urf · H9A5URF1 · 2021-12-01 00:00:00 — Kopplat till uppdragsområdena i den strategiska planen –2022 – främst avseende områdena A och B – tydliggörs också att beredskapen behö- För uppdragsområde A Svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. är målbilden att Stödet till det parlamen- tariska arbetet är professionellt, effektivt och stabilt och att kammaren och utskotten har förutsättningar att verka såväl vid oförutsedda händelser som vid kris, krigsfara eller krig. I en av strategierna kopplat till målbilden förtydligas att beredskapen och kontinuitetsförmågan såväl i fredstid som vid krigsfara och krig samt planeringen för civilt försvar ska utvecklas. Uppdragsområde B Svara för ett väl fungerande stöd och service till leda- möter och partikanslier har följande målbild: En öppen och säker riksdag där stödet och servicen till ledamöter och par- tikanslier är lättillgänglig och enhetlig är målbilden att som ar- betsplats och institution är säker att vistas och verka i. Det gör också att kan vara ett öppet och tillgängligt parlament. Säkerhetsarbetet är integrerat i verksamheten, vilket stöds av en utvecklad säkerhetskultur där alla bidrar och känner ett ansvar. Stödet och servicen till ledamöter och partikanslier är målgruppsanpassad och utgår från en beslutad standard. Digitala och lättillgängliga administrativa lösningar ökar ledamöternas flexibilitet och möjlighet att verka i sitt ledamotsuppdrag. Två av de strategier som är kopplade till målbilden relaterar direkt till utveck- lingen av säkerheten i . De handlar om att utveckla ett väl anpassat säkerhets- och verksamhetsskydd i relation till skyddsvärden, hot och sårbarheter samt att integrera säkerhetsarbetet i alla delar av verksamheten. Verksamhetsplanerna innehåller återkommande aktivi- teter att vidareutveckla metoderna och processerna för arbetet med krisbered- skap och civilt försvar. Att säkerhetsarbetet prioriterats illustreras också av att det har tillförts mer resurser till säkerhetsenheten, att enhetens organisation har förändrats, att nya kompetenser har rekryterats och att nya roller och arbetssätt har införts. I början var enhetens ekonomiska utfall ca . (2010) hade utfallet dubblerats och uppgick till . fick resursförstärkning till säkerhetsar- betet.563 I samband med detta lyftes följande områden fram: •arbetet för krisberedskap, kontinuitet och planering för civilt försvar 2018/19:1, bet. 2018/19:KU1, rskr. 2018/19:78. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Enhetens internbudget var på . hade budgeten ökat till . gällande krisberedskapshandbok beslutades i novem- ber 2011. var resultatet av ett projekt beslutat av den dåvarande riksdagsdirektören som hade i uppgift att utveckla Riksdagsförvalt- ningens arbete inom krisberedskapsområdet.564 Inom ramen för uppdraget togs det bl.a. fram delar av en inklusive rutiner för hur detta arbete ska planeras, genomföras och följas upp. I krisberedskaps- handboken anges att syftet med åtgärderna inom krisberedskapsområdet är att etablera en tillräcklig En förmåga att säkerställa att beslutsprocessen kan fortgå på en acceptabel nivå oavsett vad som händer. En förmåga att upptäcka att en krishändelse inträf- far, initiera krisledningsarbetet, leda, kommunicera internt och externt, samverka och inhämta information. är ett dokument på ca 60 sidor, varav en betydande del ägnas åt att precisera förvaltningens rutiner med koppling till dess krishanteringsförmåga. Här anges bl.a. att det ska ”upprättas, underhållas och vid behov revideras” ett antal specifikt inriktade krisplaner, däribland en särskild pandemiplan (se vi- dare nästa avsnitt). Avsnittet om krisberedskapsförmågan innehåller också en operativ krisledningsplan, vilken bl.a. inkluderar rollkort för vad olika aktörer (inklusive ordföranden i krisledningsgruppen) bör göra under en kris. Enligt den som var chef för säkerhetsenhetens fick det pågående systematiska arbete med att gå igenom krisberedskapshandboken ”del för del” sättas på paus när pandemin bröt ut under våren 2020.565 Vissa checklistor uppdaterades dock eftersom de bedömdes kunna ha särskild relevans under pandemin. Det gällde exempelvis den checklista som används om någon leda- mot avlider. Säkerhetschefen understryker också att det pågår en omorientering av kris- hanteringsarbetet i så motto att man eftersträvar att bygga upp en grundför- måga i hela organisationen i syfte att snabbt kunna anpassa verksamheten oav- sett vilken krissituation som uppkommer. Det handlar mer om att inympa ett metodtänk snarare än att ha ”en pärm för varje uppkommen krissituation”. När väl denna grundläggande förmåga finns på plats blir det, enligt säkerhetsche- fen, lättare att föra ett resonemang om och öva med utgångspunkt från olika krisscenarier. 564Riksdagsförvaltningen, Projekt – en sammanhållen planering av Riksdagsförvalt- ningens krisberedskap (dnr 233–2250–09/10). 565Intervju med , chef för säkerhetsenheten , . DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN I anslutning till de diskussioner som följde i efterdyningarna av den svininflu- ensapandemi som drabbade världen –2010566 togs beslut om att ta fram en pandemiplan för Riksdagsförvaltningen.567 Syftet med pandemiplanen var att tydliggöra vilka förberedande åtgärder som ska vara vidtagna för att mini- mera de negativa effekter som kan följa av en pandemi. Det anges att planen ska fungera som ett beslutsstöd och en minneslista för ledning och verksamheter under pandemins olika faser. Planen syftar också till att i förväg klargöra ansvarsförhållanden samt att tydliggöra när Riksdagsför- valtningen ska agera vid en pandemi, vad som ska göras, vem som ska göra det, vilka som ska samverka etc. Planen är ett fyrsidigt dokument där vissa åtgärder och ansvarsområden listas. Fokus ligger på de åtgärder som bör vidtas under det som betecknas pandemisk fas. Exempel på åtgärder som nämns i planen är följande: •Följa ordinarie krisledningsplan och kriskommunikationsplan i berörda delar. •Omfördela kvalificerad personal för att i varje situation optimalt utnyttja tillgänglig kompetens. •Om möjligt, låta personalen arbeta hemifrån. Förbereda tekniska och prak- tiska arrangemang för detta. •Undvika fysiska möten, försöka att ersätta dem med andra former av mö- ten såsom telefonmöten och videokonferenser. För respektive listad åtgärd anges en eller flera ansvariga. Det handlar vanli- gen om krisledningsgrupp och respektive avdelningschef. Även om pandemiplanen hade på nacken och dessutom var för- hållandevis övergripande till sin karaktär utgjorde den enligt säkerhetsenhet- ens chef en av utgångspunkterna för hanteringen av pandemin i uppstartsfasen. Enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) handlar konti- nuitetshantering om att planera för att upprätthålla en viss verksamhet på en tolerabel nivå och oavsett vilken störning den utsätts för. Sådana störningar kan exempelvis innebära att personal av något skäl inte kan komma till arbets- platsen, att lokalerna inte går att använda eller att leveranser av viktiga varor och tjänster uteblir.568 För del handlar det i första hand om att ha förmåga att säkerställa att alltid har förmåga att stifta lag eller att fatta beslut om statens budget. –2015 initierades en del arbete inom med inriktning på att tydliggöra myndighetens kontinuitetsarbete. 566Världshälsoorganisationen (WHO) klassade svininfluensautbrottet som en pandemi , vilket var den första pandemin då Hongkonginfluensan grasserade. 567Riksdagsförvaltningens pandemiplan, . 568www.msb.se/kontinuitetshantering. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN bl.a. som en reaktion på synpunkter från internrevisionen om att detta arbete hade en viss förbättringspotential. Internrevisionen framhöll sammanfatt- ningsvis följande: Granskningen visade på brister avseende en gemensam och tydlig process för kontinuitetsplanering, brister som kan leda till både ineffektivitet i ar- betet men också att samtliga verksamhetskritiska processer inte omfattas. Processen för kontinuitetsplanering har inte heller uppdaterats och över- ensstämmer därför inte med verksamhetens förväntningar, något som kan medföra oönskad verksamhetspåverkan vid incidenter. Vidare noterades att det finns en osäkerhet kring krav och begrepp avseende kontinuitets- planering i organisationen, samt att den kontinuitetsplanering som finns på plats huvudsakligen omfattar it och infrastruktur och i mindre omfattning reservrutiner för kärnverksamheten.569 Utöver internrevisionens iakttagelser fick detta arbete en än större tyngd i lju- set av ett par uppmärksammande terrorhändelser bl.a. en i , och som en följd av att den svenska Säkerhetspolisen samma månad höjde terrorhotnivån från nivå 3 (förhöjt hot) till 4 (högt) på en femgradig skala.570 inleddes ett arbete med att ta ytterligare steg för att förstärka förvaltningens kontinuitetsarbete. Först genomfördes en utbildnings- satsning med chefer, och det genomfördes även work- shoppar på alla enheter. Dessa syftade dels till att öka medvetenheten i förvalt- ningen om vad kontinuitetshantering är, dels till att identifiera de olika avdelningarnas och enheternas tidskritiska uppgifter inklusive olika typer av beroenden (t.ex. it-stöd, personal, lokaler). Arbetet utmynnade i en rekom- mendation om att respektive avdelning/enhet skulle ta fram en kontinuitets- plan för hur en tidskritisk uppgift ska lösas vid begränsad tillgång till eller störningar i ordinarie resurser. Säkerhetsenheten erbjöd metodstöd i detta fort- satta arbete, som enligt uppgift från personer med insyn i verksamheten, be- drevs med varierande intensitet inom olika delar av förvaltningen. Eftersom kontinuitetsplanering är en del av varje avdelnings ansvar – även om det inte har haft någon central styrning – har vissa avdelningar redan arbetat med planer. Det fanns dock endast genomarbetade sådana planer för ett fåtal verksamheter när pandemin bröt ut. beslutade riksdagsdirektören att tillsätta ett uppdrag om konti- nuitetshantering samt en tvärfunktionell grupp för att förbättra kontinuiteten i lagstiftnings- och budgetprocessen.571 Gruppen hann bl.a. analysera samtliga processteg, kraven på processtegen (t.ex. regleringar i riksdagsordningen), re- surser som behövs för att genomföra processtegen och huruvida en alternativ plan (plan B) redan finns. 569Transcendent group, Rapport om arbete med kontinuitetsplane- ring samt Sammanfattande rapport av internrevisionens granskning under /2015 (båda med dnr 2933-2013/14). 570www.sakerhetspolisen.se/ovrigt/pressrum/aktuellt/aktuellt/2015-12-10-hojd-terror- hotniva-ger-hogre-beredskap.html. 571Riksdagsförvaltningen, Uppdrag om kontinuitetshantering (dnr 2019-2018/19). DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Innan arbetet var slutfört inträffade dock pandemin som innebar att förvalt- ningen tvingades ägna sig åt skarp kontinuitetshantering i stället för att förbe- reda sig genom planering och övning med stöd av bl.a. säkerhetsenheten. Myc- ket av arbetet med att utveckla kontinuitetshanteringen var av säkerhetsskäl nödvändigt att bedriva på plats, och kraven på distansarbete av smittskydds- skäl hindrade detta. Flera av de inblandade nyckelpersonerna var dessutom djupt involverade i den akuta krishanteringen. Även om kontinuitetshante- ringsarbetet inte var slutfört innan pandemin, fanns det underlag för att identi- fiera vilka uppgifter som är kritiska för att den parlamentariska processen ska fungera och vilka personalresurser som behövs för att kunna utföra dessa upp- gifter samt vidta åtgärder för att säkerställa att uppgifterna kan utföras även vid ett större personalbortfall. Erfarenheterna från den praktiska krishante- ringen inom under pandemin kunde omvänt också ge- nerera viktig kunskap för det alltjämt pågående kontinuitetsuppdraget, som hade förlängts till genom ett beslut av riksdagsdirektören . Därigenom kunde erfarenheterna från pandemihanteringen tas till vara. Uppdraget redovisades sedermera för riksdagsdirektören och samtliga av- delningschefer i form av en övergripande kontinuitetsplan för budget- och lagstiftningsprocessen. Utgångspunkten är de resurser som är kri- tiska för dessa processer. För varje resurs redogörs för hur Riksdagsförvalt- ningen ska hantera störningar och avbrott (reservrutin, konsekvenser för pro- cessen vid användning av reservrutinen och hur man ska genomföra återgång till normalläge). Den övergripande planen fungerar som ett underlag för avdelningarnas fortsatta arbete med att utveckla de rutiner som man själva är an- svariga för. Den övergripande kontinuitetsplanen och krishanteringshandbo- ken ska bilda en bas för krishanteringsarbete. Säker- hetsenheten har ansvar för att samordna och följa upp detta arbete, men det måste konkretiseras i övriga delar av myndigheten med beaktande av de olika förutsättningar som där råder. Det handlar då bl.a. om att utarbeta checklistor på avdelningsnivå samt olika reservrutiner. Inriktningen är att skapa möjlig- heter till nödvändig flexibilitet som vilar på en stabil stomme. Säkerhetsenhet- ens chef bedömer att krishanteringen under pandemin har gjort det lättare att identifiera de olika beroenden som finns i organisationen, vilket har ökat för- ståelsen för behovet av ett systematiskt kontinuitetsarbete. I sammanhanget bör det även erinras om att intern- revision kommer att granska arbetet med kontinuitetsplanering och förvalt- ningens tjänstemannastöd i den parlamentariska processen, inklusive frågor om informationssäkerhet (bl.a. med avseende på prioriteringar under pande- min). Syftet är att granska om rutiner och planer för kontinuitet i Riksdagsför- valtningens verksamhet med bibehållen informationssäkerhet under olika ty- per av störningar eller kritiska situationer är tillräckliga för att säkerställa tjänstemannastödet i den parlamentariska processen. Granskningen genomförs av revisionsbolaget (PwC) DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN september–för att rapporteras till led- ning i slutet av november 2021.572 initierade säkerhetsenheten en översyn av beredskaps- Syftet med översynen är bl.a. att göra beredskapsorganisationen mer proaktiv och att tydliggöra krisledningsorganisationen i relevanta styrdo- Översynen handlar bl.a. om att • se över Säkerhet i beredskap (SiB) • se över de befintliga styrdokumenten • genom intervjuer samla in erfarenheter från organisationen (bl.a. från han- teringen av coronakrisen) • följa upp tidigare händelser och incidenter • göra en jämförelse med andra näraliggande parlament och myndigheter • se över beredskapsorganisationens kostnader (inklusive gällande bered- Översynens analysfas genomfördes och har presenterats för riksdagsdirektören och ledningsgrupp. en för det fortsatta arbetet är därmed förankrad som en del av arbetet med den Beslut om revidering av styrdokument kan tas Strategisk samordningsgrupp för krisberedskap och civilt försvar En strategisk samordningsgrupp för krisberedskap och civilt försvar (SSKC) bildades inom under ledning av personal Gruppen består av 1–2 representanter från respektive Gruppens huvudsakliga syfte är att samordna, genomföra och följa upp pågående arbete inom inom områdena krisbered- skap och civilt försvar. Det handlar bl.a. om att tydliggöra hur olika åtgärder relaterar till varandra och hur de är en del av en helhet och säkerställa att åt- gärder vidtas i lämplig ordning utifrån ett gemensamt långsiktigt mål. En ny säkerhetsavdelning tillskapas fattade riksdagsdirektören ett inriktningsbeslut om förändringar i Inriktningen är att verksamheten ska or- ganiseras i sju avdelningar inklusive en ny säkerhetsavdelning. delningen därmed delas upp i två avdelningar motiveras bl.a. av det ökade be- hovet av ett väl fungerande säkerhetsskydds- och krisberedskapsarbete. 572Öhrlings PricewaterhouseCoopers (PwC), Internrevision av kontinuitetsplanering (upp- dragsbeskrivning), . DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Chefen för säkerhetsavdelningen kommer även att ingå i Riksdagsförvaltning- ens ledningsgrupp. Riksdagsdirektörens inriktningsbeslut har följts av ett arbete med det prak- tiska genomförandet av förändringen. redovisade ledningsgruppen ett förslag på ny organisatorisk struktur. Riksdagsdirektören väntas besluta formellt om den nya organisationen och fördelningen av an- svarsområden . Förändringarna träder sedan i kraft . Coronautmaningar – sammanfattande iakttagelser Säkerhetsenheten har fått hantera en mängd frågor under coronapandemin, däribland att bemanna delar av och leda den krisledningsstab som har varit en del av krisledningsorganisation (se avsnittet om krisledningsorganisationens arbete ovan). En plan för prioriterade aktiviteter inom ramen för förvaltningens arbete med civilt försvar fastställdes , dvs. någon må- nad innan coronautbrottet. Planen har fungerat som utgångspunkt och färdplan för det fortsatta arbetet med kontinuitetshantering och krisberedskap inom . Flera av de prioriterade aktiviteterna har emellertid fått stå tillbaka , eftersom fokus har legat på arbetet med krishan- tering i samband med pandemin. Bland annat påbörjades ett arbete med att ta fram metoder, mallar och processer för arbetet med krisberedskap . Coronapandemin har gjort att arbetet har behövt pausas, men har samti- digt medfört att metoder, mallar och processer har skapats för förvaltningens krishantering med anledning av pandemin. Dessa kommer att vara till nytta i det framtida arbetet inom krisberedskapsområdet. En annan prioriterad aktivitet som har påverkats av pandemin har varit pla- neringen och genomförandet av en omfattande totalförsvarsövning (TFÖ 2020).573 Arbetet med att planera, genomföra och följa upp aktiviteter i samband med totalförsvarsövningen 2020 har gått enligt plan för två av tre delövningar. Som delövning två genomförde en övning med fokus på uppgifter i krig och krigsfara. Efter beslut av talmannen kallades då samtliga ledamöter till en övning i kammare. Enligt uppgift från en av gruppledarna föregicks beslutet av en diskussion om det lämpliga ur smittskyddssynpunkt i att samla alla le- damöter i kammaren för en sådan övning. Den tredje övningen har skjutits fram till följd av pandemin, men planeringen pågår enligt en reviderad plan. Det bör även nämnas att en betydande del av utvecklingsarbetet på säker- hetsområdet av säkerhetsskyddsskäl måste bedrivas på plats i lo- kaler. Uppföljningen av förvaltningens avdelningsspecifika säkerhetsplaner har inte genomförts i den takt som var planerad. Uppföljningen kräver möten på plats i eftersom säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter avhandlas. Under pandemin har förvaltningen gjort omprioriteringar för att 573Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 30. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN undvika fysiska möten på arbetsplatsen. Det formella arbetet med att identifi- era säkerhetskänsliga verksamheter och informationssystem har senarelagts av Pandemin sinkade av samma skäl genomförandet av en utbildning i säker- hetsskydd för alla anställda, och planerna att utbilda chefer i säkerhetsskydds- och informationssäkerhetsfrågor försenades. na att genomföra brandskyddsutbildningar och utrymningsövningar.575 Frågor med koppling till informationssäkerhet har hamnat i fokus under pan- demin bl.a. som en följd av det utökade distansarbetet, inte minst kopplat till EU:s dataskyddsförordning (Protection Regulation, GDPR) och valet av distansmötessystem. da personuppgiftsbehandlingen, och därmed GDPR, eftersom personuppgifter är en av många informationstyper. I detta avsnitt ges en relativt fyllig redovis- ning av arbetet med informationssäkerhet överlag och hur det är reglerat och organiserat inom , och i vad mån det påverkat använd- ningen av Skype. För mer information om GDPR se avsnittet om it-avdel- ningen i denna del D. Som har redovisats ovan har säkerhetsenheten ansvar för informationssä- hade juridiska enheten ansvar för dessa frågor. En informationssäkerhetspolicy beslutades av riksdagsdirektören . Den beskriver ledningens viljeinriktning med informationssäkerhetsarbetet och vänder sig till alla medarbetare i Riksdagsförvaltningen.576 Med informationssäkerhet avses i policyn att information, i alla dess for- mer, hanteras så att • informationen kan nyttjas i förväntad utsträckning inom önskad tid (till- • informationen inte förändras av obehöriga, av misstag, eller på grund av funktionsstörning (riktighet) • informationen inte görs tillgänglig eller avslöjas för obehöriga (konfiden- • det går att härleda aktiviteter till en identifierad användare (spårbarhet). Policyn anger att informationssäkerhetsarbetet ska styras av gällande författ- ningar, ingångna avtal, verksamhetens behov, rådande hotbild och 574Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 40. 575Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 41. 576Riksdagsförvaltningens styrdokument Informationssäkerhetspolicy (dnr 1502-2013/14). DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Informationssäkerhet innefattar såväl it-säkerhet som sä- kerhet för information som hanteras på andra sätt än med informationsteknik. Denna policy har sedan omsatts i olika styrdokument, t.ex. Riksdagsdirek- törens föreskrift om informationssäkerhet . Föreskriften anger omfattning, roller och mandat för arbetet med informationssäkerhet inom Riksdagsförvaltningen.577 En rad styrdokument i form av instruktioner beslutades av riksdagsdirek- tören enligt nedanstående. Flera av dessa beslutades och därefter reviderats vid olika tillfällen. Instruktionerna Infor- mationssäkerhet för säkerhetsskydd och Klassificering av uppgifter och verksamheter som rör säkerhet var dock helt nya. Instruktion för styrning och ledning av informationssäkerhet syftar till att definiera och beskriva omfattningen av ledningssy- stem för informationssäkerhet och hur systemet ska fungera. Det övergripande målet för informationssäkerhetsarbetet är att ska ha en väl anpassad säkerhet som motsvarar den policy för informationssäkerhet som har beslutats. Instruktionen är avsedd för de som har befattningar och roller med ett särskilt ansvar för styrning, ledning, uppföljning och utvärdering av informations- säkerhet, såsom chefer som är informationsägare eller systemägare.578 Instruktion för informationssäkerhet för chefer beskriver hur chefer aktivt kan och ska medverka i informationssäkerhetsarbetet.579 Instruktion för informationssäkerhet för medarbetare beskriver hur alla medarbetare aktivt kan och ska medverka i informationssäkerhetsarbetet.580 Instruktion för klassificering av uppgifter och verksamheter som rör Sveri- ges säkerhet innehåller regler om klassificering av säkerhetsskyddsklassifice- rade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet. Den riktar sig till alla som deltar eller har insyn i säkerhetskänslig verksamhet eller som hanterar säker- hetsskyddsklassificerade uppgifter i eller . Den riktar sig sålunda till riksdagsledamöter, anställda vid ningen eller partigruppernas kanslier samt konsulter och entreprenörer som har tillträde till , informationssystem eller verksamhet.581 Instruktion för informationssäkerhet för säkerhetsskydd innehåller bestäm- melser samt praktiska regler för hanteringen av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar utöver de bestämmelser som riksdagsstyrelsen har beslutat om gällande hanteringen av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna (säkerhetsföreskriften). 577Riksdagsdirektörens föreskrift om informationssäkerhet (RFS 2016:2). 578Riksdagsförvaltningens styrdokument, instruktion, Styrning och ledning av informations- säkerhet (dnr 134-2020/21), . 579Riksdagsförvaltningens styrdokument, instruktion, Informationssäkerhet för chefer (dnr 138-2020/21), .