eunbil · H80N4DCE70 · 2021-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande. Se bifogad preliminär dagordning. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av A- punktslista. Förordningen om överlåtelse av fordringar Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om allmän inriktning. Förslagets innehåll: Den föreslagna förordningen innehåller regler om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överföring av fordringar. Förordningen syftar till att skapa förutsägbarhet i frågan om vem som äger en fordran efter en gränsöverskridande transaktion. För en närmare redovisning av förslaget hänvisas till faktapromemorian. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att ställa sig bakom antagandet av den allmänna inriktningen. Datum för tidigare behandling i : Information till civilutskottet och . Överläggning med civilutskottet . Samråd med , , och . Fortsatt behandling av ärendet: har antagit sin ståndpunkt i första behandlingen. Efter den allmänna inriktningen förväntas trilogförhandlingar inledas. Faktapromemoria: 2017/18:FPM65 Förordningen om gränsöverskridande e-juridik i (e-Codex) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om allmän inriktning. Förslagets innehåll: e-Codex är en teknisk lösning som möjliggör elektroniskt utbyte av information inom ramen för gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga frågor på ett säkert, interoperabelt och decentraliserat sätt. Förslaget syftar till att etablera en rättslig ram för e- Codex. Det syftar också till att säkerställa en långsiktig och hållbar styrning och förvaltning genom att lämna över förvaltningen av systemet till eu-LISA med en transparent beslutsprocess där medlemsstater och andra relevanta intressenter deltar. Förslaget syftar också till att möjliggöra att e-Codex blir ett standardsystem för gränsöverskridande förfaranden på området . Enligt förslaget ska e-Codex ses som en föredragen lösning för interoperabel, säker och 2 (37) decentraliserad kommunikation mellan nationella IT-system för rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. Förslaget reglerar också ansvarsfördelningen för systemet. Genom förslaget säkerställs att det finns en långsiktig förvaltning och styrning av e-Codex som redan används av vissa medlemsstater och ska användas av alla medlemsstater vid gränsöverskridande informationsutbyten enligt några rättsakter och förfaranden (e-EDES samt EU:s delgivnings- och bevisupptagningsförordningar ([EU] 2020/1784 och [EU] 2020/1783). Förslaget innehåller dock inga regler om obligatorisk användning av e- Codex. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att ställa sig bakom antagandet av den allmänna inriktningen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar med . Faktapromemoria: 2020/21:FPM48 5.Förordningen om ändring av förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om allmän inriktning. Dokument: 8686/21 Förslagets innehåll: EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (rättighetsstadgan) blev i och med Lissabonfördragets ikraftträdande rättsligt bindande som en del av primärrätten. för grundläggande rättigheter (FRA) har till uppgift att ge stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter för att stödja medlemsstaterna i tillämpningen av rättighetsstadgan. Verksamheten bedrivs enligt förordningen om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (168/2007/EG, ”förordningen om FRA”). 3 (37) genomförs en extern utvärdering av verksamheten. Den första utvärderingen genomfördes och föranledde ingen åtgärd. genomfördes den andra utvärderingen som föranledde rekommendationer från den externe utvärderaren och styrelsen för FRA. har analyserat rekommendationerna och har lämnat förslag till visa justeringar av förordningen om FRA. Förändringarna innehåller två huvudsakliga spår. Det första spåret innebär att den tidigare tredje pelaren (polisiärt och straffrättsligt samarbete) formaliseras som en del av FRA:s mandat i förordningen. Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande hanteras området de facto av FRA som en del av dess mandat. Det andra spåret innebär administrativa förändringar av styrning och kontroll i förhållande till FRA. Det rör frågor som till stor utsträckning följer av det gemensamma administrativa förhållningssätt som applicerar på EU:s byråer (den s.k. ”common approach”). T.ex. omfattas styrelsens kompetens, den vetenskapliga kommitténs sammansättning, regelverk om utvärdering av verksamheten och frågor om direktören. Därutöver flyttas processen för antagande av FRA:s fleråriga arbetsprogram från rådet till byråns styrelse, detta i syfte att stärka FRA:s särskilda ställning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen avser att ställa sig bakom antagandet av den allmänna inriktningen. behandling i : Information till skriftligen . Fortsatt behandling av ärendet: Enligt det särskilda lagstiftningsförfarande som gäller i ärendet ska godkänna förordningen. Övriga frågor – Aktuella lagstiftningsförslag Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: och 4 (37) Förslagets innehåll: - Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 7.Bekämpning av olagligt innehåll online mot bakgrund av förslaget om rättsakten om digitala tjänster Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt. Förslagets innehåll: Rådet för konkurrenskraft är huvudansvarigt för behandlingen av förslaget. Ordföranden och ett antal medlemsstater har uppmärksammat att förslaget till förordning innehåller flera frågor som berör det rättsliga och inrikes samarbetet (RIF-området) och vill därför föra en diskussion även i det rådet. Frågor som har uppmärksammats som relevanta för RIF-området rör bl.a. skyddet för grundläggande rättigheter som yttrandefrihet, ordrar att vidta åtgärder mot olagligt innehåll, vissa brottsbekämpningsaspekter och jurisdiktion. Ordförandeskapet har ännu inte presenterat inriktningen för diskussionen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar en diskussion och ber att få återkomma med en preciserad ståndpunkt så snart ett underlag har presenterats. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med näringsutskottet och med och . Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget till förordning har behandlats vid flera arbetsgruppsmöten under rådet för konkurrenskraft. Det har framför handlat om att klargöra förslaget. 5 (37) Kommissionen har också presenterat förslaget i olika arbetsgrupper under olika rådskonstellationer. Rådet för rättsliga och inrikes frågor informerades om förslaget och det utrycktes från flera medlemsstater att förslaget bör diskuteras vidare i den rådssammansättningen. Förslaget stod på dagordningen för konkurrenskraftsrådet . Faktapromemoria: 2020/21: FPM67 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. Förslagets innehåll: Av artikel 6.2 i följer att EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (). Förhandlingarna om EU:s anslutning till inleddes mellan EU och . nåddes en överenskommelse på förhandlarnivå mellan samtliga konventionsparter och EU om de texter som skulle reglera anslutningen. begärde kommissionen att skulle yttra sig över om avtalsutkastet kunde anses förenligt med . Domstolens yttrande presenterades . Domstolen slår i yttrandet fast att utkastet till anslutningsavtal inte är förenligt med unionsrätten. presenterade kommissionen ett förslag till helhetslösning på de invändningar som haft. Rådet antog kompletterande förhandlingsdirektiv och uttryckte sitt stöd för att förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och snabbt skulle återupptas. Förhandlingarna mellan EU och har återupptagits och fortsatt . har det varit fyra förhandlingstillfällen och ytterligare ett planeras juni/. Parallellt med förhandlingarna om ett anslutningsavtal diskuteras även de s.k. EU-interna 6 (37) regler som med bindande verkan mot EU och EU:s medlemsstater ska reglera bl.a. förutsättningarna för när EU respektive medlemsstaterna ska begära att få bli medsvarande i ett mål och när en begäran om avgörande om en unionsrättsakts förenlighet med unionsrättens grundläggande rättigheter ska inhämtas från . övergripande målsättning är att anslutningen ska ske och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med ägde rum och utskottet har sedan informerats löpande, . Samråd med samt 2010 och 2012. Fortsatt behandling av ärendet: - 9.(ev.) Slutsatser om rapporten om EU-medborgarskapet – Stärka medborgarna och skydda deras rättigheter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information Förslagets innehåll: Det portugisiska ordförandeskapet har initierat slutsatser som bygger på kommissionens medborgarskapsrapport. Rapporten har tre huvudsakliga delar: att stärka medborgares demokratiska deltagande och inkludering, underlätta utövandet av fri rörlighet samt att skydda och främja EU-medborgarskapet. Enighet har ej nåtts under förhandlingarna varför slutsatserna inte kommer att antas av rådet vid mötet . Istället kommer ordförandeskapsslutsatser att läggas fram vid coreper senare . 7 (37) 10.Slutsatser om skyddet av utsatta vuxna i gränsöverskridande situationer Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av rådets slutsatser. Förslagets innehåll: De föreslagna rådsslutsatserna om skydd för utsatta vuxna i gränsöverskridande situationer spänner över det civilrättsliga och straffprocessrättsliga området. I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att inom ramen för sin kompetens, och med beaktande av subsidiaritetsprincipen och vikten av att undvika dubbelreglering, vidta vissa åtgärder. På det civilrättsliga området ligger fokus – i likhet med tidigare rådsslutsatser och Stockholmsprogrammet – om internationellt skydd för vuxna. Syftet med konventionen är att förbättra skyddet för vuxna som på grund av nedsatt eller bristande personlig förmåga inte kan ta tillvara sina intressen i internationella situationer. Konventionen omfattar bl.a. frågor om godmanskap, förvaltarskap och framtidsfullmakter. I konventionen finns bestämmelser om vilket lands myndigheter som är behöriga att vidta åtgärder, vilket lands lag som ska tillämpas och om erkännande och verkställighet av åtgärder som har beslutats i andra länder. har konventionen ratificerats av tio medlemsstater och undertecknats av sex medlemsstater. I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna till olika åtgärder som främjar en tillämpning eller ett tillträde till konventionen, beroende på om medlemsstaten har tillträtt, avser att tillträda eller överväger att tillträda konventionen. Medlemsstater som i likhet med inte har ratificerat eller undertecknat konventionen uppmanas att inleda och/eller påskynda sina överväganden kring ett eventuellt tillträde. Kommissionen uppmanas att bl.a. göra en grundlig studie i syfte att noggrant analysera hur EU ytterligare skulle kunna stärka skyddet för utsatta vuxna i gränsöverskridande situationer och överväga ett eventuellt behov av ett rättsligt ramverk inom EU för att underlätta den fria rörligheten av beslut till skydd för utsatta vuxna, vilket även kan innefatta framtidsfullmakter och patientfullmakter. Kommissionen ska redovisa en rapport över resultatet av sin studie, om nödvändigt tillsammans med ett lagstiftningsförslag. 8 (37) När det gäller det straffprocessrättsliga området ligger fokus på genomförande och uppföljning av befintliga EU-instrument samt erfarenhetsutbyte. Under det svenska ordförandeskapet 2009 antog rådet en färdplan för att stärka misstänkta och tilltalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden. Färdplanen har utmynnat i flera EU-direktiv. Utsatta vuxnas behov adresseras särskilt i vissa av direktiven och även i en av kommissionen antagen rekommendation om processuella garantier för utsatta misstänkta och tilltalade i straffrättsliga förfaranden. På brottsofferområdet finns brottsofferdirektivet (2012/29/EU) och kommissionen har antagit en EU-strategi om brottsoffers rättigheter (2020–2025). Medlemsstaterna uppmanas mot den bakgrunden att säkerställa ett korrekt och fullständigt genomförande av berörda direktiv och dela med sig av ”best practices”. Vidare uppmanas de till att bl.a. förbättra användandet av skyddsmekanismer som den europeiska skyddsordern och säkerställa att någons utsatthet snabbt identifieras och bemöts. Kommissionen uppmanas att bl.a. undersöka om det finns behov av att stärka utsatta vuxna processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden och belysa detta genom en heltäckande studie samt överväga behovet av enhetliga och gemensamma kriterier för att identifiera utsatthet. I rådsslutsatserna framhålls att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU och alla EU:s medlemsstater är parter till, ska beaktas. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att frågan om stärkt skydd för utsatta vuxna i gränsöverskridande situationer åter blir belyst. Slutsatserna är balanserade och fokuserar på befintliga instrument. Det är positivt att ett eventuellt behov av att vidta ytterligare åtgärder ska bedömas mot bakgrund av bl.a. tillämpningen av de instrument som redan finns på området. Regeringen avser därför att ställa sig bakom att rådet godkänner slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 9 (37) Förhandlingar om elektroniska bevis a)Förhandlingarna om ett avtal mellan och om gränsöverskridande tillgång till elektroniska bevis Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. Förslagets innehåll: Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Förordningen syftar till att ge brottsbekämpande myndigheter inom EU ett ändamålsenligt och effektivt verktyg för att få tillgång till elektronisk bevisning från tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster i EU. Genom direktivet föreslås att dessa tjänsteleverantörer utser en juridisk representant i EU som ska se till att myndigheters beslut efterlevs och verkställs. antog sin ståndpunkt. Trepartssamtalen med har inletts. En fråga som aktualiserades under förhandlingarna av förordningen är hur man ska hantera de motstridiga skyldigheter som kan uppstå för vissa tjänsteleverantörer med hänsyn till att de kan vara underkastade såväl EU- rätten som tredjelands lag, främst amerikansk sådan. En tjänsteleverantör som är etablerad i exempelvis , men erbjuder sina tjänster inom unionen, och som mottar en begäran om utlämnande av uppgifter enligt förslaget till förordning kan vara förhindrad att lämna ut dessa med hänsyn till amerikansk lagstiftning. Vidare har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att amerikanska tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns lagrade. Detta kan komma i konflikt med europeiska regler om bl.a. dataskydd. ger den amerikanska lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bl.a. under vilka förutsättningar myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . 10 (37) Mot den bakgrunden beslutade medlemsstaterna vid att ge kommissionen i uppgift att förhandla fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. Enligt mandatet ska de övergripande målen med förhandlingarna med vara att säkerställa att den slutliga utformningen av avtalet tar itu med de lagkonflikter som kan uppstå, att skyddet för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter och dataskydd upprätthålls samt att avtalet återspeglar och är förenligt med den slutliga utformningen av e-bevis- ningslagstiftningen inom EU. Enligt det förhandlingsmandat medlemsstaterna gett till kommissionen ska förhandlingarna föras i nära samråd med medlemsstaterna genom bl.a. möten och återrapportering. Förhandlingarna mellan och befinner sig fortfarande i ett tidigt stadium och några konkreta resultat från förhandlingarna finns ännu inte att rapportera. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet samt information till justitieutskottet , , , , , , , , , , och . Samråd med , , , , , , , , , och . Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2017/18:FPM88 b)Förhandlingarna om ett andra tilläggsprotokoll till konventionen om it-brottslighet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. 11 (37) Förslagets innehåll: Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Förordningen syftar till att ge brottsbekämpande myndigheter inom EU ett ändamålsenligt och effektivt verktyg för att få tillgång till elektronisk bevisning från tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster i EU. Genom direktivet föreslås att dessa tjänsteleverantörer utser en juridisk representant i EU som ska se till att myndigheters beslut efterlevs och verkställs. antog sin ståndpunkt. Trepartssamtalen med har inletts. Parallellt med förhandlingar om tillgång till e-bevisning inom EU pågår ett arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-brottslighet), där bl.a. ungefär samma frågor är tänkta att regleras som i EU-förordningen. Eftersom ännu inte har tillträtt konventionen, eller dess första tilläggsprotokoll, deltar vi enbart som observatör i förhandlingarna. kommer att tillträda konventionen och det första tilläggsprotokollet . Vid beslutade medlemsstaterna att ge kommissionen ett mandat att förhandla på EU:s vägnar i förhandlingar beträffande det andra tilläggsprotokollet. Enligt mandatet är det övergripande målet för förhandlingsarbetet att säkerställa att tilläggsprotokollet stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e-bevisning i dess slutliga antagna form. Förhandlingsarbetet av det andra tilläggsprotokollet är i sin slutfas och förväntas kunna avslutas . EU är inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer därför att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet samt information till justitieutskottet 12 (37) 2018, , , , , , , , , , och . Samråd med , , , , , , , , , och . Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2017/18:FPM88 Inrättande av europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. Förslagets innehåll: Förordningen om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) antogs vid rådet för rättsliga- och inrikes frågor . Eppo ska ha primär behörighet att utreda och väcka åtal för brott mot EU:s finansiella intressen. Med undantag för de medlemsstater som valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet – dvs. och – har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet kan ansluta sig i efterhand. Såsom ej deltagande land har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo. Kommissionen har beslutat att Eppo ska vara operativt från . har i princip samtliga deltagande medlemsstater utnämnt sina delegerade åklagare. Förslag till svensk ståndpunkt: - 13 (37) Datum för tidigare behandling i : behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , 2 oktober 2020,27 november 2020 och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (överläggning JuU), (info JuU) (info JuU), (info JuU), (info JuU) och (info JuU). Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2013/14:FPM10 13.Centrala inslag för åklagarmyndigheterna bland annat i fråga om straffrättsligt samarbetet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion. Dokument: ST 09091/21 14 (37) Förslagets innehåll: Diskussion om vilka huvudutmaningar som finns för ett väl fungerande åklagarväsende med utgångspunkt i rättsstatsprincipen och i förhållande till det straffrättsliga samarbetet. Bakgrunden: Åklagarmyndigheterna i unionen är särskilt viktiga för ett väl fungerande rättssystem för brottsbekämpning och för det straffrättsliga samarbetet. har genom flera avgöranden utvecklat sin praxis angående åklagarens roll i det straffrättsliga samarbetet. Gällande den europeiska arresteringsordern har bl.a. bedömt dels att den åklagare som utfärdar eller verkställer en sådan order måste vara oavhängig i förhållande till den verkställande makten, dels att åklagaren måste utföra sina uppgifter i ett rättssystem som garanterar ett effektivt domstolsskydd. Hur åklagarmyndigheterna är organiserade varierar mellan medlemsstaterna men i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen noteras en växande strävan mot mer oberoende åklagarmyndigheter. Covid-pandemin har också understrukit vikten av att åklagarmyndigheterna kan fungera vid distansarbete och att rätt infrastruktur finns på plats för detta. Utifrån detta perspektiv föreslår ordförandeskapet att justitieministrarna inleder en diskussion om åklagarmyndigheternas aktuella och framtida utmaningar. Mer specifika diskussioner kan sedan, enligt ordförandeskapet, komma att föras inom ramen resultattavla för rättsskipningen i EU och rättsstatsrapport. Tanken är att följande frågor ska inleda justitieministrarnas diskussion vid : Vilka är de viktigaste utmaningarna för en väl fungerande åklagarmyndighet och hur skulle justitieministrarna i kunna engagera sig i en mer specifik diskussion om detta ämne? Förslag till svensk ståndpunkt: Respekten för rättsstatsprincipen vilken bl.a. innefattar ett oberoende rättsväsende är mycket viktig för brottsbekämpningen och det straffrättsliga samarbetet i EU som bygger på principen om ömsesidigt erkännande. Åklagarna har i detta avseende en betydande roll både som utfärdande och verkställande rättslig myndighet. Medlemsstaterna måste därför säkerställa att dess åklagarväsende lever upp till praxis på området bl.a. vad gäller kraven på oavhängighet och på ett effektivt domstolsskydd. Datum för tidigare behandling i : - 15 (37) Fortsatt behandling av ärendet: - a) om barnets rättigheter (2021-2024) Vilken typ av behandling förväntas: Föredragning av kommissionen. Förslagets innehåll: presenterade kommissionen meddelandet för barnets rättigheter. Strategin bygger på kommissionens tidigare meddelanden om barnets rättigheter och på bidrag från , medlemsstaterna, barnrättsorganisationer, andra intressenter. Strategin har tagits fram för barn och tillsammans med barn, över 10 000 barns åsikter och förslag har tagits i beaktande när strategin utarbetades. I strategin tar kommissionen upp utmaningar och föreslår konkreta åtgärder för att skydda, främja och uppfylla barnets rättigheter.