rfr · H80WRFR10 · 2021-04-28 00:00:00 — är det så att det har förts en mångårig diskussion om att på något sätt ha mer gemensamma euroobligationer, och det här är det som vi får. En annan fråga är: När har man lånat för mycket? Det vet vi inte. Vad det handlar om är egentligen att få upp inflationen men att få upp inflationen under ordnade former. Om man bara skapar enormt mycket inflation i största allmänhet under oordnade former har vi erfarenheter av det i en lång rad olika länder, och dit ska vi inte gå. Ytterst är det en fråga om att titta på inflationsförväntningarna, att följa penningpolitiken i , att följa finanspolitiken och se vad som händer inte minst på räntesidan, om räntorna börjar stiga så sakteliga eller inte. Men det låter sig inte göras att spika en siffra och säga att om statsskulden eller de samlade statsskulderna blir högre än x då händer y, eller a, b eller c, utan det här får man helt enkelt följa och följa mycket noga. Men man kan dessvärre inte räkna ut i förväg vad som sker här. Den sista frågan från var: Vad är en framtida ränta? Vad kan den tänkas vara? Ett sätt att tänka kring det var väldigt mycket som vi resonerade tidigare. Vi sa så här: Det är rimligt att anta en realränta på låt oss säga . Om vi sedan har en inflationstakt på får vi en nominalränta som är någonstans i närheten av . Men det antagandet byggde som sagt på en realränta på kring . Sedan tog det . Det tog ungefär för realräntorna att falla ned till den nivå som är noll eller negativ på många olika håll i världen. Den stora utmaningen är att bedöma: Kommer realräntorna tillbaka till nivån ? Hur många decennier tar det? Vad händer då med den allmänna inflationstakten och räntenivån? UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN I närtid ser vi inte över huvud taget någon sådan utveckling. på många håll varit lägre än , givet inflationsmål på på många olika håll, och realräntorna är negativa. Något som i varje fall ter sig ganska rimligt – och här kan jag säkert också ha fel – är att realräntorna sakta stiger. Det har Per refererat till tidigare när man tänker på åldrande befolkning och en massa andra frågeställningar som är mera långsiktiga. Men om realräntorna stiger sakta och inflationstakten i varje fall inte är långt över målen på finns det goda skäl att tro, inte men efter det, att räntenivå och reporänta kommer att ligga inte i intervallet 3– 4,25 eller någonting sådant, utan den kommer att ligga från 2 till 3 ½ eller någonting åt det hållet. Allmänt sett kommer räntenivån, om vi har rätt i våra bedömningar, att ligga på den lägre sidan jämfört med vad vi trodde tidigare. Per , : Det är många bra och svåra frågor här. skilt gå in på frågan som ställde om mitt decembertal om att höja inflationsmålet. Jag vill sätta det lite i en kontext. Det är en möjlighet som jag tycker att man har när man brottas med alltför låga långsiktiga inflationsförväntningar. Det är också samma grundfrågeställning som FED har sett när de har för- ändrat sin penningpolitiska strategi. Där har man mer gjort att man ska kunna tillfälligt skjuta över inflationsmålet . Jag landade i slutsatsen att jag tycker att för svenskt vidkommande känns just den modellen kanske lite mindre tilltalande. Vi har, som jag tycker, ett viktigt syfte med inflationsmålet. Det är att skapa nominell stabilitet i löne- Det ska finnas ett tydligt ankare för prisutvecklingen som arbetsmark- nadens parter förstår och kan använda i sin diskussion av löneutvecklingen. Skulle man använda en sådan förändring som FED gjorde i kan man ha otur och råka ut för en period där arbetsmarknadens parter inte vet under hur och med hur mycket inflationen ska skjuta . Man skulle kunna avhjälpa detta genom att vara väldigt precis med hur länge och hur mycket man vill skjuta över. Men FED har inte gjort det. också förknippat med en del svårigheter att vara väldigt detaljerad där. Skulle man då höja inflationsmålet i stället skulle det vara ett tydligare rikt- märke för arbetsmarknadens parter att de fortsatt får den siffra de behöver för att förstå sig på hur ser på inflationsutvecklingen. Det var bara ett kort resonemang kring den frågan. Med det sagt var det här ett tal som jag höll , som sa. har en hel del hänt på risksidan när det gäller inflationen, som jag också var inne på i mitt Uppåtriskerna har blivit mer markanta. Jag är inte säker på om jag skulle säga exakt samma sak som jag sa av det skälet. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN skulle ha ett behov av att pressa upp de långsiktiga inflationsförväntningarna och får ett problem med förtroendet för inflationsmålet, trots att man har gjort allt man kan när det gäller att göra politiken mer expansiv, tror jag fortfarande att detta med att höja inflationsmålet är lite enklare och lite lättare att förstå än tillfälliga förändringar i regimen där man tillfälligtvis ska överstiga inflationen. Vice ordföranden: tack för det. Jag vill å hela finansutskottets vägnar tacka riksbankschef och vice riksbankschef för mycket bra föredragningar, och tack för att ni har svarat på alla våra frågor. Det är alltid relevant för oss och viktigt att få möta er på det här sättet. Det är extra viktigt när vi befinner oss i den tid som vi befinner oss i. Stort tack för detta. Med det tacket avslutar jag den här utfrågningen. Bilder visade av , BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder visade av Per , BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin