rfr · H80WRFR12 · 2021-01-01 00:00:00 — ser på det arbetssätt som tillämpar för ökad punktlighet och kapacitet i tågtrafiken och som också har lyfts fram här . är det som hindrar att arbeta på det sättet? , : Det är klart att man måste kunna göra två saker på samma gång, eller egentligen tre saker; bättre plane- ring har jag också pratat om. För underhåll behövs det naturligtvis pengar, men det är inte bara fråga om pengar. Det är också fråga om hur man organiserar underhållet och hur effektivt man gör det. Man behöver ha bättre koll på an- läggningen, som utredning kom fram till, och där behövs det bättre metoder inom . Det är på gång, men det tar innan man får fart på anläggningsregistren och kan hålla ordning på underhållet och veta exakt vad man ska göra och när. Visst behöver vi bättre underhåll. tror jag att vi är överens om. Men på lång sikt måste man ändå investera i systemet för att öka kapa- Ska vi kunna köra både godståg och persontåg och köra dem punktligt behövs det mer kapacitet, för vi har en väldigt hög efterfrågan på järnvägsresor Det finns ett uppdämt behov. Därför behöver vi inve- stera till exempel i nya stambanor och i dubbelspår längs Ostkustbanan. blemet är att det tar . Man måste få fram snabbare metoder för beslut, planering av järnvägar och byggande av järnvägar. empel är väl förslag om att bygga på broar. Det kan vara ett intres- sant sätt att komma framåt snabbare, och i det här fallet verkar det också bli Det behöver alltså utvecklas nya metoder, och man behöver se över UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Kostnaderna har ökat ganska snabbt. Man behöver få fram nya metoder för att planera och bygga järnväg, precis som med andra saker. , : Det skulle vara jättespännande att arbeta som i . Jag tror att det skulle vara väldigt bra. En aspekt som kanske ändå ska tas med är att man i satsar ungefär dubbelt så mycket per tågkilometer som vi gör i . Vi har ett betydligt större nät att möta. Sedan finns det sannolikt även skillnader i hur långt avregleringen har slagit igenom mellan länderna, vilket vi också behöver ta hänsyn till. Detta handlar i mycket om planeringsfrågor, ett område som vi jobbar på. Vi har ett marknadsanpassat kapacitetssystem som är på utrullning, och det kommer att göra det lättare för järnvägsoperatörerna att vara med i planeringen. Sedan tror jag, precis som man gav uttryck för här från , att det är viktigt med det som är återkommande, så att man inte behöver göra om tågplanen . Det är också ett område som man tittar på inom i ett arbete där vi deltar och som går under namnet Timetabling eller Redesign. Det tror jag är framtiden. Det kommer att ge många förbättringar i linje med det man har i , och det kommer framför allt att underlätta för en storstadstrafik som kanske är densamma år ut och år in i stor utsträckning. Ordföranden: Jag vill rikta ett stort tack till alla som har medverkat och till er som har svarat på våra frågor. Det har varit väldigt intressant. Jag ska inte försöka sammanfatta detta, för det tror jag att trafikutskottets förste vice ordförande gör bättre än jag. Vad har vi lärt oss av detta, ? (C): Jag vill framföra ett väldigt stort tack till alla som på olika vis har bidragit till en mycket lärorik förmiddag. Utanför mitt fönster här i rusar stormen fram. Den är också en orsak till att tågtrafik störs och ställs in, har vi kunnat läsa. Jag vill i synnerhet tacka er som bidragit med extern kunskap från företag, med flera och ökat vårt gemensamma kunnande. Att tåg ska komma och gå är en ytterst rimlig förväntan, oavsett om man är passagerare eller godsägare. Detta är ytterst en förtroendefråga. Hur ska det då gå till? Vi har lärt oss att det finns en lång rad olika åtgärder. Framför allt är sannolikt er förmåga som aktörer, oavsett om ni är infrastrukturhållare eller operatörer, att samarbeta och samutnyttja en av de största framgångsfaktorerna. En starkt bidragande orsak till de störningar som sker kan man konstatera med hjälp av det som i detta sammanhang kallas pandemieffekt, det vill säga lägre utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen i vårt land. Det är tydligt att kapaciteten för vad som går att pressa fram i form av tåg i det svenska järnvägssystemet närmast är i taket. Det innebär att varje liten störning orsakad av vad det nu än är får mycket snabb spridning ut i hela systemet. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN det som ingen vill ha – störningar, förseningar och opålitlighet – och då väljer godset eller personresenären ett annat och mer förutsägbart transportslag. många vill nyttja järnvägen är positivt. Jag skulle säga att det är politikens ansvar att se till att det finns ett system att köra i och nyttja. Var rädda om er! Jag tänker på både pandemiska effekter och vädereffekter. Ett stort tack för en bra förmiddag från trafikutskott till er alla! Ordföranden: till alla som deltagit ! Jag förklarar dagens samman- Bilder visade av och för TU:s uppföljning av punktlighet för persontrafiken på järnväg 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER •TU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp beslutade att följa upp punktlighet i persontrafiken på järnväg i enlighet med utskottens ansvar enligt RF. •Utvärderings- och uppföljningssekretariatet har tillsammans med föredragande i tagit fram underlaget. • Uppföljningen omfattar styrning och resultat av arbetet i för att förbättra punktligheten för järnvägstrafiken. • En internationell studie har genomförts inom uppföljningen. , (M), ordförande Gruppens slutsatser och iakttagelser Den internationella studien visar att: •En bättre punktlighet i tågtrafiken gynnas av ett långsiktigt engagemang för att skapa ett tillförlitligt system som är attraktivt för resenärerna. Detta kräver en tydlig styrning inklusive noggrann planering, statistik och satsningar på infrastrukturen. • Uppföljningen visar att det finns en utvecklingspotential i i I behövs en bättre styrning genom bl.a. •Att mål för såväl tågens som resenärernas punktlighet övervägs. •Att mål för att minska störningarna p.g.a. infrastrukturfel övervägs. •Att ansvarsförhållanden tydliggörs och följs upp. •Att organisationen ses över för att säkerställa att ett effektivt arbete för punktlighet bedrivs. • Bättre uppföljning av resultat. • Redovisningen av orsaker till förseningar i förhållande till punktlighet behöver bli bättre. • Bättre rapportering till . 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Uppföljningen grundas på kartläggning av hela styrkedjan •Kartläggning och analys av hela styrkedjan (mål, ansvarsförhållanden, resultat av vidtagna åtgärder, kostnader, samverkan, uppföljning samt rapportering) • Skriftligt underlag kompletterat med intervjuer. Alla respondenter har kunnat komplettera och korrigera underlaget. •Uppföljningen omfattar 2013-2019 viss utblick . •Säkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringslivet i hela landet. •Utsläppen av växthusgaser från transportsektorn ska minska med jämfört med . • Omfattar statliga myndigheter samt SJ och Jernhusen. •Flera länder har mål för punktlighet som fastställts av departement/regering och som följs upp. Omfattar både tåg och resenärer. •I har regeringen inte fastställt något mål för punktlighet. • I är det ett glapp i målstrukturen i den statliga styrningen för att uppnå en punktlig järnvägstrafik. • är ”ansvarig” myndighet för en punktlig järnvägstrafik: planering, infrastruktur och trafikledning. •Branschmål om att punktlighet skulle uppnås till 2020. Sent inställda tåg omfattades av målet. •Målet skulle uppnås genom samverkan inom branschen inom Tillsammans för tåg (TTT). •Arbetet skulle inriktas på uppföljning och dokumentation som visar på resultat. Resultaten publicerades i resultatrapporter. • Resultaten och underlag granskades av Transportstyrelsen och Trafikanalys. 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Samverkan är viktig för att uppnå en punktlig järnvägstrafik Oklara resultat av arbetet inom TTT: •Granskningarna visade att koppling mellan vidtagna åtgärder och punktlighet var oklar. •Resultat kan inte beläggas i resultatrapporter och övrigt underlag. • Ingen redovisning av aktörernas ansvar för att vidta åtgärder. är ansvarig för samverkan enligt sin instruktion. •Resultatrapporter publiceras inte längre och systemet med de oberoende granskarna har avvecklats. •Punktlighetsmålet ska mätas på ett annat sätt fr. 2021. Sent inställda tåg ingår inte längre i beräkningen av måluppfyllelse, dvs. ett lägre mål ska uppnås. • Begränsad offentlighet om det ”ändrade” punktlighetsmålet. Framgår inte av verksamhetsplan etc. • Med mera… Bättre punktlighet – goda exempel •Ändrad tidtabell på Värmlandsbanan. •Analyståg i Trafikledningsområde Nord. Infrastrukturåtgärder och samverkan på hög ledningsnivå: •Samverkan för bättre pendeltågstrafik i mellan , i Region och • Samverkan i Region . Strukturerat arbete med åtgärder, tydligt ansvar och uppföljning av åtgärder på en särskild linje eller inom ett geografiskt område har lett till bättre punktlighet. Varför är det viktigt med styrning mot en punktlig järnvägstrafik? •Punktlighet är den aspekt som resenärerna värderar högst men som upplevs fungera sämst. •Kraftig ökning av persontrafiken . Ju fler resenärer som åker tåg desto fler påverkas av förseningar och inställda tåg. • Om utsläppen av växthusgaser fr. transportsektor ska minska med jämfört med är överflyttning av personer och gods till järnväg viktigt. • Det är till 2030…. 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bilder visade av och , Punktlighet – för resenärer och godsköpare  Påverkar förtroendet för järnvägen som transportslag för medborgare och näringsliv  Utgör tillsammans med aspekter som turtäthet, miljövänlighet och prisvärdhet en viktig parameter i  Bidrar till att skapa förutsättningar för ett ökat hållbart resande och hållbara transporter Punktlighet – ett resultat av många faktorer Ett antal grundläggande förutsättningar och åtgärder krävs för att leverera punktliga tåglägen Avvikelser och förseningar sänker punktlighetsnivån Punktlighet persontåg (%), RT+5 Infrastruktur, Driftledning, Banarbete, Järnvägsföretag, Olyckor/tillbud etc Fordon, personal etc Steg 3 och 4 åtgärder: Bygga om - bygga nytt Steg 1 och 2 åtgärder: Basunderhåll – reinvesteringar – utbyten – trafikplaneringtrafikledning RESENTATIONERP ILAGAB 2020/21:RFR12 Punktlighet – tillsammans ger åtgärderna effekt Exempel där flera åtgärdstyper interagerar Tillför ny kunskap, utvecklar nya lösningar samt förbättrar befintliga tjänster och produkter Branschgemensam analys och gemensamt Basunderhåll, reinvesteringar och mindre utbyten (förebyggande åtgärder) Åtgärder som genomförs för att möta behovet av ökade volymer och minska trängseleffekten Åtgärder som genomförs för att optimera och förbättra tågplanen i sin helhet Primärt inriktat mot förbättring av den operativa trafikledningen och skapa förutsättningar för en effektivare avvikelse- och störningshantering 2020/21:RFR12 ILAGAB PRESENTATIONER 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bilder visade av , Kungliga Trafik, kapacitet och infrastruktur , professor emeritus, KTH Järnvägsgrupp 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Ökad konkurrens – fler och regiontågsyst Ökad turtäthet och ö 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER • Persontrafiken har mer än förd • Godstrafiken har varit relativt k Ökad blandning av långsamma kapaciteten och ökar risken för Tid [minuter] 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bilder visade av , Planering med nya mått och indikatorer PRESENTERAD AV , MARS 2021 Indikatorer på olika nivåer, nytt ramverk Från Nypunkt2.0, finansierat av . Med (VTI) & (LU). Nuvarande kunskapsgap och potential i huvudsak på nivå 3 Pendeltågs punktlighet (RT+5) per region och år Baserat på ca 317 miljoner observationer av pendeltåg i , och 2001-2020 Gångtidsförseningar, fortsätt trenden Baserat på ca 317 miljoner observationer av pendeltåg i , och 2001-2020 Mer att göra, 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Uppehållsförseningar, mer fokus här Baserat på ca 317 miljoner observationer av pendeltåg i , och 2001-2020 Bilder visade av , Trafikanalys Uppföljning och rapportering av måluppfyllelse 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER omna och llvarligt kadade 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bild visad av , Tågåkeriet i Bergslagen Exemplet ”Tågab”: Litet, men komplett mest kompletta tågföretag: Gods- och persontrafik, verkstad, egna spår. Ingen att skylla på! Minst antal stoppande fordonsfel i . Närhet och dialog. •Expertstöd till lokförare. ”Prata igång lok.” ”Tågab avisar tåg för att slippa avvisa resenärer!” Vinteråtgärder: •Vinterservice = extra kontroll av strömavtagare och löpverk mellan planenlig Tillsyn. •Byte till vinterskena = tåligare kolslitskena på strömavtagare. Även ”Autodrop”. Kvalitet och stolthet. Samarbete, inte konkurrens. Ingår i större nätverk, t ex SJ och . Miljö & klimat! Nej, Coronaeffekt. Tydligt exempel på sambandet mellan kvantitet och kvalitet! Däremot positiv effekt av nya konstruktionsregler för tågplan på Värmlandsbanan. Generell synpunkt: Behövs för effektivare banarbeten. Samsyn banarbete/trafik. 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bilder visade av , Västra En punktlig järnväg med resenärerna i fokus Vilka åtgärder behövs och vem ska göra vad? 3.Oslo-Hamburg – del av TEN-T 4.Satsningar på regionala järnvägar -södra står på tur 5. Dessutom ska löftet om fullt utbyggd E20 infrias. PRESENTATIONER BILAGA2020/21:RFR12 från regional plan till järnvägsåtgärder Mål om att tredubbla 45 nya fordon för Vi kan inte vänta … 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Högst tågresande per invånare Mönster upprepas vid samtliga knutpunkter 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Vad säger forskningen? Knutpunkter med återkommande mönster Tåg och storregionala bussar med samma öppettider ‒ Res i hela regionen på samma sätt varje timme Efter Västlänkens öppnande har , och Stabiliteten behövs för… ‒Bygg upp knutpunkter som går att lära sig – Lätt att resa och väl anpassade byten! ‒Lär och gör mindre justeringar för att eliminera vissa förseningar ‒Stora och tunga investeringar kräver garantier 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bilder visade av , Norrtåg Snö, is och vilt på spår – orsakar förseningar och inställda avgångar Olyckor/Tillbud och yttre faktorer Ett underhåll som bättre anpassas efter vårt Vilt på spåret - viltstängsel Växel-, signal och spårfel Nedfallande is i tunnlar 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER •Förbättrad tidtabellsplanering – mötesstationer, kanalpunktlighet, prioritering •Prioritera rätt -Samordna IT-systemen för uppföljning av underhåll, planering och investeringar •Utbyggnad detektorer – förebyggande underhåll •Samsyn kring resenärens upplevelse och i trafikinformationen utmed resenärens resa Bilder visade av , Skånetrafiken En punktlig järnväg med resenärerna i fokus •Ca 50 miljoner kunder/år i . •99 Pågatåg + 111 Öresundståg + 5 Krösatåg . Öresundståg = 6 län, och avtal med trafikministeriet i 3 infrastukturförvaltare, , Konsortiet och Banedanmark Samarbete mellan aktörerna för bra punktlighet och effektivt kapacitetsutnyttjande. Vilka åtgärder behövs och vem ska göra vad - Fungerande tidtabell. - Fungerande fordon/personal - Operativt stark driftledning - lagstiftning - Ekonomi - Samarbete och samverkan RESENTATIONERP ILAGAB 2020/21:RFR12 •Jobba aktivt med avtal som stödjer punktlighet (viten och bonus på punktlighet, inställda tåg mm) •Avtal som har inbyggt redundans (IT mm) samt robusta vändtider personal och fordon. ST har fordonstekniker för att minimera fordonsproblem. •Fortsatt arbete inom TTT/JBS. Vi har mycket bra samarbete med TTT infrastruktur. Vi erbjuder våra fordon som ”mätvagnar” mm. •Önskar mer samverkan med (Banarbeten, infrastruktur mm) vid planering. •Tillsammans med Regional utveckling driva och finansiera infrastrukturåtgärder. •Vi vill fortsätta sköta utrustning och underhåll av lokaltågstationer. Spar ca 50 miljoner åt som kan användas till punktlighetsarbete (Ex basunderhåll). •Arbetar för mer ekonomiska resurser. Det behövs mer pengar till underhåll! 2020/21:RFR12 ILAGAB PRESENTATIONER • och Skånetrafiken har många kompetenta medarbetare som tillsammans i gott samarbete jobbar med att förbättra punktlighet. • Goda exempel är upprustning /Österlenbanan, röjningslok, fyrspårsprojektet – , TTT infrastruktur, kraftförsörjning, lokalt underhåll mm. • Trots ovan inträffar händelser som försämrar punktligheten. • (VKB). En järnväg har plötsligt så allvarliga fel att hastigheten halveras. har vi inte kunnat köra tilldelad trafik. Kontaktledning och spår. 2004 – 2015 avsattes 160 miljoner för hastighetshöjning (Bättre punktlighet). Detta skulle varit klart . Senaste budet är 2030. RESENTATIONERP ILAGAB 2020/21:RFR12 •Utveckla arbetsmetoder och processer. (Mindre stuprör). Tydligare organisation som är mer målstyrd. Myndighets – Leverantörsroll tvetydig. •Måste få kontroll på anläggningen, och förebygga fel som påverkar punktligheten. •Måste utveckla arbete med avtal tillsammans med sina underleverantörer. Mer proaktivt samarbeta och mindre avtalsuppföljning. •Förstärk den operativa förmågan hos driftledningarna. Personal/utbildning/kundfokus. •Ännu mer samverkan med övriga aktörer. •Arbeten MÅSTE snabbas upp. Inställelsetider, reservdelslager, avtal, övervakning. •Mer förebyggande åtgärder. (Se VKB) •Redundans som t.ex. el. (Bygg upp hjälpkraften igen) •Mer lokal samverkan. Skånetrafiken vill samarbeta direkt med projektledare och underleverantörer. •Åtgärda hastighetsnedsättningar snabbt. •Översyn ekonomisk suboptimering. Låga underhållskostnader kommer till del, men THM och tågföretag drabbas av förseningskostnader. •Oberoende besiktning (Se VKB) •Installera ny digital övervakningsteknik. 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER •Trafikverket måste få sektorsansvar för OBIS. •Mer övervakning (Kameror, detektorer mm) •Polis med järnvägskompetens i storstadsområde som lagför. •Mer utbildning och information (Jägare, skolbarn m.fl) •Sjukvården måste få utbildning och mandat. •Att lägga i tidtabellerna är inte hela lösningen (Minskar kapacitet och ökar restid). •Fastställda tidtabeller måste vara konflikt hanterade. •Tidig hantering av uppställningskapacitet och växling till och från denna. •Åtgärder för snabb påstigning. •Skapa forum vid stora banarbeten, där Projektledare/entreprenörer tillsammans med THM/Trafikföretag tillsammans skapar trafikupplägg (Testat i med stor framgång) •Bygg fler spår när efterfrågan ökar. •Oberoende uppföljning/besiktning av anläggningen. •Gör det möjligt för upphandlad trafik att beställa tidtabell framåt. Detta skapar bättre kvalité (punktlighet) och förutsägbarhet. Det minskar arbetsbördan för allas planeringresurser som inte kunnat göra ett bra jobb. Detta gagnar även kommersiell trafik. •Kvalitetsavgifter/Regress. Orsakskoder används fel, och har dålig kvalité. Dessa driver inte punktlighetsarbetet i rätt riktning. Skärp lagstiftning och lagför fler. Ge vården möjligheter att omhänderta personer. 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Bilder visade av , Vikten av punktlig godstrafik – både vårt och branschens mål Robusta och effektiva tidtabeller Utveckling för vagnslasttåg 2018 – 2020 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Ett digitalt och automatiserat Alla aktörer behöver dra till ett punktligt system sitt strå till stacken Utmaningen är störst för långväga Fokus på ökad digitalisering Bilder visade av , 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER 2020/21:RFR12 BILAGA PRESENTATIONER Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna?