rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — En sådan bedömning kan ha betydelse för om förseningsersättning ska betalas ut vid en försening. I förarbetena sägs att bedömningen av om det är fråga om en sammanhållen resa eller flera resor när flera trafiktjänster används får göras utifrån förhållan- dena i det enskilda fallet (se avsnitt 3.4.3).260 Det saknas avgöranden på områ- det från (se avsnitt 6.4.7). Om det är fråga om en sammanhållen resa eller inte kan ha betydelse för om förseningsersättning ska betalas ut vid en försening. Om det är fråga om olika resor innebär det att förseningsbedöm- ningen får göras utifrån varje resa för sig.261 Aktörerna ser olika på frågan om huruvida bedömningen av vad som är en sammanhållen resa eller inte vid användandet av flera trafiktjänster är ett 256Av 16 § lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter framgår att det finns möjlighet för företagen att göra ett avdrag för den rabatt som uppstår vid användande av periodbiljett. 257Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen. 258Källa: Webbplatserna hos 30 kollektivtrafikföretag inom den kortväga kollektivtrafiken, . 259Konsumentverket, Granskning av kollektivtrafikresenärers rättigheter – Marknadsföring och avtalsvillkor (dnr 2017/63), 2017. Avtalsvillkor som används i konsumentavtal kan anses som oskäliga enligt avtalsvillkorslagen (1994:1512). Ett avtalsvillkor som strider mot tving- ande lag är regelmässigt att anse som oskäligt men ett avtalsvillkor som strider mot tvingande allmänna rättsprinciper, utan att dessa framgår av lag, kan också vara oskäligt. 2015/16:13 s. 81. 2015/16:13 s. 82. problem eller inte för kollektivtrafikföretagen. Svensk Kollektivtrafik,262 SJ och UL263 menar att det är ett problem medan Dalatrafik, Skånetrafiken och Länstrafiken i Västerbotten264 anser att det i huvudsak är ett litet problem. den rättsliga doktrinen framhålls att det kan bli ”fråga om mycket komplice- rade bedömningar för att avgöra om det är fråga om en sammanhållen resa eller inte”.265 Men ställd inför de handläggningskostnader som uppstår om kol- lektivtrafikföretagen ska utreda komplicerade ärenden är utan tvekan det rat- ionella för företagen att göra som Skånetrafiken och Länstrafiken i Västerbot- ten, dvs. att hellre fria än fälla.266 7.10 Fusk med förseningsersättning förekommer Av uppföljningen framgår att fusk med förseningsersättningen förekommer men det är svårt att få en samstämmig bild av omfattningen. Flera kollektivtrafikföretag, bl.a. ,267 och branschföreträdarna ifrågasätter att resenärer ska kunna få förseningsersättning (gäller ersättning för kostnad för annan transport till slutdestinationen) bara genom att hävda att man har haft för avsikt att göra en resa utan att ha köpt en biljett till resan (eller som väl är fallet med period- och kvantitetsbiljett utan att faktiskt ha läst av biljetten på fordon eller i spärrar). Svensk Kollektivtrafik menar att lagstiftningen i detta fall uppmunt- rar till fusk.269 Hur vanligt är det med fusk med förseningsersättningen? Fyra kollektivtra- fikföretag har tillfrågats särskilt om förekomsten av fusk. SL bedömer att fusk förekommer i mycket liten utsträckning. Såväl Länstrafiken i som Dalatrafik bedömer att fusk förekommer i ganska liten utsträckning. Skå- netrafiken å sin sida gör bedömningen att fusk förekommer i ganska stor ut- sträckning. Fusk med milersättningen vid transporter med egen bil till slutdes- tinationen är enligt Skånetrafiken och SL den vanligast förekommande förete- elsen. Milersättningen är också den ersättningsform som enligt företagen är svårast att kontrollera. Summorna som är aktuella i fuskärendena varierar men är enligt SL relativt låga, ca per ärende. 262 Intervju med företrädare för Svensk Kollektivtrafik . 263 Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen, 2020. 264 Intervju med företrädare för Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) . Intervju med företrädare för Länstrafiken i . Intervju med företrädare för Skånetrafiken . 265 O. , , red. S. m.fl., 2016, s. 201–214. 266 Intervju med företrädare för Skånetrafiken . Intervju med företrädare för Länstrafiken i . 267 Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen, 2020. 268 Intervju med företrädare för . Svaren är lämnade utifrån den kommersiella linjetrafikens eller kollektivtrafikens verksamhet. 269 Svensk Kollektivtrafik, inlaga till civilutskottets förstudie med kommentarer till nuva- rande lagstiftning om kollektivtrafikresenärers rättigheter, . det finnas en möjlighet för kollektivtrafikföretagen att stänga av de resenärer som återkommande fuskar med förseningsersättningen.270 Det förtjänar att påminnas om att den kollektivtrafik som faller in under lagens tillämpningsområde nästan uteslutande är samhällsorganiserad och subventioneras framför allt av kommuner och regioner (till viss del även av staten), vilket innebär att det ytterst är samhället som drabbas av fuskets kost- nader. När det gäller frågan om att man som resenär inte behöver visa upp en bil- jett för att få förseningsersättning (ersättning för kostnad för annan transport till slutdestinationen) så kan följande noteras. Den resenär som inte har biljett eller har en period- eller kvantitetsbiljett ska enligt förarbetena i normalfallet kunna visa att förberedelser gjorts för att genomföra resan, t.ex. att resenären har begett sig till avresestationen för att kunna påbörja resan vid den tid som anges i tidtabellen.271 7.11Rätten till återbetalning av periodbiljett vid ändrat trafikutbud – en okänd rättighet Uppföljningen visar att rätten till återbetalning av periodbiljett vid ändrat trafikutbud är en okänd rättighet för många av resenärerna och att det är ovanligt att åberopa rättigheten gentemot kollektivtrafikföretagen. av befolkningen kunde bekräfta att de kände till rätten, som följer av lagen (19 §), för resenärer att frånträda avtal om köp av periodbiljett vid ändrat trafikutbud och därigenom få resterande del av biljettpriset som återstår av giltighetsperioden återbetalt.272 Såväl Skånetrafiken som Länstrafi- ken i bedömer att återbetalningar vid köp av periodbiljett vid ändrat trafikutbud är mycket ovanligt. SL bedömer att det är ganska ovanligt. Dalatrafik gör bedömningen att det är ganska vanligt och kopplar det till en del indragningar av trafikutbudet (som inte är säsongsbundna) som Dalatrafik gjort på senare år.273 270Intervju med företrädare för Skånetrafiken . Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . Intervju med företrädare för Länstrafiken i . Intervju med företrädare för Region /kol- lektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) . 2015/16:13 s. 46–47. 272Se bilaga 1, SCB: Kollektivtrafikresenärers rättigheter – En enkätundersökning om kun- skaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt, 2020. 273Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . Intervju med företrädare för Länstrafiken i . Intervju med före- trädare för Skånetrafiken . Intervju med företrädare för Region /kol- lektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) . 2020/21:RFR11 7 SAMMANFATTANDE IAKTTAGELSER 7.12 Kollektivtrafikföretagen önskar mer hjälp från myndigheterna att tillämpa lagen Uppföljningen visar att kollektivtrafikföretagen ser en del utmaningar med att tillämpa lagen och skulle önska mer hjälp från myndigheterna i det av- seendet. När kollektivtrafikföretagen har tillfrågats om de anser att lagen i dess helhet är lätt eller svår att tillämpa så visar den övergripande bilden en tyngdpunkt åt att företagen tycker att lagen är relativt svår att tillämpa. När det gäller frågan om företagen anser att de får tillräckligt med stöd från myndigheter, t.ex. Kon- sumentverket, för att tillämpa lagen så var samstämmigheten bland företagen relativt stor om att de får för lite stöd att tillämpa lagen. När det gäller den övergripande frågan om hur kollektivtrafikföretag tycker att lagen fungerar på det hela taget så skiljer sig företagens syn på hur lagen fungerar. Ingen tydlig tendens kunde utläsas men det finns en svag tyngdpunkt åt att företagen anser att lagen fungerar bra.274 7.13 Inga regionala skillnader i lagens tillämpning och i kunskaper hos resenärerna Uppföljningen har inte kunnat belägga några skillnader mellan länen i hur lagen tillämpas respektive i kunskaperna hos resenärer. Däremot framgår av avsnitt 7.8 att bestämmelserna om förseningsersättning tillämpas delvis olika av kollektivtrafikföretagen i olika delar av landet. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter är en konsumenträttsligt inrik- tad lagstiftning. En naturlig utgångspunkt är därför att kollektivtrafikresenärer oavsett var i landet man reser med kollektivtrafik som faller in under lagens tillämpningsområde ska mötas av en likvärdig tillämpning av lagen från kol- lektivtrafikföretagen. I fallstudierna (se bil. 5) som har gjorts har det undersökts om det går att påvisa några skillnader i hur lagen tillämpas i ett urval av fyra län: , län, och . Det visade sig dock vara svårt att utifrån de undersökta parametrarna (se vidare bilaga 5) kvantitativt (och kvalitativt) belägga skillnader mellan hur lagen tillämpas i de olika lä- nen.275 I fokusgruppsundersökningen där samma fyra län var representerade med var sin fokusgrupp såg man tydliga skillnader mellan länen endast i två relativt 274Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen, 2020. 275Se bilaga 5, Fallstudier i fyra län – , , och . begränsade frågor, kunskapen om rätten till ersättning för annan transport re- spektive att det är olika regelverk för kortväga och långväga kollektivtrafik.276 7.14Trafikslaget tåg är jämfört med buss kraftigt överrepresenterat i ärenden om förseningsersättning Uppföljningen visar att trafikslaget tåg i förhållande till buss är kraftigt överrepresenterat när det gäller ärenden om förseningsersättning. Busstrafik är det enda trafikslag i den regionala kollektivtrafiken som finns i samtliga län och tågtrafik finns i alla län utom län.277 Mot den bak- grunden kan det vara intressant att jämföra eventuella skillnader i hur lagen tillämpas för trafikslagen buss och tåg. I den aktgranskning som har gjorts av anmälningar från resenärer till Kon- sumentverket framkommer att tåg i förhållande till buss är kraftigt överrepre- senterat bland anmälningarna om förseningsersättning, bristande information eller båda de föregående kategorierna som granskats i förhållande till sin andel av påstigningarna. Antalet anmälningar är dock så pass få att resultaten bör tolkas försiktigt.278 Vidare framgår av den enkät som gått ut till kollektivtrafikföretag att de får flest reklamationer eller klagomål från resenärer om förseningar eller andra störningar. Det efterfrågades inte om det var någon skillnad mellan trafiksla- gen i detta hänseende men två av företagen framhåller att dessa klagomål är särskilt vanliga när det gäller trafikslaget tåg.279 Vidare tyder vissa uppgifter från några kollektivtrafikföretag på att tåg, i förhållande till trafikslagets andel av påstigningarna, är kraftigt överrepresen- terat när det gäller andelen krav på förseningsersättning jämfört med övriga trafikslag. Exempelvis Skånetrafiken uppskattar att av ären- dena om förseningsersättning är kopplade till tågresande och resterande är kopplade till bussresande.280 Tågets respektive bussens andel av påstigningarna i Skånetrafiken uppgick till 30 respektive 70 procent.281 Vidare uppger SL att andelen ärenden om förseningsersättning som rör tåg uppgår till och för buss till . Tågets respektive bussens andel av påstigningarna hos SL uppgick till 14 respektive 39 procent.282 276Se bilaga 2, Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020. 277Trafikanalys, Regional linjetrafik 2019, Trafikanalys Statistik 2020:25, . stod trafikslaget buss för av det totala utbudet i linjetrafiken och tra- fikslaget tåg för . 278Se bilaga 3, Undersökning (aktgranskning) av anmälningar till om lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter. I aktgranskningen har 137 ärenden bedömts falla in under lagens tillämpningsområde. 279Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen, 2020. 280Intervju med företrädare för Skånetrafiken . 281Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen, 2020. 282Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . SL uppger att siffrorna avser perioden –. VL redovisar i sin tur att av den utbetalda förseningsersättningen gäller tågtrafiken och att resterande del gäller busstrafiken. ningar för tåg uppgick till och för buss hos VL 2019.283 Uppföljningen ger inte svar på vad denna överrepresentation för tåg beror på när det gäller ansökningar om förseningsersättning. skulle dock kunna vara att tågbiljetterna generellt sett är dyrare än bussbiljet- terna, vilket gör resenärerna mer benägna att ansöka om förseningsersättning. Tågförseningar är också mer i medialt fokus än bussförseningar. Av fokusgruppsundersökningen framgår att informationen ombord på tåg i allmänhet beskrivs vara bättre än ombord på bussar.284 7.15Handläggningstiden för ansökningar enligt lagen är oftast inte något problem för resenärerna Uppföljningen visar att den sammantagna bilden är att handläggningstiden för ärenden om förseningsersättning oftast inte upplevs som något problem för resenärerna. Lagen saknar reglering av själva handläggnings- eller återbetalningstiden för när en utbetalning av förseningsersättning eller en återbetalning av periodbil- jett vid ändrat trafikutbud ska ha skett efter en ansökan skickats till kollektiv- trafikföretaget. Vad som är en rimlig handläggnings- eller återbetalningstid kan vara svårt att ha någon tydlig uppfattning om även om de flesta ärenden om förseningsersättning torde vara förhållandevis rutinmässiga och därmed i teorin borde kunna avgöras av kollektivtrafikföretagen. Den vanligaste tiden för att få besked om ersättning från ett kollektivtrafik- företag efter att ha lämnat in en ansökan är enligt tillfrågade resenärer som sökt ersättning 1–, vilket uppgavs av av de svarande. Av de som sökt ersättning uppgav att det tog mindre tid än innan de fick besked. För tog det 4–och för mer än 6 veckor.285 Kollektivtrafikföretagen uppger att den genomsnittliga handläggningstiden från det att ett anspråk om förseningsersättning tas emot till dess att man beta- lar ut ersättning eller avslår anspråket på ersättning normalt varierar mellan någon eller och . Resenärsforum menar att det förekommit långa handläggningstider hos vissa kollektivtrafikföretag vid perioder av omfattande förseningar på vissa förseningsersättning fördelar sig enligt följande: pendeltåg (), buss (), tunnelbana (), lokalbana/spårväg () och pendelbåt (0,). 283E-post från Region /() . 284Se bilaga 2, Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020. 285Se bilaga 1, SCB: Kollektivtrafikresenärers rättigheter – En enkätundersökning om kun- skaper kring rättigheter som resenärer har när de reser kollektivt, 2020. Dessa resultat fram- går i huvudsak av underliggande andelstabeller för fråga 15 i enkäten. 286Se bilaga 4, Kollektivtrafikresenärers rättigheter – en enkätundersökning av kollektivtra- fikföretagens syn på lagen, 2020. Men i övrigt verkar det enligt Resenärsforum inte vara något problem med långa handläggningstider.287 7.16Möjligheten för en resenär att begära att ett beslut enligt lagen ändras är mycket begränsad Uppföljningen pekar mot att när det gäller möjligheten att begära att ett ärende om förseningsersättning eller återbetalning av periodkort där rese- nären nekats ersättning av kollektivtrafikföretaget ändras så är utrymmet mycket begränsat. Få ärenden enligt lagen är avgjorda hos . När det gäller möjligheten att ”överklaga” eller begära att ett beslut ändras om en ansökan om förseningsersättning eller andra beslut som gått resenärer emot så anger vissa kollektivtrafikföretag i sina resevillkor att resenärer kan begära att ett beslut ”omprövas” av företaget. Ett alternativ som därefter kan vara möjligt för den resenär som inte är över- ens med sitt kollektivtrafikföretag om hanteringen av ett ärende enligt lagen är att göra en anmälan till (). Värde- gränsen för en prövning hos av ett ärende enligt lagen är 500 kronor.288 Med tanke på att ärenden enligt lagen sällan rör stora belopp så är det således relativt få ärenden som kan bli aktuella för prövning. har följaktligen prövat färre än 20 ärenden som faller in under lagen, och förekomsten av praxis inom området är därmed mycket begränsad.289 Att väcka talan i ett tvis- temål i allmän domstol för ett ärende enligt lagen är oftast inte något reellt alternativ, bl.a. eftersom ansökningsavgiften är . Resenärsforum anser att det borde finnas bättre möjligheter att överklaga beslut enligt lagen.290 menar att lagen när det gäller möjlig- heten att överklaga beslut inte skiljer ut sig från annan konsumenträttslig lag- stiftning. Verket ser inga problem med den nuvarande regleringen.291 287Intervju med ordföranden för Resenärsforum . 2888 § förordningen [2015:739] med instruktion för . En ven- til för att pröva ärenden där värdegränsen understiger för resor finns i de fall då det är fråga om en tvist som är av principiellt intresse eller om det finns andra särskilda skäl (25 § andra stycket). 289E-post från och egen bearbetning av uppgifterna. 290Intervju med ordföranden för Resenärsforum . 291Intervju med företrädare för . 2020/21:RFR11 7 SAMMANFATTANDE IAKTTAGELSER 7.17 Automatiserad förseningsersättning och fler rättigheter vid förseningar ? Frågan om att införa automatiserad förseningsersättning och fler rättig- heter för resenärer har uppmärksammats under uppföljningens gång. Upp- följningen pekar på att frågan om att införa automatiserad förseningser- sättning i den kortväga kollektivtrafiken är för tidigt väckt. Vidare visar uppföljningen att resenärerna är försiktigt positiva till fler rättigheter vid förseningar i form av ersättning för s.k. följdskador eller merkostnader. MTRX trafikerar sträckan –med tåg (dvs. långväga kol- lektivtrafik). Vid förseningar betalar bolaget ut förseningsersätt- ning (prisavdrag), för vissa biljettyper i enlighet med tågpassagerarförord- ningen, automatiskt till resenärernas konton.292 Frågan är vilken potential auto- matiserad förseningsersättning skulle kunna ha för den kortväga kollektivtra- fiken ? Såväl Resenärsforum293 som flertalet av deltagarna i fokusgruppsundersök- ningen är positiva till automatiserad förseningsersättning.294 Svensk Kollek- tivtrafik framhåller att automatiserad förseningsersättning till resenärer av tek- niska skäl är svårgenomförbart även om det i sig är intressant.295 Tågföretagen är av åsikten att automatisk förseningsersättning kan bli vanligare i framti- den.296 framhåller att i den långväga kollektivtrafiken är bibehållandet av en god kundrelation viktigt och en automatiserad försenings- ersättning skulle kunna underlätta detta. 297 Av ovanstående framgår att auto- matiserad förseningsersättning i den kortväga kollektivtrafiken vore välkom- met från resenärernas sida. Men branschen ser, i vart fall på kort sikt, små förutsättningar att införa automatiserad förseningsersättning. En annan frågeställning som har berörts i uppföljningen är frågan om fler rättigheter för resenärer vid förseningar. Lagen innehåller inte någon möjlighet till ersättning för följdskador (t.ex. inkomstbortfall och missad resa eller läkar- tid) eller andra merkostnader (t.ex. mat och logi) som kan tänkas uppstå vid förseningar. Det finns dock enstaka exempel på att kollektivtrafikföretag er- sätter resenärer för vissa följdskador eller merkostnader och därmed i dessa hänseenden är mer generösa gentemot resenärerna än vad lagen föreskriver (se avsnitt 6.4.9). Resenärsforum anser att det vore bra om resenärer fick ersättning för mer- kostnader för anslutningsflyg och liknande vid förseningar, men tror inte att det är genomförbart. Ersättning för hotell- och matkostnader vid förseningar 292 Pressmeddelande från Express (numera MTRX) och MTRX:s webb- plats . 293 Intervju med ordföranden för Resenärsforum . 294 Se bilaga 2, Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020. 295 Intervju med företrädare för Svensk Kollektivtrafik . 296 Intervju med företrädare för Tågföretagen . 297 Intervju med företrädare för . Svaren är lämnade utifrån den kommersiella linjetrafikens eller kollektivtrafikens verksamhet. vore också bra i de fall det går och är rimligt.298 Av fokusgruppsundersök- ningen framgår att deltagarna överlag var positiva till utökade rättigheter men några deltagare var tveksamma eftersom det skulle kunna riskera att leda till högre biljettpriser.299 Svensk Kollektivtrafik ser för sin del inte det rimliga i att ge resenärerna utökade rättigheter när det gäller ersättning för följdskador eller merkostnader. En sådan förändring skulle leda till ökade kostnader för kollektivtrafikföreta- gen, vilket i slutändan skulle drabba resenärerna genom höjda biljettpriser och allmänheten i form av ett ökat skatteuttag.300 Men man kan dock mot ovanstående bakgrund fråga sig om resenärerna allmänt önskar utökade rättigheter vid förseningar om kostnaden för sådana rättigheter skulle läggas på biljettpriset eller på annat sätt betalas av resenärer- na. I vart fall en del av fokusgruppsdeltagarna verkar tveksamma till utökade rättigheter om det ska betalas av resenärerna. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter har varit i kraft . Uppföljningens övergripande resultat är att lagen efterlevs i rela- tivt hög utsträckning av kollektivtrafikföretagen. De centrala rättigheter som resenärerna tillerkänns i lagen, dvs. rätten till information, rätten till förse- ningsersättning och rätten till återbetalning av periodbiljett vid ändrat trafikut- bud, är rättigheter som resenärerna enligt uppföljningen generellt sett tiller- känns i linje med lagens bestämmelser. Det finns dock utrymme för förbätt- ringar i lagens tillämpning. Uppföljningen visar att resenärernas kännedom och kunskaper om sina rät- tigheter i den kortväga kollektivtrafiken är för låg, vilket bl.a. är en anledning till underutnyttjandet av rätten till förseningsersättning. Lagen är vidare delvis svår för resenärerna att förstå, bl.a. när det gäller hur lagen förhåller sig till EU-regleringen (tåg- och busspassagerarförordningarna). Uppföljningen visar också att lagen är svår att förstå och tillämpa för många kollektivtrafikföretag, inte minst när det gäller den information som de är skyl- diga att tillhandahålla till resenärerna. Bristen på praxis och vägledning i för- arbetena samt avsaknad av föreskrifter när det gäller informationsskyldigheten försvårar för företagen att förstå och tillämpa lagen. När det gäller avsaknaden av föreskrifter om information till kollektivtrafikresenärer så är förhoppningen att uppföljningen ska vara till nytta i fortsatta arbete med att ta fram föreskrifter. Det är ca 30 kollektivtrafikföretag med inbördes stora skillnader i trafikvo- lymer och med vilka trafikslag de bedriver kollektivtrafik som direkt (eller indirekt) ansvarar för nästan all tillämpning av lagen visavi resenärerna. 298Intervju med företrädare för Resenärsforum . 299Se bilaga 2, Ramboll: Fokusgruppsundersökning av resenärer i fyra regioner, 2020. 300Svensk Kollektivtrafik, e-post om det i uppföljningen har visat sig svårt att belägga några regionala skillnader i lagens tillämpning har det dock framkommit ganska många exempel på att de enskilda företagens tillämpning av lagen skiljer sig åt särskilt när det gäller Det finns t.ex. företag som betalar ut ett garanterat mi- nimibelopp vid förseningar. Flera företag betalar också ut högre ersättning om