urf · H8A5URF3 · 2021-01-01 00:00:00 — Kompletteringar till regelverket om Riksdagstryckeriet, , 2021 Riksdagsstyrelsen beslutade om direktiv till en särskild utredare att göra en fortsatt översyn av regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. utsågs f.d. lagmannen till utredare. Riksdagsstyrelsen beslutade vidare att ge riksdagsdirektören i uppdrag att bl.a. utse experter och sekreterare. beslutade riksdagsdirektören att som experter utse kanslichef , kammarsekreterare , tf. informationssäkerhetsansvarige , verksjuristen (numera säkerhetsstrategen) (samtliga från ), f.d. kanslichefen hos ombudsmän () , biträdande chefsjuristen (numera tf. chefsjuristen) () samt funktionsansvariga för säkerhetsskydd (). Till sekreterare utsågs verksjuristen . har varit ensam utredningsman och svarar ensam för innehållet i betänkandet. Experterna ställer sig dock, i de delar som är relevanta för respektive myndighet, till stora delar bakom utredningens bedömningar och förslag. Betänkandet har därför formulerats i vi-form. Skilda uppfattningar i principiella frågor har kommit till särskilt uttryck. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om en fortsatt översyn av regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter, överlämnar nu betänkandet Kompletteringar till regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585)........... Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning .................. Förslag till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ..................................... Säkerhetsskyddsregleringen enligt säkerhetsskyddslagen och Bakgrund till den nuvarande lagstiftningen......................................... Säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) ................................................ Om den nuvarande lagstiftningen .................................................. Vem regleringen gäller för .................................................................. Vad som avses med säkerhetsskydd .................................................... Skyldigheter för den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ........ De olika säkerhetsskyddsåtgärderna.................................................... Vem som ska säkerhetsprövas och varför ...................................... Ansvar för säkerhetsprövningen..................................................... Placering i säkerhetsklass............................................................... Registerkontroll och särskild personutredning............................... Överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet och viss egendom .......... Internationell säkerhetsskyddssamverkan och säkerhetsintyg ........... Tillsyn, föreskrifter och rådgivning................................................... Föreslagna ändringar enligt lagrådsremissen Ett starkare skydd för säkerhet ........................................................................ Föreslagna ändringar i fråga om säkerhetsskyddschefen ............. Föreslagna ändringar i fråga om säkerhetsskyddsavtal ................ Föreslagna ändringar i fråga om utkontraktering m.m. ................ 4.14 Föreslagna ändringar enligt promemorian utlandsmyndigheterna och kommittéväsendet (Ds 2020:11) ...................... 4.14.2Samtliga bestämmelser i säkerhetsskyddslagen bör gälla för , utlandsmyndigheterna och 4.14.3Även flertalet bestämmelser i säkerhetsskyddsförordningen bör gälla för , utlandsmyndigheterna och Säkerhetsskyddet bör granskas..................................................... 5 Säkerhetsskyddsregleringen enligt lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ................................................................... Bakgrund till den nuvarande lagstiftningen......................................... Lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i ......................... Lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess Om den nuvarande lagstiftningen........................................................ Vem lagen gäller för............................................................................ Utformningen av säkerhetsskyddet...................................................... Säkerhetsskyddsklassificering, säkerhetsprövning och 6Finns det behov av ändringar i befintliga bestämmelser eller av ytterligare bestämmelser i lagen om säkerhetsskydd i och Säkerhetsskyddets betydelse måste lyftas upp ............................... Den lägstanivå som lagstiftaren har lagt fast genom säkerhetsskyddslagen bör gälla för hela statsförvaltningen...................... Förhållandet –när det gäller Interna föreskrifter etc. om säkerhetsskydd.................................... Revision och granskningen av efterlevnaden av Interna föreskrifter etc. om säkerhetsskydd.................................... Revision och granskningen av efterlevnaden av 6.4 ombudsmän () .............................................................. Interna föreskrifter etc. om säkerhetsskydd samt det pågående arbetet med säkerhetsskyddsfrågor .......................................... Revision och granskningen av efterlevnaden av Interna föreskrifter etc. om säkerhetsskydd.................................... Revision och granskningen av efterlevnaden av 6.6 Nämndmyndigheterna under ............................................... Lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter gäller även i verksamhet hos nämnderna ................................................. Nämndernas uppgifter och organisation......................................... 6.7 Överväganden rörande frågan om säkerställande av säkerhetsskydd på annat sätt än genom tillsyn ........................................... Uppdraget i denna del .................................................................... Tillsyn ger ett skydd genom att eventuella brister synliggörs ........ 6.7.3För att ge ett liknande skydd som det som tillsyn ger bör den interna och den externa granskningen utvecklas och vara inriktad på efterlevnad och ändamålsenlighet ....................................................... 6.7.4 En intern och en extern granskning bör tålas, men självständigheten bör vara styrande för hur den ska utformas ................. 6.7.5De som utför den interna respektive den externa granskningen bör inte ha rätt att meddela några beslut om åtgärder och det bör finnas rätt att neka granskning eller tillgång till 6.7.6Ansvaret för den interna granskningen bör ligga på säkerhetsskyddschefen som till sin hjälp bör ha en särskild 6.7.7Svårigheter med kompetensen på säkerhetsskyddsområdet gör att det inte finns någon myndighet under som kan utföra den externa granskningen .............................................................. 6.7.8 Den externa granskningen bör utföras av Säkerhetspolisen i nära dialog med den som granskas........................................................... 6.7.9Det bör finnas ett krav att till respektive myndighetsledning, och för den externa granskningen även till eller finansutskottet, redovisa bl.a. hur förslag till åtgärder har tagits om hand.................................................................................... Sekretess borde i de flesta fall inte lägga hinder i vägen för Den interna granskningen bör regleras i interna föreskrifter medan den externa granskningen bör regleras i lag ............................... 6.8Överväganden rörande frågan om det ska införas en anmälnings- och rapporteringsskyldighet vid säkerhetshotande 6.8.1 Uppdraget i denna del .................................................................. 6.8.2Säkerhetsskyddslagens anmälnings- och rapporteringsskyldighet innebär en skyldighet att meddela vissa hot och incidenter till en extern aktör..................................................... Anmälnings- och rapporteringsskyldigheten är till både för Säkerhetspolisen och för verksamhetsutövarna...................................... Det finns ett behov även för och dess myndigheter att skyndsamt anmäla vissa hot och incidenter till en extern aktör ........ Närmare om innebörden av en anmälningsskyldighet, hur den bör regleras och att anmälan bör göras till Säkerhetspolisen........... Anmälningsskyldigheten bör medföra undantag från artiklarna 33 och 34 i dataskyddsförordningen ...................................... 6.9 Överväganden rörande frågan om utkontraktering m.m.................... Uppdraget i denna del .................................................................. Angreppssätt och betydelsen av vissa termer............................... 6.9.3Det finns för myndigheter ett behov av utvidgade och förtydligade bestämmelser om säkerhetsskyddsavtal samt bestämmelser om utkontraktering och liknande förfaranden ................. Närmare om utvidgade och förtydligade regler rörande Närmare om utkontraktering och liknande förfaranden ............... 6.10 Överväganden rörande frågan om säkerhetsskyddschef.................. Uppdraget i denna del ................................................................ Det finns ett behov av en funktion med ett övergripande ansvar för säkerhetsskyddsarbetet.......................................................... 6.10.3Funktionen bör vara direkt underställd riksdagsdirektören, direktion, chefsjustitieombudsmannen respektive riksrevisorn, benämnas säkerhetsskyddschef och regleras i lag............. 6.10.4 Konstitutionella aspekter har betydelse vad gäller säkerhetsskyddschefens befogenheter i dennes granskande roll ............ 6.10.5 Även ansvarsfördelning och organisation är av betydelse ......... 7 Några frågor om partigruppernas kanslier .............................................. Partikansliernas sammansättning och uppgifter................................. Reglering av stödet till partikanslierna .............................................. Reglering av säkerhet och säkerhetsskydd ........................................ Överväganden rörande frågan om säkerhetsprövning av anställda vid partigruppernas kanslier ...................................................... Uppdraget i denna del .................................................................. En utredning utgör grunden ......................................... Innehållet i överenskommelsen.................................................... 7.4.4 Ordningen med överenskommelserna verkar fungera bra............ Säkerhetsskyddsanalysen bör utgöra grund för vem som ska 7.4.6Säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen och riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och 7.4.7Det krävs en tydligare reglering om den nuvarande ordningen med en uppdelning av ansvaret för säkerhetsprövningen ska kunna bestå ...................................................................................... 7.4.8 bör självständigt göra den slutliga bedömningen i säkerhetsprövningen av registerkontrollerade 7.4.9 Säkerhetsskyddsavtal kan inte användas utan det behövs en 7.5Överväganden rörande frågan om tillämpligheten av 5 kap. 2 § första stycket säkerhetsskyddslagen på anställda vid partigruppernas Uppdraget i denna del .................................................................. Tystnadsplikt enligt offentlighets- och sekretesslagen................. Särskilda bestämmelser om sekretess vid sammanträde med kammare, beslut och protokoll ............................................. Särskilda regler för ledamöter .................................... Brott mot tystnadsplikten ............................................................. uttalanden om tystnadsplikt för anställda i partikanslierna....................................................................... 7.5.9Lydelsen av 5 kap. 2 § säkerhetsskyddslagen och dess förarbeten gör att det råder osäkerhet om vilka som omfattas av 7.5.10Legalitetsprincipen gör att 5 kap. 2 § första stycket säkerhetsskyddslagen inte är tillämplig på partikanslianställda i nu 7.5.11 Det är inte möjligt att helt avskärma partikanslianställda från säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter......................................... 7.5.12 Föreskrifter eller förbehåll kan inte användas för att ge säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ett heltäckande skydd ............. 7.5.13 Det behövs en reglering i lag för att säkerställa skyddet för 7.5.14 Särskilt om krigsdelegationens förberedande verksamhet ......... 8 riksdagsledamöters rätt till tillträde till ....... Allmänt om tillträdesrätt.................................................................... Bakgrund till den nuvarande regleringen........................................... Om den nuvarande regleringen.......................................................... 8.3.1 Grundläggande bestämmelser finns i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ................................. 8.3.2Detaljregleringen finns i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , Tillträdesrätten för tidigare riksdagsledamöter i praktiken................ (senaten) ...................................................................... (andra kammaren)................................................ (gemensamt för nationalrådet och förbundsrådet) ...... Överväganden rörande frågan om tidigare riksdagsledamöters rätt till tillträde till ...................................................... Uppdraget i denna del .................................................................. Vi ser på frågan ur perspektivet fysisk säkerhet........................... Det finns inte någon grundläggande rätt att få tillträde till Behovet måste vara styrande........................................................ riksdagsledamöter har inte behov av någon särskild tillträdesrätt utöver den som gäller för besökare .................................... 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser........................................... 10 Konsekvenser av utredningens förslag.................................................. Uppdraget i denna del ................................................................ Ekonomiska och organisatoriska konsekvenser för , , och ................. Ekonomiska och organisatoriska konsekvenser för Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585)....... Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning ................ Förslag till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ................................... Överenskommelse om säkerhetsprövning och säkerhetsskydd................... Riksdagsstyrelsen beslutade om direktiv till en särskild utredare att göra en fortsatt översyn av regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Utredningen ska komplettera de förslag som lämnades i framställningen Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (framst. 2018/19:RS6). De frågor utredningen har att besvara kan delas in i tre delar med underavsnitt. Den första delen rör frågan om det finns behov av ändringar i befintliga bestämmelser eller av ytterligare bestämmelser i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Frågan består i sin tur av fyra delar, nämligen •att utreda om det är möjligt att genom andra åtgärder än den tillsyn som regleras i säkerhetsskyddslagen (2018:585) åstadkomma ett motsvarande skydd för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet i och dess myndigheter •att analysera behovet och konsekvenserna av en anmälnings- och rapporteringsskyldighet för och dess myndigheter vid säkerhetshotande händelser samt överväga om en sådan ska införas •att analysera behovet av ytterligare reglering för att förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet inom och dess myndigheter utsätts för risker i samband med utkontraktering samt •att analysera behovet av en säkerhetsskyddschef hos och dess myndigheter (dock inte nämndmyndigheterna under ) samt vid behov föreslå vilka uppgifter och befogenheter sådana säkerhetsskyddschefer ska ha och hur sådana uppgifter och befogenheter ska regleras. Den andra delen utgörs av några frågor om partigruppernas kanslier, närmare bestämt att överväga om säkerhetsprövning och placering i säkerhetsklass av anställda vid partigruppernas kanslier bör regleras i lag eller om det även fortsättningsvis är lämpligare med en överenskommelse samt att analysera om och i vilken utsträckning anställda vid partigruppernas kanslier omfattas av 5 kap. 2 § första stycket säkerhetsskyddslagen. Utredaren ska också föreslå de ändringar som bedöms nödvändiga i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter eller i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna för att säkerställa skyddet för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet. Den tredje delen rör tidigare riksdagsledamöters rätt till tillträde till . Utredaren ska analysera tillämpningen av gällande reglering om tillträde för tidigare riksdagsledamöter och utreda vad som gäller för tidigare ledamöters tillträde till parlamenten i jämförbara länder. Utredaren ska se över vilka skäl – utöver ledamotsuppdragets speciella karaktär – som kan finnas för tillträdesrätt till för tidigare ledamöter och ta ställning till hur en sådan tillträdesrätt bör utformas. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. Förslag som rör behovet av ändringar i befintliga bestämmelser eller av ytterligare bestämmelser i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Säkerhetshoten mot har ökat och Säkerhetspolisen bedömer att de kommer att fortsätta öka . Det är därför viktigt att i alla organisationer lyfta upp säkerhetsskyddets betydelse. Det gäller inte minst för och dess myndigheter. Genom den säkerhetsskyddslag med tillhörande förordning som trädde i kraft får lagstiftaren anses ha lagt fast en lägstanivå för säkerhetsskyddet. Säkerhetsskyddslagen gäller dock bara till vissa delar för och dess myndigheter. För dessa gäller i övrigt lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Enligt vår mening måste utgångspunkten vara att det är den nivå som framgår av säkerhetsskyddslagen som ska gälla för hela statsförvaltningen och därmed även för och dess myndigheter. Det innebär inte att bestämmelserna måste se exakt likadana ut för alla verksamheter. Exempelvis kan konstitutionella skäl göra att en annan konstruktion i vissa fall behöver väljas för och dess myndigheter. Säkerhetsskyddet bör säkerställas genom en utveckling av den interna och den externa granskningen Tillsyn enligt säkerhetsskyddslagen kan sägas ge ett skydd genom att den synliggör eventuella brister på säkerhetsskyddsområdet. förekommer det hos några av de institutioner vi har att titta på en viss aktivitet som syftar till att upptäcka sådana brister. För att skapa ett skydd liknande det som tillsyn ger bör dock, enligt vår mening, den interna och den externa granskningen av hur säkerhetsskyddsbestämmelserna hos och dess myndigheter följs utvecklas, och bestämmelser om den externa granskningen bör föras in i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Granskningen bör innefatta att granska efterlevnaden av lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter och de interna föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen samt säkerhetsskyddslagen i tillämpliga delar. Eftersom och dess myndigheter är självreglerande utöver de lagar som nämns ovan bör det även ingå en granskning av de interna föreskrifternas ändamålsenlighet. Vid utformningen av en intern respektive extern granskning är de konstitutionella aspekterna av betydelse. För , talmannen, en enskild riksdagsledamot, en justitieombudsman (även en ställföreträdande ombudsman), riksrevisorn (även en tillförordnad riksrevisor) och riksrevisionsdirektören är självständigheten viktig. När det gäller kan dess självständighet närmast sägas handla om penningpolitiken. Enligt vår mening kan dock självständigheten inte tas till intäkt för att de aktuella institutionerna eller aktörerna aldrig kan granskas. Vi kan inte heller se att självständigheten i alla lägen utesluter en granskning initierad och utförd av en myndighet under regeringen. Styrande för hur granskningen kan och bör se ut måste i stället vara att den utformas på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att självständigheten för , talmannen, en enskild riksdagsledamot, en justitieombudsman (även en ställföreträdande ombudsman), riksrevisorn (även en tillförordnad riksrevisor), riksrevisionsdirektören eller ansvar för penningpolitiken kan komma att påverkas eller ifrågasättas. Därför anser vi att ansvaret för den interna granskningen bör ligga på säkerhetsskyddschefen (se mer om den funktionen nedan) som till sin hjälp bör ha en särskild granskningsfunktion. När det gäller nämndmyndigheterna bedriver de, enligt deras egen utsago, ingen säkerhetskänslig verksamhet. De har heller inte någon säkerhetsskyddschef. Om någon nämnd skulle komma att bedriva säkerhetskänslig verksamhet bör den dock kunna låta den interna granskningen utföras av någon annan myndighet under . När det så gäller den externa granskningen anser vi att den bör utföras av Säkerhetspolisen, i nära dialog med den som granskas. För att slå vakt om självständigheten för och de nämnda aktörerna samt ansvar för penningpolitiken bör, vid såväl den interna som den externa granskningen, säkerhetsskyddschefen respektive Säkerhetspolisen inte kunna besluta om några åtgärder med anledning av granskningen. I stället bör de enbart kunna komma med förslag till åtgärder. Som en yttersta garant för självständigheten bör det också finnas en form av säkerhetsventil. Den bör innebära att om det finns särskilda skäl så ska, för , talmannens eller en enskild riksdagsledamots del, riksdagsstyrelsen ha rätt att helt eller delvis neka säkerhetsskyddschefen respektive Säkerhetspolisen att utföra en granskning samt att neka dessa tillgång till uppgifter. Samma rätt bör gälla för en justitieombudsman (även en ställföreträdande ombudsman), riksrevisorn (även en tillförordnad riksrevisor), riksrevisionsdirektören samt myndigheterna , , ombudsmän () och . Med särskilda skäl avser vi t.ex. att granskningen riskerar att självständigheten för , de nämnda aktörerna eller ansvar för penningpolitiken kan komma att påverkas eller ifrågasättas eller att det ur sekretessynpunkt inte bedöms lämpligt eller möjligt att låta säkerhetsskyddschefen eller Säkerhetspolisen ta del av vissa uppgifter. För att ytterligare inskärpa vikten av granskningen och för att ge en vägledning i vilka fall det kan finnas skäl att göra avsteg från de föreslagna åtgärderna anser vi att det också bör finnas ett krav för myndigheter att till respektive myndighetsledning i en skrivelse redovisa vilka granskningsinsatser som säkerhetsskyddschefen respektive Säkerhetspolisen har gjort och hur de åtgärder som dessa har föreslagit har tagits om hand. När det gäller den externa granskningen bör skrivelsen för , , och nämndmyndigheternas del skickas även till och för del även till finansutskottet. Det är sedan upp till respektive utskott att eventuellt agera utifrån vad som framkommer i skrivelsen. Det bör finnas en anmälningsskyldighet till Säkerhetspolisen vid säkerhetshotande händelser och verksamhet Enligt 2 kap. 1 § tredje stycket säkerhetsskyddslagen är en verksamhetsutövare skyldig att anmäla och rapportera sådant som är av vikt för säkerhetsskyddet. Av 2 kap. 10 § säkerhetsskyddsförordningen följer en anmälningsskyldighet vid vissa säkerhetshotande händelser och verksamhet. I vissa andra bestämmelser används i stället begreppet rapportera. Enligt vår mening utgör skyldigheten att anmäla respektive rapportera, oaktat vilket begrepp som används, en viktig beståndsdel i säkerhetsskyddet.