rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Överlag anser gruppen att det är viktigt att dra lärdom av hur andra länder arbetar med sårbarhetsfrågor. Omvärldsanalyserna i denna rapport är värde- fulla för miljö- och jordbruksutskottets fortsatta arbete och för framtida bered- ning av riksdagsärenden på området. 1.1Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp Utskotten har till uppgift att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Av reger- ingsformen framgår att ”varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde”.1 har även beslutat om riktlinjer2 för utskottens uppföljning och utvärdering, av vilka framgår bl.a. att såväl upp- följning som utvärdering bör ha en framåtblickande inriktning och medverka till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens bered- ningsarbete. Mot bakgrund av osäkerheten kring hur sårbart det svenska lantbruket är beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra en uppföljning om lantbrukets sårbarhet. Uppföljningen ska ge miljö- och jord- bruksutskottet ökad kunskap och ett underlag inför beredning av ärenden i dessa frågor. livsmedelsproduktion och dess sårbarhet har blivit en alltmer aktuell fråga efter bränderna och torkan och den pågående co- ronapandemin. Torkan 2018 ledde bl.a. till uteblivna vallskördar och sämre avkastning på grödorna, vilket i sin tur ledde till sänkt lönsamhet för jordbru- karna.3 För att klara värme och torka behövs tillgång till vatten. I stora delar av har grundvattentillgången varit begränsad , med vattenbrist på många håll. –2019 var grundvattennivåerna i stora delar av södra och betydligt lägre än normalt.4 Under den pågående coronapandemin har lantbruket bl.a. haft svårigheter att få tillräckligt med utländska säsongsarbetare. Som ett led i arbetet med att stärka beredskapen inför kriser och ytterst krig har regeringen beslutat att ge och i uppdrag att redogöra för de lärdomar som utbrottet av det nya coronaviruset gett vad gäller livsmedelsförsörj- ningen.5 14 kap. 8 § regeringsformen. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 3Jordbruksverket (2019), Långsiktiga effekter av torkan 2018 och hur jordbruket kan bli mer motståndskraftigt mot extremväder. 4Sveriges geologiska undersökning (2019), Grundvatten av god kvalitet – underlagsrapport till den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019, s. 17 samt sgu/nyheter/2020/januari/grundvattennivaer-1984-2019/. 5Näringsdepartementet (2020), Uppdrag att stärka förutsättningarna för en robust livsme- delsförsörjning vid kriser och höjd beredskap, regeringsbeslut, dnr N2020/02294, 2020-09- 24.Regeringen har också föreslagit satsningar för uppbyggnad av livsmedelsberedskap inom ramen för det civila försvaret i budgetpropositionen , utg.omr. 23, se t.ex. s. 50. Förutom bränder och torka behöver lantbruket också kunna stå emot andra extrema väderfenomen som t.ex. översvämningar. Därtill minskar åkerarea- lerna. var arealen ca 2 , en minskning med ca . som åkerarealen minskat har befolk- ning ökat med ca 912 000 människor. Produktivitetstill- växten i det svenska jordbruket har enligt arbete och utveckling () varit stark, och jordbruket har minskat sin ne- gativa klimat- och miljöpåverkan.6 En annan osäkerhetsfaktor är om det kommer att finnas tillräckligt med jordbrukare . Enligt Lantbruksbarometern 2019 ansåg av lantbrukarna att det är svårt att rekrytera personal. har enligt blivit alltmer beroende av importera- de livsmedel.7 Dock har värdet på svensk livsmedelsexport ökat sedan lång tid tillbaka.8 Svenska lantbrukare påverkas också av EU:s gröna giv ()9, som ändrar förutsättningarna. Forskning från visar bl.a. att det finns stora kun- skapsluckor vad gäller anpassning av jordbruket för att kunna hantera både för mycket och för lite regn i ett varmare klimat.10 Överlag finns det enligt fors- karen vid för lite forskning om helheten i relation till jordbruks- och livsmedelssystem, vilket behövs för att skapa hållbara produktionssy- stem.11 Det har skett en strukturomvandling inom det svenska lantbruket. Det har gått från småskalig produktion till en mer storskalig produktion. Många mindre gårdar har slagits samman till större och mer specialiserade enheter i de cen- trala jordbruksområdena. Det har ofta skett genom att bostadshus och ekono- mibyggnader behållits som bostäder medan jordbruksmarken har sålts eller har arrenderats ut till någon närbelägen gård som fortsatt med jordbruket. Den ar- betsintensiva djurhållningen har minskat. Vall- och betesmarker har antingen plöjts upp till för spannmålsproduktion, övergått i extensivt bete el- ler omvandlats till skogsodlingar.12 förändrades synen på behovet av livsmedelsförsörjning i , vilket bl.a. var följden av att tog slut, att beslu- tade om att avreglera jordbruket13 och att gick med i EU 1995.14 6OECD (2018), Innovation, Agricultural Productivity and Sustainability in . 7Jordbruksverket (2018), På tal om jordbruk – fördjupning om aktuella frågor, . 9EU-kommissionens svenska webbplats: 2024/european-green-deal_sv. (2018), Climate vulnerability assessment methodology – Agriculture under cli- mate change in the Nordic region. 11Intervju med en forskare vid , . 12SLU (2017), Det svenska lantbrukets omvandling 1990–2014, med källa Flygare, . och Isacson, (2003). 1989/90:186, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327. 14Jordbruksverket (1998), Livsmedelsberedskap, s. 3. Avregleringsbeslutet förväntades leda till en nedläggning av svenska gårdar som inte kunde konkurrera med priserna på världsmarknaden, eftersom Sve- rige då hade en överproduktion inom spannmålsproduktionen. För att under- lätta detta innefattade därför avregleringsbeslutet också ett åtgärdsprogram, i folkmun kallat Omställning 90.15 Det bestod t.ex. av omställningsstöd för areal som permanent togs ur produktion och anläggningsstöd för plantering av ener- giskog eller anläggning av våtmarker.16 Förutsättningarna för lantbrukarna ändrades igen till följd av EU-inträdet, som innebar att jordbruket återreglerades, men inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Statliga beredskapslager med livsmedel, råvaror och andra produkter av- vecklades , eftersom de inte längre ansågs menings- fulla.17 säkras livsmedelsförsörjningen enligt en rapport från Sve- riges () och Myndigheten för samhällsskydd och be- redskap (MSB)18 genom handel med livsmedel på en global marknad. Jord- bruksdriften har enligt rapporten gjorts beroende av regelbundna transporter inte bara av råvaror eller färdiga produkter ut från gården utan också av insats- medel in till gården som drivmedel, gödselmedel, växtskyddsmedel, utsäde och foder. Den största delen av dessa insatsmedel är importerade. I en annan rapport19 från SLU framförs också att det svenska lantbruket sedan EU- inträdet 1995 har blivit utsatt för ökad konkurrens på den internationella mark- naden, och att ökad konkurrenskraft därför har blivit en ledstjärna. och framåt avstannade arbetet med markförbättringar, såsom investeringar i täckdikning, och medel till tillämpad forskning drogs in.20 Därefter har markens genomsläpplighet försämrats drastiskt, enligt Hus- hållningssällskapet.21 Nya krav för dränering och bevattning i ett framtida kli- mat uppmärksammades i Klimat- och sårbarhetsutredningen22 , vil- ket också senare utreddes av SLU.23 fanns det inte några svenska mål för livsmedelsförsörj- ningen. I och med antagandet av den svenska livsmedelsstrategin 2017 finns nu ett övergripande mål (se avsnitt 1.7.1), som är en av utgångspunkterna till denna uppföljning. 15SLU Reports (2020), förändrade lantbruk – Lantbrukarnas egna röster om förändringar och strategier . 1989/90:146. 17MSB:s webbplats Beredskapslager: -civilt-forsvar/om-totalforsvar-och-civilt-forsvar/beredskapslager/, hämtat . 18SLU och MSB (2018), Livsmedelsproduktion ur ett beredskapsperspektiv – Sårbarheter och lösningar för ökad resiliens. 19SLU Reports (2020), förändrade lantbruk – Lantbrukarnas egna röster om förändringar och strategier . 20SLU Reports (2019), Jordbrukets klimatanpassning, del 9. 21Jordbruksverket, , , Hushållningssällskap- ets presentation Dränering i ett föränderligt klimat, seminarier/dokumentationfrankurserochseminarier/vattenhushallningskonfe- rens2019.4.7de2973816e9b9bb8b873c84.html. 22SOU 2007:60, s. 19. 23SLU (2016), , m.fl., Översvämningar på jordbruksmark – utredning av konsekvenser på mark och produktion. 1.2.2 Utveckling av den svenska marknadsandelen Andelen kött, ägg och mejeriprodukter som produceras i i förhållande till förbrukningen är lägre än vid seriens början 1995, se diagram 1. syns trendbrott och viss förstärkning av alla köttslag samt ägg. Samtliga animalieprodukter utom lammkött låg på en marknadsandel om- kring 1995. Efter EU-inträdet sjönk den svenska marknadsande- len snabbt för kött och mejeriprodukter. Svenska ägg har emellertid klarat EU- konkurrensen bättre, vilket enligt till betydande del beror på de svenska salmonellagarantierna för ägg som ska konsumeras färska. Att kon- sumenterna föredrar svenska ägg, oavsett skillnad i prisnivå gentemot impor- terade ägg, kan också enligt spela in.24 Det är dessutom av praktiska skäl svårt att transportera skalägg.25 Svenska livsmedel har enligt tidigare haft svårt att konkur- rera med sitt pris på grund av högre produktionskostnader. har dock de mervärden som följer på tuffare lagstiftning och branschregler i produktionen fått ökad betydelse som konkurrensmedel. Mervärdena handlar om att vi har djur med hög hälsostatus, att svenska djur inte har en del sjukdomar som finns i andra länder, att vi har en låg användning av antibiotika till lantbrukets djur och att vi har mer generösa utrymmen i stallen. Fokus på priset, som styrt ef- terfrågan på kött , får numera enligt samsas med konsumenternas drivkrafter att bidra till en mer hållbar produktion och kon- sumtion av mat. Även behov av trygghet och omsorg om den egna hälsan på- verkar valet av ursprung för kött.26 Trots att den totala köttkonsumtionen har minskat har kött producerat i ökat sin marknadsandel. Producentpri- serna i har ofta legat på en högre nivå än i importkonkurrerande län- der.27 24Jordbruksverket (2019), Marknadsrapport – utvecklingen . 25E-post från , . 26Jordbruksverket (2020), Marknadsrapport – utvecklingen . 27E-post från , . 2020/21:RFR7 1 INLEDNING Diagram 1 Svensk andel ägg, mejeriprodukter och kött av förbrukningen, 1995–2019 Andel av förbrukning (%) Anm.: Kurvan för mjölkekvivalenter visar en sammanvägning av samtliga mejeriprodukter. Den svenska marknadsandelen för spannmål28 har med undantag varit . Att marknadsandelen 2018 rasade till 80 pro- cent beror på torkan och den dåliga skörd som följde. Varia- tionerna mellan övriga år är normala variationer som beror på skördevariatio- ner och spannmålens kvalitet. Den höga marknadsandelen betyder att är en nettoexportör, dvs. att den svenska produktionen av spannmål överstiger den totala förbrukningen. Hur stor del av frukt- och grönsaksutbudet29 som produceras i va- rierar mycket mellan produkter och över året. över har svenska tomater tappat i marknadsandel, medan andelen varit mer stabil för gurka. Svensk lök hade en positiv utveckling , medan svenska morötter haft en ganska stabil marknadsandel om . 28När den svenska marknadsandelen för spannmål beräknas har valt att in- kludera lagerförändringar, eftersom spannmål kan lagras . (2019), På tal om jordbruk – fördjupning om aktuella frågor, . 29Beräkningen av svensk marknadsandel inkluderar endast färska produkter. Import av frysta, torkade eller konserverade produkter är inte med, och inte heller sammansatta livsme- del. Diagram 2 Marknadsandel för färska grönsaker, spannmål, lök och potatis, 1995–2019 *uppgifter är preliminära. Syftet med uppföljningen är att ta fram ett kunskapsunderlag inför beslut i frå- gor som rör temat lantbrukets sårbarhet och landets försörjningsgrad i miljö- och jordbruksutskottet. Underlaget består av följande tre delar: a)En sammanställning av resultaten av olika forskningsprojekt och utred- ningar som bedöms som relevanta. b)En uppföljning på temat med fokus på primärproduktion av livsmedel och behovet av produktionsmedel och insatsvaror. Det ingår även ett bredare perspektiv på hur temat påverkar och påverkas av nuvarande situation när det gäller distribution, tillgång på vatten, lantbruks geografiska placering, torka och brandskydd, robusthet, resiliens, konkurrenskraft m.m. c)En omvärldsanalys av hur , och jobbar med dessa frågor i sina respektive parlament och vilka ställningstaganden de har gjort. 1.4.1 Del A – Sammanställning Sammanställningen av resultaten i olika forskningsprojekt som bedöms rele- vanta, exempel på pågående forskningsprojekt samt relevanta avslutade och pågående utredningar presenteras i kapitel 4.30 1.4.2 Del B – Uppföljning Uppföljning av lantbrukets sårbarhet med fokus på primärproduktion av livs- medel presenteras i kapitel 2. Uppföljningen har följande frågeställningar: 1.Hur har förutsättningarna för att driva lantbruk sett ut i geografiskt, med avseende på a)kostnaderna och intäkterna (däribland bidrag från EU, jordbruksfon- den) b)klimatförändringar (torka, översvämningar, brand m.m.) c)tillgång till vatten och andra insatsmedel (t.ex. el, drivmedel, utsäde) d)tillgång på och kostnad för arbetsmaskiner e)personal, kompetens, generationsskiften f)transporter och distributionsmöjligheter inom primärproduktionen g)regler och villkor h)infrastruktur och livsmedelsanläggningar i)förändrade konsumtionsmönster j)djurrättsaktivister och viltskador. 2.Hur såg resiliensen ut för olika typer av lantbruk (t.ex. med avseende på storlek och odlingssystem) i primärproduktionen –2019? c)mjölk- och mejeriproducenter d)äggproducenter. 3.Vilka faktorer/behov ser lantbrukarna som mest betydelsefulla för att minska sårbarheten i primärproduktionen? e)åtgärder för ökad lönsamhet och konkurrenskraft g)säkrad tillgång till insatsmedel h)rekrytering av personal (återväxten, rätt kompetens) j)övrigt. 30Detta innebär inte en fördjupad forskningsöversikt där analyser görs av vad den samlade forskningen säger om lantbrukets sårbarhet och vad forskningen säger om framtidens möjliga lösningar. 4.Hur ser kunskapen och beredskapen ut bland lantbrukare när det gäller framtida förhållanden, framför allt klimatförändringar och möjliga sårbar- heter? 5.Finns det några goda exempel i landet som minskat sårbarheten för svensk primärproduktion? 1.4.3 Del C – Omvärldsanalys Omvärldsanalysen i , och som presenteras i kapitel 3 har följande frågeställningar: 1.Hur arbetar andra länder med sårbarhetsfrågor inom lantbruket? 2.Vilka ställningstaganden har andra parlament gjort i frågor som berör lant- brukets sårbarhet och självförsörjningsgrad? Uppföljningen omfattar lantbrukets sårbarhet, dock inte skogsbruk och fiske. Fokus i uppföljningsdelen är på helheten och den övergripande problematiken inom primärproduktionen. Detta innebär att uppföljningen omfattar första de- len av livsmedelskedjan, dvs. insats- och primärproduktionen, och således inte livsmedelsindustrin. Dock berörs livsmedelsindustrin till viss del eftersom pri- märproduktionens förutsättningar är direkt påverkade av livsmedelsindustrins infrastruktur, som t.ex. närheten till livsmedelsanläggningar. Anledningen till avgränsningen är att uppföljningen skulle ha blivit för omfattande och tagit om alla delar i livsmedelskedjan hade beaktats. Så långt som möjligt omfattar uppföljningen den senaste tioårsperioden, dvs. 2010–2019. Uppföljningen omfattar inte sårbarheten och självförsörjningsgraden i hän- delse av krig. Regionala risk- och sårbarhetsanalyser utgör därför inte ett un- derlag i uppföljningen. Skälet till detta är att området ingår i försvarsutskottets ansvarsområde. Uppföljningen berör dock i någon grad de erfarenheter och slutsatser som försvarsutskottet redovisat i samband med sin behandling av olika ärenden. Miljökvalitetsmålen och Agenda 2030-målen berörs endast övergripande i relevanta delar av uppföljningen. Effekter till följd av brexit och coronapandemin berörs i begränsad omfatt- ning eftersom dessa effekter framför allt ligger utanför uppföljningens under- sökningsperiod, men eftersom intervjuer delvis har genomförts under coro- napandemin kommer vissa iakttagelser från dessa att ingå. 1.6 Metod och genomförande 1.6.1 Del A – Sammanställning Sökningar i olika databaser för att hitta publicerade vetenskapliga artiklar och rapporter om lantbrukets sårbarhet har gjorts med stöd från och vid . Flera möten har hållits mellan och RUFS om uppdra- get. har tagit emot exempelartiklar och diskuterat möjliga sökord tillsammans med utvärderaren. Sökningar har prövats, och en kontinuerlig di- alog har förts mellan och RUFS. Resultaten av sökningarna har stämts av liksom potentiella nya sökord som identifierats under arbetets gång. Sökmöjligheterna i de olika databaserna ser olika ut. Sökningar med samma sökord ger därför inte nödvändigtvis motsvarande resultat i respektive databas. Sökningar har gjorts i ett urval av databaser för vetenskapliga tidskrifter som har tillgång till. De databaser som framför allt an- vänts är Science Direct och Scopus. Dessa databaser fångar bl.a. naturveten- skapliga artiklar. Exempel på sökord som använts finns i bilaga 5. köper in ett antal källor för och Riksdagsförvaltning- ens behov. Flera av källorna är av vetenskaplig karaktär, men mängden resur- ser motsvarar inte den som finns exempelvis vid ett universitetsbibliotek. Lis- tan på referenser ska därför inte betraktas som en lista över en total träffmängd utan som ett urval av artiklar från de resurser som är tillgängliga för Riksdags- . Utifrån listor med referenser har sedan RUFS läst och tagit med de mest relevanta artiklarna i sammanställningen. Därutöver har det tagits med artiklar som kommit fram via tips i intervjuer och genom att man följt referenserna i de artiklar som varit mest relevanta. RUFS har bedömt att artiklar som är äldre än är av mindre intresse och har därför inte inkluderat dem i sammanställningen. Avslutade och pågående utredningar och undersökningar som finns med i sammanställningen representerar centrala undersökningar och rapporter från relevanta myndigheter och organisationer. Materialet har hämtats in via tips under intervjuer och sökningar på webben genomförda av utvärderings- och forskningssekretariatet. 1.6.2 Del B – Uppföljning Uppföljningen bygger på intervjuer med centrala aktörer och forskare inom området, såsom , (), Lant- männen, (), , Total- (), , Hushållningssäll- skapet, () och . Relevant litteratur och dokument från del A har använts för att svara på uppföljningens samtliga frågeställningar. Därtill har även ytterligare litteratur- och dokumentstudier genomförts, t.ex. av riksdagstryck. Relevant statistik från huvudsakligen , Statistiska central- byrån (SCB) och geologiska undersökning (SGU) har sammanställts och bearbetats. Uppgifter om ekonomiska nyckeltal och förvärvsarbetande inom jordbrukssektorn har specialbeställts från SCB. Uppgifter om grundvat- tennivåer i de olika fallstudieregionerna har specialbeställts från SGU. Statisti- ken har framför allt använts för att besvara frågorna 1–3 i uppföljningen. För att fånga lantbrukarnas åsikter i olika regioner (frågorna 1–5) har fall- studier genomförts i fyra kommuner i olika delar av . Miljö- och jord- bruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp fastställde följande krite- rier inför valet av kommuner till fallstudierna: •minst två kommuner med hög andel åkerareal i kommunen •gärna förekomst av betesmark i kommunen •gärna förekomst av växtodling, djurhållning, mjölk- och mejeriproduktion och äggproduktion i kommunen •minst en kommun i norra (län 22–25), mellersta (län 01–05 och 14–21) och södra (län 06–13) •minst en kommun i en skogs- och mellanbygd enligt områdesindelningen i lantbruksstatistiken (se bil. •i södra eller minst en kommun i västra respektive östra . I bilaga 1 presenteras statistikunderlaget som också legat till grund för valet av kommuner. På uppdrag av uppföljnings- och utvärderingsgruppen valde RUFS därefter i samråd med miljö- och jordbruksutskottets kansli ut , , och för fallstudierna. LRF i de olika regionerna hjälpte sedan till med att ta fram lämpliga lantbrukare att ha med i uppfölj- ningen. I varje kommun har lantbrukare med olika slags produktion (växtodling, djurhållning av nöt/gris/kyckling, mjölk- och mejeriproduktion och äggpro- duktion) samt representanter för LRF och länsstyrelserna intervjuats. Intervju- erna i , och genomfördes med några få undantag på plats . Intervjuerna i genomfördes enbart via telefon eller Skype på grund av coronapandemin. För att få en bredare bild av lantbrukares syn på frågorna 1–4 i hela ställdes kompletterande frågor i Lantbruksbarometerns januarimätning 2020, på uppdrag av i samråd med och Swed- bank, se bilaga 6. Frågorna fastställdes av miljö- och jordbruksutskottets upp- följnings- och utvärderingsgrupp. Mätningen genomfördes av Kantar på uppdrag av , , Sparbankerna. Kantar köper ett slumpmässigt urval av statistik över lantbrukare i från SCB, som drar urvalet från . Jordbruk i med mer än åker- mark med eller utan fläskproduktion ingår i populationen från vilken urvalet tas. Urvalet bestod i januarimätningen av 1 060 lantbrukare. Sifoundersökningen gjordes via telefonintervjuer den 14–. De frågade inledningsvis om företaget var verksamt, och om det var det bad de att få ställa några frågor. Statistiskt signifikanta skillnader mellan aktuell grupp och komplementgrupp är beräknade på 95-procentsnivå med ch2-meto- den. 1.6.3 Del C – Omvärldsanalys Uppföljnings- och utvärderingsgruppen beslutade vid ett sammanträde i no- vember 2019 att genomföra en omvärldsanalys i , och , utifrån ett statistikunderlag för länder som nämns i förstudien. Underlaget togs fram av utvärderings- och forskningssekretariatet. Omvärldsanalysen för valda länder bygger på dokumentstudier och un- derlag från motsvarande lands upplysningstjänster inom ECPRD-nätverket31 samt intervjuer med företrädare för jordbruksorganisationer i de olika län- derna. hjälpte till med kontakterna med de andra ländernas motsvarande upplysningstjänster. LRF hjälpte till att förmedla kon- takterna med företrädare för och jordbruksorganisationer. När det gäller anordnades ett webbinarium , med bl.a. ordföranden för det finländska jord- och skogsbruksutskottet, se bi- laga 7. I följande avsnitt redogörs för utgångspunkterna för uppföljningen. 1.7.1 Riksdagsbundet mål för livsmedelsstrategin beslutade , efter en överenskommelse mellan So- cialdemokraterna, , , , , och att godkänna regeringens förslag till över- gripande mål för livsmedelsstrategin. Målet ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsme- delsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska.32 Målet tar sikte på 2030. 1.7.2 Lagar och regler på EU-nivå och i Jordbrukspolitiken i styrs till största delen genom EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP). Att EU har en gemensam jordbrukspolitik med gemen- samma mål framgår av artikel 38–44 i fördraget om Europeiska unionens 31Europeiska centret för parlamentarisk utredning och dokumentation (ECPRD). 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:238. funktionssätt (EUF-fördraget). Av artikel 39 framgår att den gemensamma jordbrukspolitiken bl.a. ska ha som mål att trygga försörjningen. GJP gäller under sjuåriga programperioder. gäller program- perioden –2020, och den omfattar två pelare.