eunbil · H80N4DCE70 · 2021-01-01 00:00:00 — Kommissionen understryker att alla barn i och i världen ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter och leva fritt från diskriminering, våld och hot. Den övergripande ambitionen är att skapa bästa möjliga liv för barn i EU och globalt. Strategin består av sex temaområden med nyckelåtgärder som kommissionen avser vidta jämte uppmaningar till medlemsstaterna. Varje område definierar prioriteringar för EU:s åtgärder . En viktig väg är att stärka integreringen av barns rättigheter i all EU-politik och alla relevanta åtgärder inom EU. Förslag till svensk ståndpunkt: - behandling i : Överläggning med socialutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Det inkommande slovenska ordförandeskapet väntas föreslå rådsslutsatser om strategin. 16 (37) Faktapromemoria: 2020/21:FPM98 b)Straffrätt och skydd av immateriella rättigheter: kopplingarna mellan förfalskning och organiserad brottslighet Vilken typ av behandling förväntas: Information från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: när det gäller straffrätt och skydd för immateriella rättigheter. när det gäller Medicrimekonventionen. Förslagets innehåll: Ordförandeskapet förväntas informera om i vilka olika forum på EU-nivå som ämnet diskuterats (bl.a. i rådsarbetsgruppen för immaterialrätt, rådsarbetsgruppen för internationellt straffrättsligt samarbete och under informella RIF) samt vad diskussionerna än så länge resulterat i. Av genomförda diskussioner följer; i.Att en tillnärmning av straffrättsliga sanktioner för immaterialrättsintrång sannolikt inte kommer att ske för tillfället. Däremot kommer rådsslutsatser om immaterialrättspolicy antagligen att antas, av vilka det framgår att medlemsstaterna kan överväga att se över hur deras lagstiftning på området skiljer sig åt. ii.Att kommissionen, i sitt meddelande om en EU strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025, angett att man vill undersöka om EU bör ratificera som straffbelägger förfalskning av läkemedel och medicinsk utrustning. iii.Att rådsslutsatser antagits av vilka det bl.a. följer att bekämpning av immaterialrättsbrott och varuförfalskning ingår bland de prioriterade områdena för EU:s brottsbekämpande myndigheter i kampen mot grov och organiserad brottslighet –2025 (inom ramen för det s.k. EMPACT arbetet). Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Information i näringsutskottet . 17 (37) Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM1029 c)Ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: och Förslagets innehåll: Information från ordförandeskapet om ministermöte på området för rättsliga och inrikes frågor mellan och . Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - d)Förstärkt dialog mellan och inom rättsliga och inrikes frågor Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Förslagets innehåll: Information om det portugisiska ordförandeskapets initiativ till dialog mellan och på området för rättsliga och inrikes frågor. Förslag till svensk ståndpunkt: - 18 (37) Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - e) om e-juridik Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Förslagets innehåll: Information om högnivåkonferensen ”För en människocentrerad e-juridik” som anordnades den 26–. Konferensen ägnades åt diskussioner om hur man bäst kan använda teknik för att tillgodose medborgarnas och företagens behov på det rättsliga området. Det handlade t.ex. om övergången till digital rättvisa, de möjligheter och utmaningar som uppstår, alla medborgares tillgång till effektiva system och en modernare rättvisa. Konferensens budskap var tydligt – vi måste främja mer motståndskraftiga, innovativa, snabba och effektiva rättssystem och sätta människorna i centrum för den digitala omvandlingen. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - f) Uppföljning av Schrems II-domen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. 19 (37) Förslagets innehåll: I Schrems II-domen ogiltigförklarade adekvansbeslut om Privacy Shield, som möjliggjorde personuppgiftsöverföring från EU till på ett enkelt sätt. Överföringen av personuppgifter mellan och är viktig för handeln mellan företag på båda kontinenter. Domen kan därför få negativa konsekvenser för handeln mellan och samt för svenska exportföretag. Det är därför angeläget att en ny lösning snabbt kommer på plats. och inledde diskussioner . kom parterna med ett gemensamt uttalande om att förhandlingarna intensifierats. Uttalandet signalerar att båda sidor är måna om att hitta en lösning. Kommissionen har även tagit fram nya standardavtalsklausuler som kommer kunna användas vid personuppgiftsöverföringar till länder utanför EU. Dessa klausuler är dock omständligare att använda än adekvansbeslut likt det med Privacy Shield. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Information i . Fortsatt behandling av ärendet: Det är kommissionen som fattar adekvansbesluten. Efter förhandlingar med aktuellt land tar kommissionen, om den bedömer att adekvat skyddsnivå föreligger, fram utkast till adekvansbeslut som därefter diskuteras i den s.k. där medlemsstaterna är representerade. Efter att kommittén har gett sitt godkännande kan kommissionen fatta sitt beslut. Förevarande ärende är alltjämt på förhandlingsstadiet. Kommissionen har dock vid ett kommittémöte uppgett att diskussionerna är på ett tidigt stadium och att mycket arbete kvarstår innan ett nytt adekvansbeslut kan fattas. 20 (37) g)Rättsliga aspekter av för att bekämpa organiserad brottslighet 2021-2025 och för att bekämpa människohandel Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. Ansvarigt statsråd: (EU-strategi för att bekämpa organiserad brottslighet) och (EU-strategi mot människohandel) Förslagets innehåll: presenterade kommissionen ett meddelande om en EU-strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021-2025 och ett meddelande om en EU-strategi mot människohandel . Under den rättsliga dagen på kommer kommissionen att informera om de rättsliga aspekterna av dessa två meddelanden. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Information i arbetsmarknadsutskottet (om EU-strategin mot människohandel). Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM 102, 2020/21:FPM 105 h) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Föredragning av . Ansvarigt statsråd: och Förslagets innehåll: Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram . Förslag till svensk ståndpunkt: - 21 (37) Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 15.Förordningen om ändring av förordning (EU) 2016/794 om Europol Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. Förslagets innehåll: Förslaget till revidering av Europolförordningen har redovisats till genom Faktapromemoria 2020/21:FPM62 om ny Europolförordning. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning i justitieutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Rådsförhandlingarna om det reviderade förslaget till Europolförordning har pågått och förväntas fortsätta . Faktapromemoria: 2020/21:FPM62 Direktiv om kritiska enheters resiliens Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. 22 (37) Förslagets innehåll: Förslaget som presenterades utgör en del i ett paket av åtgärder som syftar till att ytterligare förbättra motståndskraften både i den digitala och fysiska infrastrukturen hos den offentliga och privata sektorn, behöriga myndigheter och unionen i dess helhet. Det föreslagna direktivet om kritiska entiteters motståndskraft är tänkt att ersätta den nuvarande EU-regleringen om europeisk kritisk infrastruktur (Rådets direktiv /114/EG). Förslaget syftar till att skapa ett ramverk som ska ge stöd till medlemsstaterna avseende säkerställande av samhällets förmåga att förebygga, motstå och hantera störningar eller avbrott i samhällsviktiga verksamheter. Förslaget avser följande sektorer: energi, transport, bankverksamhet, finansmarknadsinfrastruktur, hälso- och sjukvård, dricksvatten, avloppsvatten, digital infrastruktur, offentlig förvaltning och rymd. Förslaget anger att medlemsstater ska anta en strategi för att stärka kritiska entiteters motståndskraft. Behöriga myndigheter ska upprätta en förteckning över samhällsviktiga tjänster och göra regelbundna riskbedömningar. Medlemsstaterna ska också identifiera kritiska entiteter i specifika sektorer och undersektorer. Vidare föreslås att ansvariga för kritiska entiteter ska göra riskbedömningar, vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa sin motståndskraft och rapportera betydande störningar och avbrott till nationella myndigheter. Kritiska entiteter som tillhandahåller tjänster till, eller i, minst en tredjedel av medlemsstaterna föreslås bli föremål för tillsyn och rådgivning från kommissionen. Kommissionen kommer också att erbjuda stöd i form av risköversikter, metodstöd och övningar. Vidare kommer gränsöverskridande samarbete avseende implementering av direktivet faciliteras genom en expertgrupp. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med försvarsutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget till direktiv förhandlas i rådsarbetsgruppen för civilskyddsfrågor (PROCIV). Den pågående artikelgenomgången av direktivet planeras slutföras . 23 (37) fortsätter därefter i rådsarbetsgruppen under det slovenska ordförandeskapet i EU: ministerråd. Faktapromemoria: 2020/21: FPM72 a) Aktuella lagstiftningsförslag Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: och Förslagets innehåll: - Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - b)Förordningen om upphävande av förordning (EU) 439/2010 om Europeiska unionens asylbyrå Avsikten med behandlingen i rådet: Information från ordförandeskapet. Förslagets innehåll: Kommissionens förslag, som presenterades , innebär ett utökat mandat för det europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) i syfte att förbättra genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet. Nuvarande förordning ersätts och namnet på myndigheten föreslås bli Europeiska unionens byrå för asylfrågor, (for Asylum, EUAA). Myndigheten föreslås få fem 24 (37) huvuduppgifter: (1) stärka praktiskt samarbete och informationsutbyte, (2) tillförsäkra en mer enhetlig bedömning av skyddsbehov, (3) främja ett enhetligt genomförande av , (4) övervaka genomförandet av det gemensamma asylsystemet, och (5) erbjuda utökat operativt tekniskt stöd till medlemsstaterna. nåddes en kompromiss med om merparten av innehållet i förslaget. Det återstår dock förhandlingar om ett antal artiklar som hänvisar till andra rättsakter i asylpaketet. I migrations- och asylpakten framhåller kommissionen vikten av att anta EUAA-förordningen. Ett flertal medlemsstater har dock motsatt sig att man i förväg skulle kunna gå vidare med ett antagande av förordningen med hänvisning till att samtliga förslag på asylområdet bör antas som ett paket. Regeringens har, i enlighet med riksdagsförankrad ståndpunkt, Fakta-PM 2020/21:FPM19, framfört att vi ser positivt på att anta EUAA förordningen om politisk överenskommelse kan nås. EASO:s kapacitet måste stärkas och mandatet behöver därför ses över (Fakta-PM 2015/16:FPM95). Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Information till socialförsäkringsutskottet , , , och . Överläggning med socialförsäkringsutskottet , , och . Samråd med , , och . Fortsatt behandling av ärendet: Det inkommande portugisiska ordförandeskapet i avser fortsätta arbetet med rättsakten i syfte att nå en överenskommelse och ett antagande. Faktapromemoria: 2015/16:FPM95, 2020/21:FPM19 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet. 25 (37) Förslagets innehåll: Kommissionen antog förslaget om ett nytt blåkortsdirektiv som ska ersätta gällande direktiv. Syftet är att förbättra EU:s möjligheter att attrahera och behålla högkvalificerade tredjelandsmedborgare. Kommissionen anser att ökad harmonisering, en förbättrad tillståndsprocess och underlättad rörlighet inom unionen kan bidra till att öka EU:s attraktionskraft för högkvalificerad arbetskraft. fick ordförandeskapet mandat att inleda förhandlingar med gällande förslaget. Rådet och stod ganska långt ifrån varandra i ett antal centrala frågor och förhandlingarna avstannade därför. Låsningen handlade framförallt om möjligheterna för medlemsstaterna att behålla parallella nationella system för högkvalificerad arbetskraftsinvandring. Förhandlingarna tog ny fart efter att kommissionen presenterat ett meddelande om en ny och har intensifierats . En överenskommelse har nåtts mellan rådet och . Överenskommelsen innebär bl.a. att medlemsstaterna har större flexibilitet vid fastställandet av den s.k. lönetröskeln, att personer som har beviljats skydd kan ansöka om ett EU-blåkort och att rörlighet inom unionen underlättas. Medlemsstaterna kan även fortsättningsvis tillämpa nationella system för högkvalificerad arbetskraftsinvandring vid sidan av blåkortsdirektivets bestämmelser men det ska vara jämlika villkor på vissa områden, t.ex. när det gäller handläggningstider och likabehandling. Vid Coreper gav medlemsstaterna stöd till kompromissförslaget. utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor () väntas rösta om kompromissförslaget . Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med socialförsäkringsutskottet och . Information i socialförsäkringsutskottet och . Fortsatt behandling av ärendet: Ett antagande av direktivet väntas efter sedvanlig juristlingvistgranskning av kompromissförslaget. Faktapromemoria: 2015/16:FPM113 26 (37) 18.Ny : lägesrapport och det fortsatta arbetet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport. Förslagets innehåll: presenterade kommissionen ett meddelande om en ny pakt för migration och asyl som syftar till en heltäckande ansats och omfattar områdena migration, asyl, integration, gränsförvaltning och samarbete med tredje land. I pakten presenteras förslag till åtgärder på dessa områden, inklusive ett antal nya eller reviderade lagförslag samt rekommendationer och riktlinjer. Förslagen bygger i stor utsträckning vidare på kommissionens reformförslag . För att förbättra förfarandena i asyl- och migrationssystemet och uppnå en rättvis balans när det gäller ansvarsfördelning och solidaritet mellan medlemsstaterna, föreslås bland annat en förordning om införande av screening för tredjelandsmedborgare (screeningförordningen), en förordning om asyl- och migrationshantering och en förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet. Kommissionen föreslår också ett ändrat förslag till asylprocedurförordning med bland annat förslag om asylförfaranden vid yttre gräns samt ändringar i förslaget till reviderad Eurodacförordning. Politiska diskussioner om den nya migrations- och asylpakten inleddes vid möten . Parallellt påbörjades förhandlingar på teknisk nivå om screeningförordningen, asylprocedurförordningen, asyl- och migrationshanteringsförordningen och Eurodacförordningen. Någon övergripande politisk samsyn om hur de centrala frågorna om ansvarsfördelning och solidaritet ska lösas har ännu inte uppnåtts. Det portugisiska ordförandeskapet har fokuserat på fortsatta förhandlingar om screeningförordningen, asylprocedurförordningen, asyl- och migrationshanteringsförordningen på teknisk nivå. När det gäller Eurodacförordningen och förordningen om en EU-gemensam byrå för asylfrågor (EUAA) har ett antal medlemsstater motsatt sig att gå vidare med antagande av dessa förslag med hänvisning till att samtliga förslag bör antas som ett paket. 27 (37) Det portugisiska ordförandeskapet har även fokuserat på de externa delarna av pakten. I dessa delar råder relativt stor samsyn mellan medlemsstaterna. På det gemensamma utrikes- och inrikesministermötet som ägde rum var medlemsstaterna överens om att EU behöver fördjupa samarbetet med prioriterade tredjeländer och att det ska göras genom partnerskap som är heltäckande, skräddarsydda och ömsesidigt fördelaktiga i enlighet med vad som föreslås i den nya pakten. Även på återvändandeområdet har positiva steg tagits för att förbättra samarbetet med tredjeländer och när det gäller laglig migration har en överenskommelse nåtts mellan rådet och om det nya blåkortsdirektivet, som handlar om högkvalificerad arbetskraftsinvandring. Regeringen har under de diskussioner som hållits om förslagen i migrations- och asylpakten understrukit vikten av att komma framåt och att det kräver en konstruktiv anda och en beredskap att kompromissa från alla medlemsstater. I enlighet med riksdagsförankrad ståndpunkt (Fakta-PM 2020/21:FPM19) har regeringen framhållit att det är avgörande att det gemensamma systemet leder till en god balans mellan ansvar och solidaritet som säkerställer stöd till medlemsstater som utsätts för ett högt migrationstryck och leder till en jämnare fördelning av asylsökande inom unionen. Regeringen har också framhållit att asylsystemet måste vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. När det gäller de externa delarna av pakten har regeringen verkat för en ökad konkretisering i diskussionerna om ett stärkt samarbete med strategiskt utvalda partnerländer genom framtagande av exempelvis färdplaner för ett begränsat antal prioriterade länder. Regeringen har också varit pådrivande i arbetet med att effektivisera återvändandearbetet. Vid rådsmötet den 7–väntas det portugisiska ordförandeskapet presentera en framstegsrapport med en lägesuppdatering om arbetet med förslagen i migrations- och asylpakten och vägen framåt. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Information till socialförsäkringsutskottet och . Överläggning med socialförsäkringsutskottet och . Samråd med , , och . 28 (37) Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar och diskussioner om förslagen i migrations- och asylpakten fortlöper i rådsstrukturen. Faktapromemoria: 2020/21:FPM19 19.Uppdatering från gruppen för kamp mot terrorism om ytterligare samarbete mellan behöriga myndigheter med ansvar för terrorismbekämpning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion. Förslagets innehåll: Frågan om hur terrorismhotet mot bäst ska bekämpas är högt prioriterat inom EU. Vid dagordningspunkten väntas samarbetet mellan behöriga myndigheter inom terrorismbekämpning diskuteras. () är ett mellanstatligt samarbetsforum för säkerhetstjänster med ansvar för terrorismbekämpning i EU:s medlemsstater samt , och . CTG informerar återkommande rådet om sitt samarbete. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen står bakom EU:s arbete mot terrorism. Samarbetet inom EU är centralt för internationella arbete mot terrorism. För att förhindra terrorism är det nödvändigt att brottsbekämpande myndigheter har möjlighet att utbyta information över nationsgränserna i den omfattning som behövs för en effektiv terrorismbekämpning. Svenska myndigheter ska använda och bidra till de gemensamma europeiska databaserna som finns på detta område. All terrorismbekämpning, inklusive informationsutbyte, ska ske med respekt för de grundläggande rättigheterna och med hänsyn till skyddet av den personliga integriteten. 29 (37) Datum för tidigare behandling i : Information till justitieutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Det EU-gemensamma arbetet mot terrorism hanteras löpande i rådsstrukturen. Covid-19 och kampen mot brottslighet: senare Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt. Ansvarigt statsråd: . Förslagets innehåll: Ordförandeskapet förväntas inför rådsmötet presentera ett diskussionsunderlag om brottsutvecklingen inom EU sedan utbrottet av Covid-pandemin . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar en diskussion och Europols arbete för att förstärka det europeiska arbetet mot brottslighet. Regeringen ber att få återkomma med en preciserad ståndpunkt så snart ett diskussionsunderlag har presenterats. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - Artificiell intelligens: utsikterna för den inre säkerheten Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Föredragning av kommissionen och diskussion. 30 (37) Förslagets innehåll: presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (AI) inom ramen för strategin för det digitala (KOM (2021) 206 slutlig). Syftet med förslaget till förordning är att harmonisera regler för AI inom EU, skydda grundläggande rättigheter, främja de positiva aspekterna av AI och säkerställa fri rörlighet av AI-produkter. Förslaget kategoriserar och differentierar AI-produkter och användningen av AI utifrån en riskbaserad bedömningsskala som löper från minimal/ingen risk till oacceptabel risk. Ju högre riskbedömning, desto fler och mer omfattande kontrollmekanismer. i förslaget till förordning specificerar de AI-system som i förordningen föreslås kategoriseras som hög risk. Däri listas ett antal AI- system som används/kan komma att användas på området för brottsbekämpning, ex. AI-system för bevis- och riskbedömningar. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är positiv till kommissionens arbete att skapa enhetlig reglering för AI inom EU. Potentialen i AI för brottsbekämpningen är stor och enhetliga regler gynnar såväl utveckling som användning som rättssäkerhet. I förhandlingarna kommer regeringen noga bevaka och verka för att regleringen inte negativt påverkar myndigheternas förmåga att bedriva effektiv brottsbekämpning, arbetet med nationell säkerhet eller medför omotiverade nya kostnader. Regeringen välkomnar att förslaget har sin grund i respekt för mänskliga rättigheter, personlig integritet och skydd för fysiska personer i fråga om behandling av personuppgifter. Respekten för dessa aspekter måste upprätthållas i förslaget. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget till förordning förhandlas i rådsarbetsgrupp för telekom (Infrastrukturdepartementet). Faktapromemoria: 2020/21:FPM109 Meddelande om en Schengenstrategi Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Föredragning av kommissionen och diskussion. 31 (37) Förslagets innehåll: I meddelandet om en ny (COM (2020) 609 final) förklarade kommissionen att man skulle lägga fram ett förslag om en strategi för Schengenområdets framtid. Strategin ska omfatta initiativ för ett starkare Schengenområde. Den kommer innehålla förslag om revidering av kodexen om Schengengränserna samt av utvärderingsmekanismen för . Syftet är att stärka kodexen vad gäller kontroll och samarbete vid de Schengeninterna gränserna och att effektivisera utvärderingsmekanismen. Kommissionen har aviserat att man har för avsikt att anta förslaget om revidering av utvärderingsmekanismen tillsammans med strategin . Däremot kommer förslaget om en reviderad kodex om Schengengränserna att dröja . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer åtgärder som bidrar till ett förstärkt Schengensamarbete, vad gäller såväl migrationshantering som brotts- och terrorismbekämpning. Schengenutvärderingsmekanismen behöver effektiviseras. Regeringen ber att få återkomma med en mer utvecklad ståndpunkt när strategin har presenterats. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Schengenstrategin kommer fortsätta att behandlas i rådsstrukturen, liksom de förslag till rättsakter som väntas i samband med eller efter att strategin har presenterats.