rfr · H80WRFR15 · 2021-01-01 00:00:00 — höll finansutskottet en öppen utfrågning i om Fi- nanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2021 med Finanspolitiska rådets ordförande och finansminister . I det följande redovisas programmet, en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och bilderna som föredragshållarna visade under sina presentationer. Program för finansutskottets offentliga utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2021 Andrakammarsalen och via webb-tv , Finanspolitiska rådets ordförande ordförande (S) inleder utfrågningen , Finanspolitiska rådets ordförande, presenterar rapporten Finansminister ger regeringens syn på rapporten 11.00–12.00 Frågor från ledamöterna ordförande (S) avslutar utfrågningen Uppteckningar från den öppna utfrågningen Ordföranden (S): Vi öppnar finansutskottets möte. På dagordningen står en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport . är en myndighet som har i uppgift att göra en oberoende granskning av regeringens finanspolitik, och det sker i huvudsak i form av den rapport som vi ska få presenterad för oss och också diskutera med rådets ordförande och finansminister . Vi hälsar dem båda välkomna hit, liksom ledamöter och övriga i salen. Vi börjar direkt med att ge ordet i till rådets ordförande som ska presentera rapporten i sammandrag. Sedan ska vi lyssna till finansministern i , och sedan ska vi ha tid för frågor från ledamöterna. Jag lämnar ordet till . , : Tack för inbjudan hit till finansutskottet! Jag har ju haft förmånen att uppträda här under ett antal decennier i olika kapaciteter och har alltid tyckt att det har varit värdefulla och meningsfulla samtal. Jag uppskattar det mycket, och det är trevligt att vi kan ses här i lokalen och inte bara via länk. Jag tänkte som sagt kort presentera vår rapport. Innan jag går in lite mer specifikt på de kapitel där vi gör våra fördjupade analyser tänkte jag ge en lite bredare bakgrund. Även om det är allmänt känt är det viktigt att inte tappa bort att vi har haft att göra med någonting som är helt unikt: en pandemi som kom plötsligt och akut och där väldigt mycket i grund och botten var osäkert. Drar vi oss till minnes , när bilden så sakteliga blev tydlig, kommer i varje fall jag ihåg att jag var mer orolig för en kollaps i världsekonomin än vad jag någonsin har varit i mitt vuxna liv. Det var absolut en rejäl risk för detta, och det såg vi också till exempel i utvecklingen på de finansiella marknaderna, där det var fall av en omfattning som vi inte har varit med om . Sedan har utvecklingen blivit bättre, och jag tror inte att det råder någon tvekan om att det i hög grad har att göra med den ekonomiska politik som har bedrivits. talar jag om världen som helhet men även här i . BNP fallen som vi uppskattade , när det ändå hade lugnat ned sig lite grann, till kanske av bnp blir snarare , och man ser tecken på en återhämtning redan under det här året. är det naturligtvis viktigt att ha med sig i den fortsatta diskussionen att det är många människor och många företag som har drabbats, vilket säkert är oundvikligt i en sådan här situation. En del har dock drabbats mer än andra, och det har förstärkt skillnaden mellan länder och även mellan människor inom länderna. Därmed har problem som vi egentligen känner till rätt väl förstärkts, till exempel när det gäller inkomst- och förmögenhetsfördelning och även på arbetsmarknaden. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Kapitel 2 handlar om de olika stöd som regering och riksdag satte in med Dessa har varit av en omfattning som vi inte känner till sedan tidi- Självklart fanns det starka skäl för att rädda liv i botten, och många av de åtgärder som vidtogs har haft med det att göra och även för att stoppa smitt- Det där har vi inte gett oss in på att granska, utan vi har koncen- trerat oss på de stöd som har haft primärt ekonomiska syften, så att säga. Inledningsvis kan det ändå vara bra att konstatera att innan man sätter igång att ge stöd bör man fundera över om det är nödvändigt och vilka argumenten för det i så fall är. Vår bedömning är att i en sådan här situation är det naturligt att statsmakten ingriper. Det har att göra med att det knappast går att se framför sig att privata aktörer i ekonomin kan hålla den typ av buffertar som behövs för att hantera kriser av en så allvarlig omfattning. Det har att göra med att det inte går att försäkra sig mot den här typen av Det har väl också att göra med att det är ganska liten risk för att det faktum att man får stöd i den här situationen leder till att man framöver skulle dra ned på sitt skydd för att man tänker att nu vet jag sedan gammalt att jag alltid får skydd. Det är ibland en fråga när man funderar över hur man ska Men den här krisens unika karaktär gör att den risken har en Stöden har, som vi bedömer det, syftat till att hålla uppe efterfrågan och den allmänna aktivitetsnivån i ekonomin. De har syftat till att skydda särskilt utsatta grupper på olika vis, och det finns därutöver det som är lite mer ovan- ligt, nämligen idén om att ekonomin ska kunna övervintra. att även om det här naturligtvis kommer att leda till skillnader i hur vi jobbar i olika avseenden och kommer att påverka strukturomvandlingen så är det ändå inte så att vi kommer att gå tillbaka till en ekonomi som ser helt annorlunda ut i fundamentala avseenden, även om det naturligtvis är en frågeställning ju längre krisen drar ut . Stöd bör generellt utformas så att de leder till så låga samhällsekonomiska kostnader som möjligt, och det handlar mycket om att de ska vara väl tajmade, träffsäkra, temporära och transparenta. De tre första kriterierna kan man säga underlättas om stöden innehåller en hög grad av självrisker. utnyttjande och fusk, och dessutom har det den effekten att stöden kan tänkas försvinna av sig själva när de inte längre behövs. Man ökar i alla fall sanno- likheten för det. Vi konstaterar att stöden i huvudsak har haft en ändamålsenlig omfattning Flera av stöden infördes snabbt. Många av dem var temporära. De är utformade på det sättet, och därmed förbättras automatiskt de offentliga finanserna, som vi ska se. Korttidsarbete, omställningsstöd, omsättningsstöd och anstånd med skatte- inbetalningar var i huvudsak träffsäkra i den meningen att de i huvudsak har gått till de företag som har behövt stöden. var begriplig i stunden, tycker vi, givet den kollaps som ekonomin potentiellt Men det är naturligtvis en åtgärd som man ser är väldigt dyr, och väldigt många har fått den som inte behöver den. I den meningen är den mindre UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Förmånligare a-kassa har bidragit till att upprätthålla allmän efterfrågan i ekonomin och har stöttat just dem som har förlorat sitt arbete. Därmed har belastningen minskat på annat ekonomiskt stöd från kommunerna till exempel. Sedan har det getts generella, mycket stora stöd till kommunsektorn. Det har gjort att vården har kunnat möta pandemin och, också viktigt i det här sammanhanget, att kommunerna har kunnat upprätthålla annan sysselsättning. Det finns alltså om ni så vill ett inslag av efterfrågestöd i detta förutom att sjuk- och hälsovård måste kunna fungera. Bilden är alltså i stora drag positiv, får man väl säga. lyfter vi fram ett antal saker som det är viktigt att man uppmärksammar . En del av detta kan man möjligen tycka hade gått att hantera bättre även i . Vi vet till exempel att man i och var snabbare med en del stöd av liknande karaktär än vad vi har varit här. Ni ser vad det handlar om – stödnivåer och självrisker har återkommande ändrats. Förlängningar av stöd har gjorts senare, och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare kom sent. Det där har naturligtvis skapat en väldig oro hos företag, och det kan också ha lett till att ett och annat företag har gett upp trots att de inte hade behövt göra det om de hade vetat vad som skulle komma att gälla. bör man fundera över att bygga upp någon typ av gemensam portal för olika typer av stöd som gör det enkelt för företagen att söka och också organisera stöden på ett sådant sätt så att det blir enklare för myndigheterna att se den totala stödmängd som ges för att minska möjligheterna till fusk av olika slag. Ett viktigt inslag när man tittar på det här framöver är att man ser till att lägga upp systemen på ett sådant sätt att det går att belysa vilka som har fått stöd. Statistik av olika slag behövs, och det är också viktigt att den informationen offentliggörs i så hög utsträckning som möjligt. Detta är i sig i praktiken ett bra korrektiv mot fusk, att grannarna så att säga vet om du jobbar eller inte eller vad det nu kan handla om. Detta om de enskilda stöden; vi får tillfälle att återkomma mer till det. ska jag säga några ord om hur politiken har förhållit sig till det övergripande ramverket, det som väl egentligen brukar vara kärnan i de här rapporterna. Då kan man till att börja med konstatera att regelverket säger att överskottet i budgeten ska vara en tredjedels procent över konjunkturcykeln och att man ska värdera om det blir avvikelser från fall till fall och göra en bedömning av om de var motiverade eller inte. Vi kan konstatera att det har varit väldigt stora avvikelser , och det kommer att vara det även . Vi menar att avvikelserna i allt väsentligt var motiverade av den djupa kris som har rått. Man kan till och med gå ett snäpp längre, och det tycker jag är en viktig poäng att göra, och det är att vi ju har det här ramverket just för att vi ska se till att ha så mycket resurser UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att vi kan ingripa när någonting sådant här inträffar. Det är ju ett av de huvud- sakliga syftena med ramverket. De prognoser som redovisar och som regeringen redo- visar visar på en snabb återgång i ekonomin, och jag förstår att många externa bedömare har räknat med ännu större återgång i ekonomin. I de här bedöm- ningarna hamnar det strukturella sparandet, som ni kan se, i linje med över- skottsmålet när konjunkturen åter är i balans. Det konjunkturella sparandet är sparandet rensat över konjunkturcykeln, så det är en indikator, kan man säga, på hur väl politiken förhåller sig till ramverket. Vi konstaterar att det är svårt att se några skäl för en väsentligt annorlunda politik än den som har förts. Det är det jag har kallat för ”rimlig” här. förefaller ha landat ganska rätt, aggregerat. Det har inneburit en stor stimulans till ekonomin, men det har varit inom ramen för ramverket. Ett annat inslag i det finanspolitiska ramverket är utgiftstak. gen tänkta att bidra till budgetdisciplin och på så sätt backa upp överskottsmå- Det här är en ordning som fungerat väldigt väl, och praxis har varit att man inte har ändrat i de här taken annat än i samband med regimskiften. skett mycket stora höjningar , och i rådet diskuterade vi en hel del hur man ska förhålla sig till dessa stora ändringar. Det är klart att när taken blir exceptionellt höga, då ryms mer där inunder, och då fyller de inte den funktion som man vill när det gäller att skapa budgetdisciplin. kan man säga att det var en mycket orolig situation, där det kan ha varit ett egenvärde i att göra klart att vi har de resurserna och är beredda att ställa de resurser till förfogande som behövs, även om det skulle gå väldigt Det hade väl också varit så att om man hade tvingats göra återkommande ändringar i utgiftstaket hade det i sig inte heller varit bra för trovärdigheten i ramverket. Vi konstaterar väl därför att under de här omstän- digheterna har detta varit ett acceptabelt upplägg men att det förstås är viktigt att taken återgår till sina normala nivåer. Så ser det också ut i de kalkyler som regeringen har presenterat. Ytterligare en central beståndsdel i ramverket är det så kallade skuldankaret Det är inte ett operativt mål. Det är inte av- sikten att man ska mäta av om man ligger rätt i förhållande till den här nivån på av bnp, men däremot fungerar det som ett minne, kan man säga, och ligger man fel i rad kommer man nog att hamna fel också Regeringen ska avge en förklaring om en stor avvikelse från skuldankaret sker, och en stor avvikelse är åt det ena eller det andra hållet. notera att man ligger i linje med de här värdena. Skulden ligger precis under ankarets övre gräns. Å andra sidan är det, som jag noterade och vi kan prata mer om det om ni vill, att det är en teknisk förändring som har bidragit till detta i väldigt hög grad. Hade det inte varit så att det fortsätter att ske en skuld- utveckling framöver hade det här varit mer oroande, men som det är nu be- dömde jag att skuldutvecklingen är acceptabel. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi lyfter fram två oroande inslag i budgetprocessen. Det första handlar om att regeringen enligt regelverket, när man har en så stor avvikelse som vi hade i förhållande till överskottsmålet, ska avge en plan och precisera hur man tänker ta sig ur det här läget. Det är en viktig del i regelverket, eftersom det möjliggör en diskussion och ett ansvarsutkrävande som man inte kan få genom att bara lägga fram en prognos. Vi menar att en sådan plan borde ha lagts fram. Vi har också synpunkter på samlade budgetprocess. Den skadas av att man gör ändringar. Det här är en central del. Jag är gammal nog att ha levt med en ordning där man inte hade en sådan här budgetbehandlingsprocess, , och det är ingen tvekan om att det faktum att det har gått så pass bra som det har gjort delvis hänger ihop med att vi har tillämpat det här. Som ni vet är det nu tredje gången som det sker en förändring, och den här gången är den heller inte finansierad. Det är vi bekymrade över. Slutligen tar vi i det sista kapitlet upp två frågor som har bäring på finanspolitiken och där utgångspunkten är att vi befinner oss i en värld med låga räntor. Vi vet inte om det kommer att fortsätta så; det är som ni vet mycket diskussion kring detta. Men det finns en betydande sannolikhet för att vi kommer att fortsätta att leva i en värld med låga räntor. I den situationen är möjligheterna för penningpolitiken att agera med räntan mer begränsade, och då har man börjat med omfattande tillgångsköp. Där börjar gränserna att tänjas en hel del också. Vi är osäkra på effekterna av räntesänkningarna från de här mycket låga nivåerna och av tillgångsköp, och det är dessutom så att både de låga räntorna och tillgångsköpen riskerar att bidra till finansiella obalanser i ekonomin. Det är alltså ingen tvekan om att det är mer negativa kostnader, eller hur jag nu ska uttrycka mig, förenade med penningpolitik av det här slaget än i en mer normal värld. Vi drar slutsatsen att finanspolitiken kan komma att behöva axla ett större ansvar än vad den har gjort historiskt. Det hade varit en kontroversiell slutsats för kanske , men det är det knappast . är inne på detta, och till och med flera centralbankschefer har varit inne på det i tal . Ett par slutsatser drar vi av detta. En slutsats är att samspelet med penningpolitiken blir viktigare. Vi identifierar egentligen inga starka skäl till varför detta skulle behöva vara särskilt komplicerat. I grund och botten gynnas ju det av att har självständighet och att både finanspolitik och penningpolitik i har bedrivits på ett i huvudsak trovärdigt sätt under de gångna 20 åren. De problem som har funnits när det gäller samspel var egentligen alldeles i början med den här låginflationspolitiken, . Sedan förefaller det ha fungerat, i alla fall utifrån sett. Kommunikation är nyckeln. Tydlighet från båda parter om sina intentioner i olika avseenden skapar de förutsättningar som behövs för att agera under normala omständigheter. Vi tycker att regeringen bör utreda och förbereda en verktygslåda av åtgärder, och här är ju erfarenheterna från coronakrisen intressanta. Det finns en hel del, som jag var inne på, att lära av detta och som man kan använda. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Slutligen tar vi upp en annan fråga som rör det här med låga räntor, nämli- gen frågan om staten borde låna mer. Det är ju en idé som dyker upp i debatten med jämna mellanrum. Rent intuitivt kan man tänka sig att med lägre räntor borde det vara en poäng att låna mer. Men man bör komma ihåg att staten inte är en privat aktör. Man kan säga att just det att privata aktörer lånar mer i sig är ett argument för varför staten kan behöva låna mindre – varför staten kan behöva en starkare buffert, eller egentligen en mindre skuld. det finns faktorer, till exempel den privata skulduppbyggnaden i eller det faktum att det är ett antal länder som har tänjt gränserna väldigt rejält när det gäller de offentliga finanserna, som ger dem mindre motståndskraft och mindre möjlighet att agera framöver om det händer någonting. Det gör att ett litet, öppet land som vårt behöver vara väl rustat. handelsstörningar, geopolitiska spänningar, klimatkriser och liknande som yt- terligare faktorer som gör att man kan behöva vara starkt statsfinansiellt och Det här är svåra saker som närmar sig politiken, utan tvekan, och vi har den här gången nöjt oss med att resa de här frågorna och peka på olika aspekter. Vi konkluderar att det finns ett stort behov av en stark offentlig finansiell ställ- ning framöver och kommer att återkomma till de här frågorna framöver i olika Finansminister (S): Tack för möjligheten att komma Tack också till för en intressant presentation. Jag ska göra en snabb återblick över det gångna året på den finanspolitik vi Därefter ska vi se lite på vad det har haft för effekt i ekonomin, och sedan har jag några första kommentarer till de slutsatser som finns. naturligtvis att titta på dem noggrant på så att vi har med oss slutsatserna från rådet i det fortsatta arbetet. Om vi tittar på den politik som vi har fört är det precis som Heikensten sa en unik situation. Jag börjar alltså där även började. malt sett när det kommer en kris finns det ett antal verktyg i verktygslådan som en finansminister och en regering kan plocka fram. Men det här är en annan form av kris, vilket gjorde att väldigt många av de verktygen inte är De verktygen handlar ju om att människor ska fortsätta att bete sig som tidigare och upprätthålla efterfrågan i ekonomin – fortsätta handla, gå på restaurang och teater och allt annat. Men det skulle man ju inte göra , så här var vi tvungna att tänka på ett annat sätt och också pröva helt nya vägar. Vi lade ganska tidigt fram en plan för hur vi skulle jobba med den här unika Det första var att smittspridningen skulle begränsas, och här fanns de snabba åtgärderna för att säkerställa resurser till sjukvården, till äldre- omsorgen, att satsa på testning, smittspårning och sedan också vaccineringen. Här tog vi också snabbt bort karensavdraget och tog arbetsgivarnas sjuklöne- Det var liksom nummer ett. Del två i planen var att rädda svenska jobb och företag genom den här kri- sen och försöka att trycka tillbaka konsekvenserna. Här kom då alla de olika UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN formerna av företagsstöd men också skatteanstånden, som ju för övrigt var ett av de verktyg som fanns i verktygslådan och som vi bara snabbt kunde plocka fram. Skatteanstånd hade man ju använt under finanskrisen. Det tredje var att säkerställa trygghet och omställning för den som ändå blir arbetslös med hjälp av höjd a-kassa och bättre omställningsmöjligheter. Sedan finns det naturligtvis problem som inte upphör bara för att vi har en pandemi, och här var det naturligtvis viktigt att säkerställa en långsiktig utbyggnad av äldreomsorgen, fortsatta satsningar på polis och rättsväsen och den gröna omställningen. Det var alltså en annorlunda situation. I en kris är det ju alltid stor osäkerhet i de ekonomiska prognoserna, men osäkerheten var ännu större här eftersom prognoserna var helt beroende av ett helt nytt virus utveckling, vilket naturligtvis gav ökade osäkerheter i hur man skulle hantera situationen. Det har ju också visat sig sedan att både den andra och den tredje vågen blev betydligt större än vad någon expert trodde . Vi har vidtagit historiskt stora krisåtgärder. Jag ska inte gå igenom dem, för då skulle vi hålla på till eftermiddagen bara med det. Men här är de områden vijobbar med: välfärd, smittspridning, krisstöden till företag, trygghet i omställningen och fortsatt kamp mot samhällsproblemen, sammantaget 403 miljarder om man inkluderar höstens budgetproposition. Ovanpå det hade vi olika former av kapitalförstärkningar, garantier och därutöver likviditetsförstärkningar. Det innebar att det var över 1 000 miljarder som ställdes till ekonomins förfogande. Allt detta har naturligtvis inte använts, men det var liksom en trygghet när det var så otroligt osäkert och det kändes som om man stod lite vid avgrunden och inte visste vad som skulle hända. Om vi tittar på hur har agerat jämfört med andra länder ligger våra insatser i linje med de länder som kanske är mest jämförbara i det här avseendet, som har liknande system vad gäller försäkringssystem och offentlig sektor [bild: , , , ]. Våra åtgärder ligger i linje med de andra som andel av bnp. Vi har haft lite mindre restriktioner än de andra länderna. Å andra sidan har vi haft lite mer smittspridning, något som naturligtvis också påverkar vad som är lämpliga åtgärder. Den här är från IMF. Om vi tittar på utfallen, vad det är som har hänt under det här året, ser vi att svensk ekonomi klarade och krisen tämligen väl jämfört med många andra länder. Här är det dock viktigt att säga att det är svårt att göra sådana jämförelser, för det är klart att det dels handlar om hur smittspridningen ser ut, dels om vilka åtgärder som regeringarna vidtar men såklart också om ekonomins sammansättning. Det är klart att länder som till exempel , som är väldigt beroende av turism i sin ekonomi, påverkas mer. De hade också stor smittspridning och en väldigt omfattande lockdown. Den här bilden visar kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd. Väldigt intressant är att de inte har ökat under krisen, vilket väl visar att de insatser som regeringen har vidtagit för att upprätthålla sysselsättningen både i kommuner och regioner men också korttidspermittering och kanske inte minst de UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN höjda nivåerna i a-kassan gör att de här utgifterna inte har ökat. krisen ökade de på ett helt annat sätt. Vi har också haft förhållandevis få konkurser under det här året, och det är klart att de olika stöd som vi har haft till företagen och skatteanstånden har Det gör naturligtvis också att när vi återkommer till ett mer normalt läge i ekonomin, när företagsstöden rullas tillbaka, kommer en del företag som även i normala tider skulle ha gått i konkurs förr eller senare att göra det som en del i den naturliga strukturomvandlingen i eko- Vi har i den här krisen en fortsatt mycket, mycket hög sysselsättningsgrad. Här visas både kvinnor och män och totalt. ned ; det är ju den djupaste ekonomiska krisen sedan andra Men sysselsättningsgraden ligger kvar på en fortsatt mycket hög Något som är mycket intressant är att arbetskraftsdeltagandet, som normalt sett kan få sig en törn under kriser, har fortsatt att öka. Trots den mycket stora krisen har alltså människor fortsatt att söka arbete. Dock ser vi en oroväckande utveckling för kvinnor, det vill säga ett visst tillbakadragande från arbetsmark- Skulle man dela upp det här på utrikes och inrikes födda kvinnor skulle jag gissa – jag har inte sett det själv – att det ser värre ut för utrikes födda Det är dock otroligt glädjande att vi har kunnat komma så här långt i krisen utan att arbetskraftsutbudet har fallit tillbaka utan tvärtom ligger kvar och till och med har ökat. Med det sagt är det en bekymmersam situation inte minst för de grupper som även före krisen stod långt från arbetsmarknaden och hade problem att ta Där är arbetslösheten högre än i andra grupper. om utomeuropeiskt födda, som har en hög arbetslöshet och svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, och det handlar om förgymnasialt utbildade. en utveckling i ekonomin som gjort det allt svårare för förgymnasialt utbildade som inte redan har ett jobb att komma in på arbetsmarknaden. Sedan har vi de