eunbil · H80N4DB844 · 2021-01-01 00:00:00 — Inför informellt videomöte med EU:s ekonomi- och finansministrar Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 2.Lägesuppdatering om kapitalmarknadsunionen: Uppdatering om arbetet med en gemensam europeisk kontaktpunkt Kommissionen väntas ge en lägesuppdatering om arbetet med att upprätta en gemensam europeisk kontaktpunkt för finansiell och icke-finansiell företagsinformation, European Single Access Point (ESAP). Samråd med om kommissionens handlingsplan om kapitalmarknadsunionen ägde rum . Överläggning med finansutskottet om handlingsplanen ägde rum . presenterade kommissionen en ny handlingsplan för kapitalmarknadsunionen. Handlingsplanen beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM12. I handlingsplanen anges att kommissionen kommer att föreslå att det inrättas en gemensam europeisk kontaktpunkt som ska ge investerare bättre tillgång till finansiell och hållbarhetsrelaterad företagsinformation. Bakgrunden är enligt kommissionen bl.a. att en fragmenterad tillgång till företagsdata för investerare minskar gränsöverskridande och globala investeringar. En teknisk konsultation med berörda parter om vägen framåt för upprättandet av ESAP avslutades . Den ekonomiska återhämtningen i a)Ekonomiska läget EU:s ekonomi- och finansministrar väntas diskutera det ekonomiska läget. Samråd med har ägt rum inför liknande diskussioner, . EU:s ekonomi- och finansministrar har regelbundet diskussioner om det ekonomiska läget. Kommissionens senaste prognos, som var en kortare interimsprognos, presenterades . I denna prognos bedömer kommissionen att utsikterna för EU ser svagare ut på kort sikt än vad de förväntade sig . BNP-tillväxten väntas bli negativ men pågående vaccinering stärker framtidsutsikterna och tillväxten väntas bli positiv , för att sedan öka i snabbare takt tredje kvartalet. Även andra bedömare, såsom ECB, och , ser försvagade utsikter för en återhämtning i EU på kort sikt till följd av den senaste tidens utveckling av pandemin. BNP-utvecklingen bedöms dock öka i snabbare takt . Många bedömare pekar på de förhöjda osäkerheterna gällande pandemins utveckling och det ekonomiska läget, samt vikten av fortsatta välavvägda stödåtgärder. Styrkan i återhämtning väntas också variera mellan länder och vara svagare i EU än i exempelvis . 2 (8) Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar diskussionen om det ekonomiska läget. Osäkerheten är stor kring pandemins fortsatta utveckling och återhämtningen i ekonomin. Regeringen understryker vikten av väl avvägda ekonomisk-politiska åtgärder för att hantera ekonomiska konsekvenser av pandemin och stödja återhämtningen. Erfarenheter från tidigare kriser tyder på att återhämtningen kan ta tid och det är därför viktigt att inte dra tillbaka stöd för . är det viktigt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på . b)Genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens EU:s ekonomi- och finansministrar ska diskutera genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Samråd med har ägt rum inför liknande diskussioner, . Samråd med inför rådets antagande av RRF ägde rum . Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum . fick information om den svenska återhämtningsplanen . presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Ordförandeskapet har tagit initiativ till regelbundna diskussioner om genomförandet av RRF på vårens möten med EU:s ekonomi- och finansministrar. Mötet väntas fokusera på medlemsstaternas arbete med att utforma nationella återhämtnings- och resiliensplaner, vilket också var fallet på de möten som ägde rum , . Återhämtnings- och resiliensplanerna ska överlämnas till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. De ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna planerar att genomföra, ange 3 (8) tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Åtgärderna ska bl.a. bidra till att effektivt hantera relevanta landspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt bidra till den gröna och digitala omställningen. I planerna ska också anges hur de föreslagna åtgärderna bidrar till jämställdhet. Arbete pågår nu inom med att utarbeta den svenska återhämtnings- och resiliensplanen. Regeringen avser att söka bidrag från faciliteten för åtgärder som lagts fram i extra ändringsbudgetar, de sedvanliga vår- och höständringsbudgetarna och i budgetpropositionen . Medlemsstaterna ska som regel lämna in sina återhämtnings- och resiliensplaner . Rådet beslutar om återhämtnings- och resiliensplanerna med kvalificerad majoritet efter ett förslag från kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att insatser från faciliteten för återhämtning och resiliens bidrar till långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt och den gröna och digitala omställningen genom att främja nödvändiga reformer och offentliga investeringar. Regeringen menar vidare att insatser från faciliteten bör främja sunda offentliga finanser, jämställdhet, nationellt ägarskap och bör vara i linje med . Regeringen anser även att de nationella budgetprocesserna bör respekteras. c)Finansieringen av NGEU EU:s ekonomi- och finansministrar ska få en presentation av kommissionens strategi för finansieringen av EU:s återhämtningsinstrument (NGEU), följt av diskussion. fick information om finansieringen av NGEU . Samråd med om NGEU har skett vid ett flertal tillfällen, . Överläggning med finansutskottet om NGEU ägde rum . 4 (8) presenterade kommissionen sitt förslag till flerårig budgetram (MFF) för och NGEU. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20:FPM49. Vid Europeiska rådets möte nåddes en överenskommelse om MFF, inklusive systemet för EU:s egna medel, samt NGEU. De aktuella rättsakterna antogs . Beslutet om EU:s egna medel är föremål för ratificering i medlemsstaterna och träder ikraft när samtliga medlemsstater ratificerat beslutet. riksdag godkände beslutet . NGEU uppgår till priser. Det ska tillfälligt förstärka befintliga och nya program i EU-budgeten genom bidrag och lån, i syfte att stödja återhämtningen från covid-19-krisen. Huvuddelen ska finansiera en facilitet för återhämtning och resiliens. Faciliteten för återhämtning och resiliens beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20:FPM52. NGEU ska finansieras genom att kommissionen lånar upp medel på kapitalmarknaden för EU:s räkning. Upplåningen ska möjliggöras genom en höjning av taket för EU:s egna medel, vilket skapar garantiutrymme. Upplåningen kan således påbörjas först när medlemsstaterna har ratificerat rådets beslut om egna medel. väntas kommissionen presentera en strategi för finansiering av NGEU. Enligt tidigare beslut ska den nya nettoupplåningen avslutas senast vid utgången av . Återbetalningen av lånen ska schemaläggas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning för att säkerställa en stadig och förutsebar minskning av skulderna till och med utgången av . Återbetalningar ett givet år ska inte överstiga av det totala maximibeloppet för bidrag. I linje med målet att av MFF och NGEU ska gå till klimatåtgärder har kommissionen ambitionen att motsvarande andel av upplåningen för NGEU ska göras med gröna obligationer. 5 (8) Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om kommissionens strategi för finansiering av NGEU. bör bedrivas på ett effektivt, ändamålsenligt och kostnadsrestriktivt sätt inom de ramar som anges i berörda rättsakter, samt främja sunda incitament. Regeringen ser positivt på att kommissionen betonar den gröna omställningen. 4.Europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering EU:s ekonomi- och finansministrar ska ha en diskussion om hur den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering kan förbättras, mot bakgrund av en genomförbarhetsstudie som presenterades . Samråd med om initiativ till förändring av den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering ägde rum och . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Rådet utsåg en högnivågrupp för att se över den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering. Syftet var att undersöka möjligheten att effektivisera den nuvarande strukturen och därmed understödja infriandet av EU-prioriteringar på utvecklingsområdet. I en rapport konstaterade högnivågruppen att EU bör samla all utvecklingsfinansiering under en aktör och presenterade tre alternativ för detta syfte: 1) Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), 2) ett dotterbolag till investeringsbanken (EIB), eller 3) en nybildad utvecklingsbank. Därtill rekommenderades rådet att ge en oberoende part i uppdrag att utreda alternativen i mer detalj. Rådet gav en konsultfirma i uppdrag att utföra en genomförbarhetsstudie. Denna skulle analysera två av de tre alternativ som högnivågruppen hade identifierat, de som involverade och ett dotterbolag till . Därtill skulle möjligheten att förbättra effektiviteten inom den befintliga strukturen utredas som ett tredje alternativ. 6 (8) I studien granskas samtliga alternativ utifrån ett styrningsperspektiv, operationella effekter samt juridiska och finansiella förutsättningar. I studien bedöms att alternativet att bygga på nuvarande institutioner och resurser är mest kostnadseffektivt, eftersom existerande resurser och hävstångseffekter från befintliga utvecklingspartners då kan nyttjas. Att få önskade effekter med detta alternativ skulle dock, enligt studien, kräva ett förbättrat samarbete mellan relevanta institutioner. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens utgångspunkt är att eventuella förändringar av den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering bör syfta till att främja effektivitet och bidra till förbättrad utvecklingseffekt för det globala multilaterala systemet med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och klimat, samt att förändringar inte bör innebära några nya kostnader för medlemsländerna. Regeringen delar analysen att existerande aktörers styrkor bör utnyttjas som effektiviteten i det nuvarande systemet bör stärkas, bl.a. genom ökat samarbete. Regeringen anser att ett förändringsarbete bör inledas baserat på konsulternas analys, som sedan följs upp regelbundet för att säkerställa genomförandet. 5.Internationella möten: Uppföljning av G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer Ordförandeskapet och kommissionen ska återrapportera från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer som ägde rum . Skriftligt samråd med om EU:s gemensamma positioner inför ägde rum . Vid G20-mötet representerades EU av ordförandeskapet och kommissionen. Inför förbereder EU gemensamma positioner i form av ett mandat. 7 (8) Vid mötet godkändes en kommuniké som fokuserar på det världsekonomiska läget i ljuset av covid-19-pandemin, lämplig policyrespons, samt på utvecklingen inom G20:s arbete med internationell beskattning och finansmarknadsfrågor. 8 (8)