rfr · H80WRFR14 · 2021-08-31 00:00:00 — Offentlig utfrågning om rapporten Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning anordnade miljö- och jordbruksutskottet en offentlig utfrågning med anledning av den fördjupade studien om lantbrukets sårbarhet (2020/21:RFR7 Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning) som utskottet har genomfört. Utfrågningen inleddes med att (M), ordförande i utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp, och , utvärderings- och forskningssekretariat (RUFS), gjorde en kort presentation av rapportens innehåll. Därefter följde ett antal presentationer av inbjudna företrädare för regeringen, myndigheter, intresseorganisationer och näringsliv. De inbjudna talarna gav under presentationerna sin syn på innehållet i rapporten inklusive de slutsatser som utskottet dragit. Ledamöterna i utskottet gavs därefter möjlighet att ställa frågor till de inbjudna talarna. Förutom utskottets ledamöter medverkade följande inbjudna talare vid utfrågningen: •Agnes , lantbrukare, Slåtte Naturbeteskött, •Jan Cedervärn, överdirektör och stf. •Annica , generaldirektör, •Annika Elmgart, tf. chef för avdelningen för krisberedskap och civilt försvar, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) •Annsofie , programchef, , () •Björn , vd, Livsmedelsföretagen •Patrik Strömer, ansvarig för krisberedskapsfrågor, Livsmedelsföretagen •Per , vd och koncernchef, •Palle , ordförande, (). Utskottet bedömer att det som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. 2020/21:RFR14 PROGRAM Offentlig utfrågning om lantbrukets sårbarhet Tid: kl. 9.00–12.00 Plats: Förstakammarsalen och på distans via Pexip (C), ordförande i (M), ordförande i utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp , utvärderare, utvärderings- och forskningssekretariat (Rufs) , lantbrukare, Slåtte Naturbeteskött, , överdirektör och stf. , tf. chef för avdelningen för krisberedskap och civilt försvar, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) , programchef, , , vd, och , ansvarig för krisberedskapsfrågor, båda Livsmedelsföretagen Per , vd och koncernchef, Avslutning, (MP), vice ordförande i miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Uppteckning från den öppna utfrågningen Ordföranden: har slagit nio, och jag förklarar dagens möte med miljö- och jordbruksutskottet öppnat. Jag vill hälsa alla ledamöter, våra gäster och inte minst dem som följer oss via eller varmt välkomna till detta utskottssammanträde vars fokus är lantbrukets sårbarhet. Precis som övriga samhället har ställt om. Därför finns bara en ledamot per parti här. Övriga ledamöter finns med på distans. Vi har tidigare förrättat ett upprop så att vi vet vilka som finns med. Kan vi medge att de deltar på distans? Jag finner så. Därmed går vi över till den offentliga utfrågningen om lantbrukets sårbarhet, som är dagens stora händelse. har fattat beslut om en livsmedelsstrategi och mål till 2030. Genom det har vi klubbat att livsmedelskedjans sårbarhet ska minska. I miljö- och jordbruksutskottet har vi en utvärderingsgrupp som ungefär en gång per mandatperiod följer upp de beslut som fattar eller väljer ett beslut som man gräver djupare i. Vi har försökt att borra lite grann i frågan om lantbrukets sårbarhet. Under de som ligger framför oss kommer vi först att få höra lite grann om rapporten och vilka slutsatser som har dragits i den. viatt få höra olika aktörer från myndigheter, företag, föreningar och organisationer som får ge sina synpunkter på rapportens slutsatser och lantbrukets sårbarhet i stort. Därefter finns det tid avsatt för ledamöterna att ställa frågor till våra gäster. Jag som ska försöka ta detta i hamn heter , och jag är ordförande för miljö- och jordbruksutskottet. Jag vill härmed lämna ordet till och som kommer att sätta igång denna hearing genom att presentera rapporten. (M): Fru ordförande! Den här offentliga hearingen känns väldigt spännande. En grupp med en representant från varje parti har jobbat med att plocka fram en rapport om den svenska livsmedelsproduktionen. Den har verkligen hamnat i fokus under coronapandemin. Men faktum är att rapporten var påtänkt och framställdes redan före den. Det handlade om sårbarhet i samband med klimateffekter: Vad kan hända? Vi hade ju upplevt och även påtagliga bränder. Vi har fått fram ett kunskapsunderlag. Det bygger bland annat på en enkät som har gått ut till lantbrukare. De har på egen hand fått bedöma vilka de största riskerna är och hur de upplever det hela utifrån sitt lantbruk. kommer ni att få höra berätta mer om innehållet i detta. Jag vill strax lämna över till henne så att hon får mycket tid till det. Jag vill dock göra ett nedslag först. Det handlar om vikten av en helhetssyn, som vii de olika partierna har upplevt. Vilka som har ingått i gruppen ser ni på sliden ovanför huvud – får man säga så? – på den stora skärmen. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Några frågor som tas upp är drivmedel, trygg elförsörjning, vatten – antingen för mycket eller för lite – tillgång till gödsel och växtskyddsmedel i händelse av höjd beredskap men också mobil- och bredbandsuppkoppling. vilägger ihop allt detta ser vi att det här är många fler frågor än vad bara miljö- och jordbruksutskottet har hand om. Beredskapsfrågorna ligger på försvarsutskottet. Vattenfrågor ligger delvis hos civilutskottet. Mobilt bredband och sådant ligger hos trafikutskottet och så vidare. Det vi i gruppen har konstaterat är att helhetssyn är något som måste bli en mer påtaglig ingrediens när vi gör analyser i olika sammanhang och när vi fattar beslut. Detta är något som även utskottet har ställt sig bakom. Med dessa ord vill jag säga att jag ser fram emot de föredragningar, spännande inlägg och kommentarer som vi kommer att få höra. Därmed är det för som har varit ansvarig för själva sammanställningen av rapporten. , utvärderings- och forskningssekretariat: Hoppas att ni kan se den första sliden av min presentation. Jag heter , och jag ska presentera iakttagelser från underlaget till miljö- och jordbruksutskottets rapport. Uppföljningen består av tre stora delar. En stor del handlar om en sammanställning av resultaten från olika forskningsprojekt och utredningar som har bedömts vara relevanta för temat. Den andra delen består av en uppföljning på temat lantbrukets sårbarhet och landets försörjningsgrad med fokus på primärproduktionen av livsmedel och behovet av produktionsmedel och insatsvaror. Den tredje delen är en omvärldsanalys av hur , och jobbar med lantbrukets sårbarhetsfrågor i sina respektive parlament. kommer jag att göra en kort presentation av de iakttagelser som finns i den andra och den tredje delen. Låt mig börja med den första frågeställningen i uppföljningen. Den handlade om hur förutsättningarna ser ut att driva lantbruk i olika delar av . Den övergripande slutsatsen är att det ser väldigt olika ut i olika delar av . Det skiljer sig också åt beroende på vilket slags lantbruk som bedrivs. På den bild jag visar nu kan man se några av de förutsättningar som har kommit fram: Lantbrukare är beroende av stöd, framför allt EU-stöd och stöd från jordbruksfonden. Klimatförändringar påverkar förutsättningarna. En positiv sak är att vegetationsperioden har blivit längre. Det finns därför möjlighet att odla andra grödor, såsom majs. Vatten är en väldigt viktig förutsättning. Vattentillgången i är varierande. På den högra bilden jag visar kan man se grundvattennivåerna i små magasin . De röda ligger mycket under det normala. En av våra förstudier gjordes i , som ligger i en av de regioner som har haft mycket under normala nivåer. Det finns en god tillgång till maskiner, och grannar hjälper varandra. Man legokör åt varandra och lånar även ut maskiner till varandra. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN vara svårt att hitta personal med rätt kompetens, till exempel för arbetsledande befattningar. I finns få stora livsmedelsanläggningar. Det finns till exempel bara ett enda sockerbruk. Det är vidare viktigt att det finns tillgång till slakterier och mejerier. Den andra frågeställningen handlade om resiliensen, det vill säga den långsiktiga förmågan att klara förändringar. På den bild jag nu visar ser vi att åker arealen och lantbruksföretagen har minskat , åtminstone som vi tittade på, det vill säga 2010–2019. Det finns en risk att attraktiv jordbruksmark och livsmedelsanläggningar försvinner. Båda dessa saker kan påverka resiliensen negativt. Generellt sett har dock lantbrukare en god förmåga att klara sig efter förändringar. Mindre och större gårdar kan ha lättare att klara sig på lång sikt än vad medelstora företag kan. Lantbruk med en diversifierad produktion lyfts också fram som mer resilienta än lantbruk med en ensidig produktion. Animalieproducenter har större möjlighet än växtodlare att vara flexibla, men kan de vara känsligare i andra avseenden. Det kan exempelvis gälla animalieproducenter med fjäderfähållning. De är mycket känsliga för elbortfall. Faktorer som kan minska sårbarheten var något annat som togs upp i uppföljningen. Många olika faktorer kom då fram. Det gäller till exempel åtgärder för att öka lönsamheten och konkurrenskraften. Det fanns även många typer av åtgärder för klimatanpassning, såsom vattenanläggningar, säkrad tillgång till insatsmedel och investeringar i förnybar energi. Man kan även få minskad sårbarhet genom att framöver rekrytera personal. Olika typer av samarbeten är också faktorer som minskar sårbarheten. I övrigt kan det exempelvis handla om brandskyddsåtgärder. Jag tog med mig en bild som jag nu visar här till höger. Där ser man svaren från dem som deltog i Lantbruksbarometern; svarade att de hade vidtagit åtgärder för att minska sårbarheten. Och de som är fetmarkerade på bilden är de tre vanligaste åtgärder som de vidtog, det vill säga åtgärder för att trygga vattenförsörjningen, dränera/dika och skaffa ett lager. Den fjärde frågeställningen i uppföljningen handlade om hur kunskapsbehovet och beredskapen ser ut när det gäller framtida förhållanden, framför allt till följd av klimatförändringar. Lantbrukare har här sagt att de har en hög medvetenhet om klimatets påverkan. Man har kunskapsutbyten i olika nätverk, i kluster och mellan grannar. Många vill ändå lära sig mer om hur deras lantbruk påverkas av klimatförändringar. Man efterfrågar även mer tillgängliga utbildningar, såsom webbaserade utbildningar och utbildningar som är på rätt nivå. Vad gäller beredskapen ger erfarenhet beredskap, men när stora extrema väderhändelser inträffar väldigt sällan blir kunskapen ofta glömd. Då har man inte lika hög beredskap för sådant som har hänt för länge sedan. Torkan 2018 skedde , och den har satt sig djupt hos lantbrukare. Som ni såg på bilden jag visade har man vidtagit många åtgärder för att minska sårbarheten UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN för just torka. Samverkan mellan lantbrukare och myndigheter ökar också be- Låt mig gå över till omvärldsanalysen. Jag tänkte starta med . den karta jag nu visar kan man se temperaturen i de olika delarna. ligger på en mycket högre breddgrad än och har därför ett lite tuffare klimat för till exempel växtodling. Men man har haft beredskapslager under Man har haft beredskapsutbildningar för exempelvis ministrar. har en hög självförsörjningsgrad, vilket är väl känt. Där finns också en högre andel yngre lantbrukare än i . Det beror på att man har haft en avträdeslag vid generationsväxlingar. Det finns också strukturer för samver- kan i frågor som rör livsmedelssektorn, till exempel en primärproduktions- Vid en jämförelse med andra nationella parlament har den finländska i relation till sin regering ett ovanligt stort inflytande över EU- Låt oss gå över till . Där har lantbruket mycket stor betydelse. irländska lantbrukare har låga inkomster och är beroende av EU-stöden. Den senaste av dem visar jag här till höger. Det har funnits inhemska lantbruksstöd, och det finns också ett nationellt hållbarhetsprogram kallat Origin . bete med sårbarhetsfrågor är att kontakten mellan representanter för lantbruks- organisationerna och politikerna är väldigt nära. Avslutningsvis vill jag säga något om omvärldsanalysen av . är ett mycket större land än och , som vi har tittat på. en mycket stor exportör och importör av livsmedel. För många varor finns också här – precis som i – en hög självförsörjningsgrad. se på den graf jag nu visar gäller självförsörjningsgraden till exempel potatis Man har vidare ett sektorsspecifikt socialt system för lantbrukare som bland annat innebär att man kan få en speciell pension. har bara haft en nationell jordbruksstrategi , men ett jordbrukspaket, agrarpaket, är på gång. sörjning av livsmedel har åter blivit en aktuell fråga och står högt på dagord- Det var vad jag hann med under min talartid. Om ni vill läsa mer och ha en tryckt rapport får ni gärna beställa den via ordersida. Ordföranden: tackar så mycket. Rapporten finns också att tillgå på riksda- , där man kan ladda ned den om man vill läsa den digitalt. ska vi få lyssna till ett antal olika aktörer i livsmedelskedjan för att få höra deras syn på rapporten och tankar om lantbrukets sårbarhet generellt sett. Först ut välkomnar jag landsbygdsminister . UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Landsbygdsminister (S): Jag vill börja med att tacka för ett gediget kunskapsunderlag i en alltmer aktuell fråga. Att minska lantbrukets sårbarhet är en mycket viktig fråga för mig och regeringen. Under den pågående pandemin har det blivit tydligt för alla hur snabbt effekter i form av minskad rörlighet av människor och gods kan uppstå. Under pandemin har vi haft en nära och tät dialog med livsmedelssektorns branschorganisationer, vilket har gett oss en bra bild av vilka utmaningar branschen brottas med . Er rapport bekräftar och belyser flera av de utmaningar som lantbrukarna möter. Jag vill även särskilt tacka för den omvärldsanalys som gjorts av , och . Det kommer att bli ett värdefullt underlag i vårt fortsatta arbete. Att livsmedelskedjan och livsmedelsförsörjningen fungerar i en samhällskris är förstås centralt. Konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag och en hög svensk marknadsandel är grunden när vi ska bygga en god svensk livsmedelsberedskap. Jag delar analysen att primärproduktionen är grundbulten i livsmedelskedjan men att alla led i kedjan måste fungera för att primärproduktionen ska ges så bra förutsättningar som möjligt att fungera och vara konkurrenskraftig. En mer konkurrenskraftig livsmedelskedja är mindre sårbar och klarar yttre påverkan bättre. Det är också viktigt att notera att vår livsmedelsförsörjning tryggas av såväl inhemsk produktion som import. Därför är det viktigt att säkerställa en öppen handel, inom EU och med tredjeland, så långt som möjligt även under kriser som den nu pågående covid-19-krisen. Regeringen och samarbetspartierna fortsätter att satsa på att stärka svensk livsmedelsproduktion och har tagit fram handlingsplan del 2 och 3 till livsmedelsstrategin. Handlingsplanerna innehåller satsningar på ett stort antal åtgärder som vidtas på både nationell och regional nivå för att säkerställa generellt goda företagsvillkor för livsmedelskedjan. I handlingsplan del 2 finns långsiktiga åtgärder, motsvarande . Dessutom gjordes extra satsningar på totalt . Genom handlingsplan del 3 tillfördes ytterligare för åren 2021–2023 för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin. Långsiktigheten ser jag som nyckeln för att uppnå resultat och nå livsmedelsstrategins övergripande mål om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar. Energiförsörjningen behöver också vara robust i vardagen, under fredstida kriser och vid höjd beredskap, och ytterst vid krig. Lantbrukets beroende av importerade drivmedel är onekligen en sårbarhet för vår livsmedelskedja. Den här regeringen arbetar målmedvetet med att minska fossilberoendet. En övergång från fossilberoende till fossiloberoende är avgörande för att nå klimatmålet. Att minska fossilberoendet har även potential att minska samhällets sårbarhet. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den diesel som används i jord- och skogsbruksmaskiner ingår i reduktions- Den omfattas därför av samma krav på utsläppsreduktion som övriga arbetsmaskiner och transporter. Med ökade krav i reduktionsplikten är det vik- tigt att också se över hur vi kan öka produktionen av biodrivmedel i . Det kommer att behövas för att nå klimatmålen, och det kommer att förbättra Regeringen har gett i uppdrag att utreda behovet och utformningen av ytterligare styrmedel för att främja anläggningar för produk- tion av biodrivmedel med ny teknik där kostnaden är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt. ska också ta fram en prognos för hur produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i väntas öka med existerande och kommande styrmedel och om ytterligare styr- tillsatte regeringen även en utredning med syfte att föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende I spåren av pandemin har regeringen nu förlängt denna utredning för att även inkludera beredskapsfrågorna kopplat till utredningens uppdrag. Energiförsörjningsfrågan är som ni märker en fråga vi arbetar aktivt med Frågan har länge handlat om och bör även fortsatt handla om att nå klimatmålen. Jag tror att vi framöver även kommer att diskutera denna fråga mer utifrån ett sårbarhetsperspektiv. Vatten i rätt mängd är en nyckelfråga för lantbruket, vilket blir alltmer tyd- har genom livsmedelsstrategins handlingsplan del 2 fått i uppdrag att fortsätta med sitt arbete inom för hållbar han- tering av vatten i jordbruket och ta fram en strategi för arbetet. ning är viktigt för näringslivet också i ett bredare perspektiv. för näringslivets vattenhushållning, , har här en viktig uppgift i sin dialog med näringslivet, inklusive jordbruks- och livsmedelssektorn. kommer att ge oss en bättre samlad bild för att vi ska kunna prioritera områden för utveckling framåt. Avgörande för att trygga livsmedelsförsörjningen är att fler ska vilja satsa Att det blir mer lönsamt att bedriva lantbruk tror jag är grun- den för att göra yrket mer attraktivt och för att exempelvis fler unga ska våga och vilja satsa. Men jag tror precis som ni skriver i rapporten, att vi behöver fokusera ytterligare på andra viktiga aspekter som kan öka attraktiviteten. fick i handlingsplan del 2 till livsmedelsstrategin i uppdrag att analysera livsmedelskedjans kompetensförsörjningsbehov. I den första del- rapporten konstaterade verket att delar av kedjan inte kan attrahera kompetens, vilket i förlängningen påverkar söktrycket i utbildningar riktade mot livsme- För att råda bot på detta behövs ett långsiktigt arbete på nationell, regional och lokal nivå. Det är ett arbete som berör både offentliga och privata Det är därför viktigt för oss alla att lyfta fram livsmedelskedjans pot- ential och de möjligheter som finns att verka inom den. drag kommer att fortsätta . UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi har från svensk sida arbetat hårt för en ökad miljö- och klimatambition i den gemensamma jordbrukspolitiken. Även om ligger jämförelsevis långt framme på detta område finns det fortfarande stora utmaningar. Det är därför glädjande att även EU nu höjt ambitionsnivån för att säkra ett hållbart livsmedelssystem och en hållbar livsmedelskedja genom jord-till-bord-strate- gin. Här hoppas jag att den svenska livsmedelsstrategin kan vara en förebild för hur man kan arbeta med att stärka livsmedelsproduktionen på ett hållbart sätt. En hög nivå inom miljö- och djurvälfärd är av stor vikt för varumärket svensk mat. Balansen mellan bra regleringar för omsorg, trygghet och kvalitet och stor frihet för näringslivet att på olika sätt möta morgondagens utmaningar är typiskt svensk. som landsbygdsminister har det blivit uppenbart för mig vilken stor potential som livsmedelskedjan har. Exempelvis är företagen i ett internationellt perspektiv både miljö- och klimateffektiva. Svensk livsmedelsproduktion står för hållbara mervärden som konsumenter är beredda att betala för, både nationellt och internationellt. Jag ser också potentialen i att innovationer och ny teknik kan vara en del av lösningen till ett robustare livsmedelssystem. Här pågår flera initiativ inom ramen för livsmedelsstrategin för att förbättra förutsättningarna att öka innovationsförmågan hos livsmedelsföretagen. Det är genom innovationer och ny teknik vi kan öka omställningstakten till ett hållbart livsmedelssystem. Där behövs ett innovationssystem anpassat för livsmedelskedjan, med åtgärder för att inspirera till ökad forskning, innovation och bättre kunskap. är flera av livsmedelskedjans företagare mycket innovativa. Utmaningen är att få flera aktörer att samverka, ta idéerna till marknaden och få dessa att växa. Avslutningsvis: Som så ofta med tvärsektoriella frågor finns det en utmaning i hanteringen. Det gläder mig därför att ni delar min ambition att vi ska klara att hantera helheten i det fortsatta arbetet. Återigen vill jag tacka för en matnyttig rapport som jag är säker på kommer att komma till användning i vårt framtida gemensamma arbete. Ordföranden: Ett stort tack för det! Då går vi vidare bland talarna. Nästa på listan är som driver Slåtte Naturbeteskött i . Hon har även deltagit i rapporten, och det ska därför bli väldigt intressant att höra hennes tankar om den och om lantbrukets sårbarhet i stort. , Slåtte Naturbeteskött: Hej! Jag vill börja med att tacka för att jag får vara med på den här utfrågningen. Det är ett superrelevant och jätteintressant ämne. Jag börjar med att visa en bild där det står: ”Livet som bonde i en glokal värld.” Jag har fått frågan om det verkligen ska stå ”glokal” och inte ”global”. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Anledningen till att jag kallar det glokal är att det vi i den här branschen gör på lokal nivå påverkar den globala nivån. Det är så jag ser det. Vårt företag heter Slåtte Naturbeteskött. Jag brukar börja med att visa de två bilder som ni nu kan se på skärmen. De visar lite grann hur vår värld ser ut. Den ena dagen stänger vi in återväxten – en solig och härlig dag och allt flyter på. En annan dag slutar det med att man får hälla ut sumpvatten ur sina stövlar. Det är väl lite av charmen med det här yrket. Vem är då jag? Jag heter som sagt och är . Just nu är jag föräldraledig. Jag jobbar som projektledare på och driver även gården tillsammans med min pappa, och kommer jag att gå över mer till gården. Jag bor inte på gården utan faktiskt . En del tycker kanske att det är en sårbarhet när man inte finns på gården, men jag tror att det kommer att fungera bra. Vi kommer att köra på det. Jag bor tillsammans med min sambo och vår son. Jag älskar att jobba. Det är så kul, men jag gillar även att vara ledig. Då passar jag på att resa. Det är också en speciell grej i branschen; att vara helt ledig innebär för min del att man får åka iväg, både utanför och inom gränser. Jag gillar även att träna [ohörbart]. Gården som vi har är en dikogård. Vi har 100 dikor som just nu håller på och kalvar. Vår affärsidé är att sälja köttlådor av kalv. Vi slaktar alla kalvar förutom dem som går till rekrytering . Just nu är det en otroligt stor efterfrågan. Det märks att konsumtionsmönstren har förändrats. Man har blivit mer noggrann med vad man vill äta. Som rapporten visar kan det här innebära en sårbarhet. Det går ju inte alltid bra. Mycket tyder på att fler bli intresserade av det vegetariska med bönor och så vidare, och det går ju inte att odla överallt. Men det förändrade konsumtionsmönstret kan också innebära en styrka för oss som producerar med kvalitet. Jag ser det alltså inte bara som en sårbarhet. Det vi har nischat in oss på är att ha en så naturlig produktion som möjligt. Med det menar jag att djuren ska få växa upp i en naturlig miljö. De ska få äta det som de är gjorda för. De ska ha utomhusvistelse året om. De ska såklart också få mycket kärlek.