ideologi. Denna distinktion är helt central när vi diskuterar den polarisering av nyhetskonsumtion som vi möjligen ser. •Sambandet mellan nyheter via sociala medier och politisk kunskap är svagt. En genomgång av empiriska studier av sambandet mellan nyhetskonsumtion via sociala medier och politisk kunskap visar sammantaget på svaga, obefintliga eller t.o.m. negativa effekter – även om enskilda studier pekar i lite olika riktningar. Medan användningen av traditionella nyhetsmedier och nyhetssajter ofta är tydligt relaterade till högre kunskapsnivåer, indikerar flera internationella och svenska undersökningar ett svagt eller obefintligt samband när det gäller nyheter via sociala medier. Här finns dock en tendens till att enkätbaserade observationsstudier (inklusive longitudinella) och experimentella undersökningar ger delvis skilda svar. Ett antal experiment tyder på en potential för inlärningseffekter via nyheter i sociala medier. Här är det dock viktigt att notera att dessa studier ofta är väldigt olika i sitt upplägg. Medan observationsstudier exempelvis fokuserar på ganska breda kunskapsmått – antingen generell politisk kunskap eller aktualitetskunskap – bygger experiment på en tätare koppling mellan det specifika innehållet i de nyheter som deltagare exponeras för och om de sedan minns delar av denna information. Som (2016) har NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT konstaterat så tyder dessa skilda resultat på att ”the potential for users to learn political information from social media exists but is not always realized within the general population” (s. 24). Hur resultat som identifieras i experimentella studier kan generaliseras till vad som sker i vardagslivet inom en större population är en av de återkommande frågorna inom samhällsvetenskapen. Hur resultaten från de olika studier som presenterats i denna översikt ska tolkas är inte självklart. De återkommande svaga – men blandade – sambanden mellan nyhetskonsumtion via sociala medier och politisk kunskap kan tolkas på följande sätt. För det första finns ingen universell effekt på kunskap av nyheter via sociala medier. Denna insikt kommer från etablerad forskning om medieeffekter som betonar att effekter är villkorade av ett flertal individuella och kontextuella faktorer (Lecheler och de Vreese 2018; Valkenburg och 2013). Detta faktum är sannolikt än mer giltigt för nyheter via sociala medier som bygger på en hög grad av individualisering. Dessa resultat innebär också att sociala medier inte heller tycks fungera som någon ersättning för den funktion traditionella nyhetsmedier har vad gäller att bidra med bredare politiska aktualitetskunskaper. Det är inte osannolikt att många publicerade studier missar en typ av inlärning som är vanligare via sociala medier – en mer individualiserad och sakfrågeorienterad kunskapseffekt. Givet den specifika nätverkslogik som präglar sociala medier (Klinger och 2016) relaterar flera forskare de svaga (eller negativa) samband som dokumenteras till individualiserade och sakfrågespecifika nyhetsflöden (2016; Boukes 2019; Shehata och Strömbäck 2018). En amerikansk studie som dokumenterade svaga effekter av nyheter via sociala medier på mer generell aktualitetskunskap tog bland annat upp denna fråga: ”It is possible that Facebook news sharing and consumption may have very different effects on alternative forms of knowledge, including issue-specific knowledge.” (Cacciatore m.fl. 2018 s. 418). Detta är relevant i ljuset av de studier som visar på positiva samband med olika former av politiskt deltagande (Boulianne 2015) samt känslan eller upplevelsen av att vara informerad (Anspach m.fl. 2019; Feezell och 2019). En modell över villkorade effekter av nyhetskonsumtion via sociala medier illustreras i figuren nedan. Modellen sammanfattar insikter från den forskning som presenterats i denna rapport och tar särskilt hänsyn till hur personliga motivationer och digitala sociala nätverk påverkar nyhetskonsumtionen och dess effekter via sociala medier. Modellen påminner om den kognitiva medieringsmodellen (2001) samt OMA-modellen (Prior 2007) i ambitionen att integrera grundläggande motivationsfaktorer i effektprocessen men tar också särskild hänsyn till de sociala nätverkens betydelse. NYHETER I SOCIALA MEDIER – EN FORSKNINGSÖVERSIKT AV ANVÄNDNING OCH EFFEKTER UR ETT Individualiserad nyhetskonsumtion via social medier och dess effekter Personliga motivationer och preferenser påverkar vilken typ av innehåll användare tar del av via sociala medier (A). Det handlar om grundläggande motiv från litteraturen om användingsteorin, men särskilt politiskt intresse och ideologi.