rfr · H90WRFR2 · 2021-12-20 00:00:00 — Vi går vidare och kommer då att få borra ned oss lite i bilddiagnostik när vi får lyssna till som är adjungerad professor i medicinsk visualisering vid . , : Tack för möjligheten att få komma hit och berätta om mitt favoritämne, AI inom bilddiagnostik. Förutom min roll som professor vid är jag även forskningschef inom industrin, på , och leder den nationella AI-arenan inom bilddiagnostik, , något som jag kommer att ta upp . Jag tänkte börja i en ända som kanske inte är särskilt förvånande. Jag vill slå fast att AI är oerhört kraftfullt. Inte minst inom bilddiagnostiken har det om visat sig hur kraftfullt det kan vara. Låt mig nämna ett exempel bland många. På bilden jag nu visar har vi från en studie av grupp på . Man hade jämfört existerande AI- produkter för diagnos inom mammografiscreening och kommit fram till att den bästa produkten var lite bättre än de två läkare som man jämförde med och en aning sämre än när läkarna fick jobba ihop. Det är på denna nivå som vi befinner oss . Jag brukar dela in AI-nyttan i några olika kategorier, för det är ganska många användningsfall och ganska brett som vi kan ha nytta av AI. kanske först tänker på är att göra saker som vi gör fast göra dem bättre. Det handlar om att använda AI som beslutsstöd och kunna få högre kvalitet eller högre effektivitet i det vi gör. Något som kanske är ännu mer spännande är att faktiskt börja jobba på helt nya sätt och använda de här metoderna som underlag för att bygga om arbetsflöden. I till exempel mammografiscreening kan man tänka sig större inslag av triagering, där man sorterar åt sidan de bilder som har garanterat minst risk för cancer, så att man kan lägga mindre tid på dem och mer tid på de fall där det är större risk för att det är något malignt. Men det finns förstås mycket begränsningar även bland experter när det gäller att ta hand om och förstå stora datamängder. Där kan AI komma in och göra sådant som vi inte alls kan göra med metoder. Med den evidens som finns skulle man kunna tro att AI används i hög grad ute i vården . Men tyvärr inte – det är väldigt svårt att ta klivet, trots att Det satsas enorma pengar på de företag som bygger dessa produkter. Det finns redan ett antal regulatoriskt godkända produkter att välja bland på mitt område, men ändå är det väldigt lite som än så länge har nått ut. Det är helt enkelt väldigt svårt att ta klivet ut i den kliniska vildmarken. Därför är det just nu detta vi måste fokusera på. Detta kan ju låta som en paradox. Man kan säga att AI är både oerhört kraftfullt men också väldigt svåranvänt. Jag tycker att den här illustrationen är bra för att förklara den dubbla bilden. Allt som en röntgenläkare gör, med alla små deluppgifter i diagnostiken som han eller hon håller på , kan vitänka oss som ett landskap: Höjden på landskapet låter vi vara hur duktigt AI är på att hjälpa till med just den uppgiften. Då får vi en bild som ser ut ungefär så här. De högsta topparna betyder att AI är lika bra som de mänskliga experterna, som vi såg . Men vi ser också att landskapet är väldigt glest, och vi ser att topparna är väldigt smala. Detta brukar man kalla för skörheten hos AI, brittleness på engelska. En svår sak med AI är att den är väldigt bra på precis det man har tränat den för, men går man lite utanför det kan det haverera fullständigt, och det är en extrautmaning. Låt mig sammanfatta de utmaningar som vi har framför oss för att ta oss över gapet. Delvis handlar det om saker som gäller för all medicinteknik. I många avseenden är skillnaden när det gäller AI inte så stor, men det finns aspekter som gör det lite speciellt och som vi är mer ovana att hantera . Detta med prestanda och skörhet var jag inne på. Det blir jätteviktigt att validera och följa upp hur prestanda funkar: Kommer det som har visats i studier att hända även på mitt sjukhus? Här har vi något som skiljer sig från annan medicinteknik, nämligen att det finns risker för att det kan gå fel på sätt som man inte hade väntat sig. Detta måste vi vara extra noga med. Sedan gäller det förstås att värdera det resultat man får. Det blir lite speciellt och lite ovant i och med att AI-analyserna är avancerade. Ofta blir det som att ha en extra kollega som tycker något. Det är på den nivån. Men vi måste ändå 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR kunna hantera att det inte är perfekt. Vi måste fortfarande lära oss att förhålla oss kritiskt men tillitsfullt till resultaten. Vi har problem med innovationskraften i vården. Kopplingen till akademin är jätteviktig, men vi måste också se till de innovatörer som inte forskar inom vården: Har de rätt förutsättningar för att ta om hand de innovationer som kommer? Där finns det mer att göra. Det som är speciellt med AI på den organisatoriska sidan är att vi behöver mer kompetens i vården när det gäller datavetare, personer med AI-kunskap med mera. Sedan har vi hela juridikbiten med hälsodatahanteringen, som vi var inne på tidigare. är den nationella arenan för AI-bilddiagnostik. Vi driver detta med stöd av . Kort kan vi beskriva det som att det handlar om att vi ska kunna ta oss över gapet; det gäller akademi, sjukvård och industri i . Vi är en del av det strategiska innovationsprogrammet Medtech 4 Health. Aktiviteterna kan vi grovt dela in tre grupper. Vi stöder innovationsutvecklingsprojekt som är speciellt riktade mot att faktiskt ta hänsyn till vårdens förutsättningar där ute i vildmarken. Vi sysslar mycket med kompetensutveckling inom AI, framför allt riktat mot vården. Ett nystartat ben är att vi kommer att jobba för att ta fram valideringsplattformar för AI. Oavsett vilken vårdgivare det är som vill testa en ny AI-produkt ska man ha ett enkelt och högkvalitativt sätt att göra det på. Jag ska också nämna att det ligger en teknisk infrastruktur under det hela, där är en facilitet inom . Det medskick jag vill ge er här är mycket liknande det ni har hört från och andra tidigare, nämligen att det är nationell samhandling som är vägen framåt. Det finns många nyttiga och välriktade initiativ som och 4 Health, men det är också viktigt att komma ihåg att det är en väldigt liten satsning i förhållande till de mångmiljardverksamheter som vården är. Det är en krusning på ytan. Vi måste komma till en helt annan nivå för att vården verkligen ska komma hela vägen. Det är förstås också en väldigt liten investering jämfört med all den nytta som den faktiskt skulle kunna ha. Vad kan då ni här i göra? Ja, det handlar om att stödja utvecklingen mot nationell samhandling på olika sätt. Jag är med i arbetsgruppen för hälsodata inom regeringens samverkansgrupp för hälsa och life science, som pratade om här förut. Där jobbar vi förstås med genomlysningar av de här frågorna. Är ni intresserade av att fördjupa er kunskap och få idéer om åtgärdsområden framåt rekommenderar jag att ni tar del av det material som produceras där. Ordföranden: , , för att vi fick ta del av detta! Vi går vidare till GMS, det vill säga Genomic Medicine , och , som är ordförande i ledningsgruppen för GMS och ofta blir sedd och hörd när det gäller precisionsmedicin. , Genomic Medicine : Tack så mycket! Det är jätteroligt att ni sätter fokus på den här väldigt viktiga frågan. jag jobbat med att få in precisionsmedicin. Glädjande nog är precisionsmedicinen här, och jag ska visa precis var vi är någonstans just . Jag ska också avsluta med några utmaningar som vi står inför. För bestämde vi oss för att jobba tillsammans över landet för att lyckas införa precisionsmedicin. Det handlar naturligtvis om sjukvården och akademin, men det är lika viktigt med patientorganisationerna och industrin för att vi verkligen ska kunna lyckas med detta. Det är en stor omställning. Vi talar ibland om en teknisk revolution som håller på att bli en medicinsk revolution. har vi talat om en transformation. Det är verkligen en stor förändring, och då måste vi jobba tillsammans. Vi fick först ett pilotanslag för att ta fram ett förslag till organisation och hur vi skulle kunna jobba med nyckelfrågor. har vi via regeringen och fått anslag för att bygga upp GMS nationellt. Dels handlar det om en virtuell nationell infrastruktur, dels handlar det om en regional infrastruktur i form av Genomic Medicine Center, som finns etablerade på alla universitetssjukhus i . Jag vill understryka att man måste jobba både nationellt och regionalt för att få detta att lyckas. har vi kommit in i en period då vi har en något säkrare finansiering . Vi har även riktade satsningar från som vi är särskilt glada för. Detta var alltså ett bottom-up- initiativ som fick en nationell styrning genom en nationell styrgrupp som består av representanter för sjukvården, dekaner från fakulteterna, två patientrepresentanter och två representanter från industrin. Vad vi gör är alltså att vi levererar precisionsmedicin på de olika Genomic Medicine-centren nära patienterna. De är i sin tur uppkopplade mot alla regioner som inte har universitetssjukvård. Vi måste ju nå ut till alla. Själv kommer jag från , och jag drivs av att vi måste få jämlik tillgång till detta. Vi tror alltså att detta är resurseffektivt. Det är också innovativt. beskrev det så bra: Vi rör oss mellan forskning och klinik , och det är det som gör det så spännande. Men vi har också en gemensam nationell itinfrastruktur. I har man varit väldigt visionär. Där har vi byggt vår nationella genomikplattform, som alla Genomic Medicine Center och alla universitetssjukhus är uppkopplade mot. Just nu delar vi bara covid-19-sekvensdata, vilket ju är viktigt i sig, men vi vill naturligtvis kunna använda det för humandata också. Det får vi göra i forskningsprojekt. Där får vi dela det mellan regioner och fakulteter. Vi har fått etiska tillstånd för många av våra stora områden. har vi också arbete snart fått till stånd ett huvudavtal för att kunna dela data. är vi alltså igång med att dela data på nationell nivå via den nationella genomikplattformen. Vårt mål är att vi också ska kunna använda detta också för kliniska data, men lagstiftningen tillåter inte sekundäranvändning , men vi hoppas att det ska komma till stånd på samma sätt som i och i . vinaturligtvis att detta ska kopplas till våra fantastiska kvalitetsregister och till den individuella patientöversikt som man använder bland annat vid cancer. 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR Här för vi diskussioner, för vi vill ju att detta ska komma ända ut till patienterna. Vi använder nu helgenomsekvensering. gjorde vi över 3 500 helgenomsekvenseringar inom sjukvården. av de odiagnostiserade patienterna får nu en diagnos, vilket har oerhört stor betydelse för dem. kan de få behandling, men bara att få diagnos och känna till prognos och omhändertagande har enormt stor vikt för patienterna och deras närstående. finns helgenomsekvensering på tre ställen: , och . Det är jättebra. Men det är inte jämlikt, utan man behöver nå ut mycket mer i landet, så att alla får tillgång till detta. Vi ser att det ökar. Vi har nått upp till närmare 4 000 helgenom, och det kommer att öka , så att det blir minst 15 000 . För blodcancer har vi jobbat mycket med att få till en nationell genpanel. Vi tittar inte på hela arvsmassan, men vi tittar på 200 gener som är särskilt viktiga för att vi ska kunna ge rätt vård och behandling. Det är nu fem center i landet som använder precis samma metod. För en gångs skull gör vi det på samma sätt. Här sneglar vi också på sällsynta diagnoser. Vi jobbar med ett projekt för att se om vi också kan jobba med helgenom, alltså med analys av hela arvsmassan. När det gäller cancer vet ni att det har kommit mängder av olika behandlingar parallellt med att vi har börjat förstå undergrupper med särskilda genetiska mutationer som är kopplade till en särskild behandling. Vi är nu alldeles i slutfasen av en nationell panel som kommer att finnas på alla sju orterna med 560 gener för att vi just ska kunna koppla behandling till den enskilda patienten. Vi har också en särskild satsning på kvinnors cancer, bröst- och äggstockscancer, via . Där kommer vi bland annat att använda genpanelen. När det gäller barn jobbar vi också tillsammans över landet. Vi vill ge alla barn med cancer möjlighet att göra helgenomsekvensering för att hitta rätt vård och behandling. För 49 barn har vi nu svarat ut kliniskt helgenom. Det skulle motsvara ungefär 300 barn , och vårt mål är att komma upp i åtminstone 200 barn. Men det är som sagt en process att göra denna omställning och använda de här kraftfulla metoderna. Vi tycker dock att det är häftigt. Barnonkologerna är mycket intresserade och vill ha detta. De tycker att vi är alldeles för sena och att vi skulle ha gjort det för länge sedan. Vi måste också få till stånd precisionsbehandling. En studie som kan bli nationell har startat i och , Megalit. Där gör man en bred genprofilering, och sedan matchar man behandlingen utifrån patientens genetiska förutsättningar. Vi fick tillsammans med Nollvision cancer, och Megalit beviljat Testbed , som är ett sätt att facilitera, att få till, nationella studier. Vi måste organisera oss så att vi följer upp patienterna på ett bra sätt. Då är studieformatet bra för precisionsmedicin, för vi måste ju utvärdera effekten. Vi jobbar också med smittspridning. Det har ju varit väldigt aktuellt. Vi har kunnat provtrycka alla våra system just med covid-19-data. Vi publicerade en tioårsplan . Vi tycker att man minst måste ha en tioårsplan på det här området. Egentligen kanske vi snarare skulle ha en 15- årsplan. Det går ju inte så snabbt att bara ställa om sjukvården, utan vi måste nöta tills vi får in detta. Det handlar inte bara om genomik utan om många teknologier. Vi måste bygga en nationell plattform med kunskap om detta, och vi måste jobba med prevention framöver. Våra lärdomar handlar alltså om att vi måste jobba tillsammans, nationellt, regionalt och lokalt, och det måste göras av akademi, sjukvård, patienter, industri och myndigheter. Vi måste få till ett partnerskap för att göra den här omställningen. Vi måste få hjälp med en översyn av lagstiftningen. Sannolikt behövs ändringar i patientdatalagen. Vi måste få en långsiktighet. Vi måste komma ifrån detta med projektform och permanenta ny infrastruktur för precisionsmedicin. Det kommer att vara jätteviktigt för att vi ska kunna gå framåt. Ordföranden: går vidare till Kommuner och Regioner. SKR är ju en organisation som samlar landets 21 regioner och 290 kommuner. Vi ska lyssna till , som är chef för sektionen för hälso- och sjukvård. , Kommuner och Regioner: Tack för möjligheten att få komma hit och ge en lägesbild på precisionsmedicinsområdet utifrån regionernas perspektiv! Flera tidigare talare har talat om vikten av att ha en definition. Detta är ju ett område där vi har många olika definitioner. Men talar man brett kan man säga att det handlar om att med rätt diagnostik se till att den individuella patienten får effektiv behandling efter behov och förutsättningar. Det är grunden för sjukvården övergripande. Sedan har vi life science-strategins något snävare definition: diagnostiska metoder och terapier för individanpassad utredning, prevention och behandling av sjukdom applicerade på individnivå eller på delar av befolkningen. Här riktar man specifikt in sig mot de molekylära biovetenskaperna och bioinformatik samt tillkomsten av nya högupplösta avbildningstekniker. Lite beroende på definition ges området olika bredd och inkluderar olika diagnostiska tekniker och olika läkemedel. Ju bredare definition, desto fler kompetenser krävs för att kunna implementera detta i rutinsjukvården, vilket ändå är målsättningen med det hela. Sjukvården genomgår en kontinuerlig utveckling. Introduktion av precisionsmedicinsk diagnostik och behandling är ett led i detta. Det är ingenting som är separat och skilt från resten av vården. När vi talar om det kan man ju få känslan att det är någonting helt eget, men jag ser det som en naturlig del av hälso- och sjukvårdens utveckling. Det handlar om att modernisera sjukvården, och det berör både högspecialiserad och nära vård. Transformationen av precisionsmedicin från forskning till rutinsjukvård sker kontinuerligt och behöver alltid drivas av patientnytta och utifrån ett helhetsperspektiv på vården. Det är viktigt att understryka att precisionsmedicin 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR per se inte är någonting nytt, utan det är en strävan i sjukvården att använda bästa tillgängliga kunskap för diagnostik och behandling inte bara på gruppnivå utan på individnivå. Men nya metoder, som gensekvensering och AI, som vi har hört om här gör ju att utvecklingen går snabbare . Introduktionen av flera redskap för diagnostik och behandling som betecknas som precisionsmedicin måste ses som ett led i sjukvårdens kontinuerliga utveckling och värderas som en helhet i sjukvårdens utveckling. Vi har terapier på plats som är att beteckna som precisionsmedicin. Vi har immunterapier mot cancer. Vi har de framgångsrika behandlingarna mot hepatit och hiv. Detta är alltså inte någonting som vi nu står och överväger om det ska införas eller inte, utan det är någonting som förs in i vården, och jag tror att det är viktigt att ha det med sig. För regionerna är målsättningen en jämlik och kostnadseffektiv sjukvård. Tillgången till precisionsmedicin ska därmed vara jämlik och kostnadseffektiv för alla patientgrupper, precis som alla andra sjukvårdsinsatser. Den framtida utvecklingen och implementeringen av precisionsmedicin är svår att förutspå. Det är många läkemedel som är under utveckling, men hur många som i slutändan godkänns är det lite svårt att nu kunna peka på. Myndigheten för vård och omsorgsanalys, som är representerad här , har tagit fram rapporten till ökad precision. Där har man uppskattat att gensekvensering för diagnostik och som bas för behandling kan komma att vara aktuellt i storleksordningen när vi kommer . Man menar att det är 50 avancerade terapier som bedöms kunna bli godkända. Då kommer mellan 2 000 och 10 000 patienter att kunna behandlas med dessa terapier i . Man gör också en kostnadsuppskattning, där man tror att detta kommer att landa någonstans mellan 7 och 36 miljarder. Vi vill alla komma dithän att vi inför precisionsmedicin i större utsträckning, men vi måste också se ett helhetsperspektiv på området. Om man ska sätta de 7 till 36 miljarderna i relation till något så kan vi säga att statens satsningar på utveckling av nära vård, tillgänglighet, cancer, psykisk hälsa och kvinnors hälsa sammanlagt uppgick till 12,7 miljarder. Då får man en känsla för storleksordningen. Uppskattningarna är ju givetvis osäkra, men de ger en fingervisning och signalerar vikten av ett ordnat införande av precisionsmedicinsk diagnostik och behandling, även om den inom överskådlig framtid endast bedöms kunna komma en begränsad patientgrupp till del. Precisionsmedicinen har inte riktigt nått ut på hela området . Det finns en rad etablerade regiongemensamma strukturer. Vi har redan talat om vikten av att kunna samverka nationellt, och här har vi ett antal strukturer som redan finns på plats och som behöver ha en roll i både införandet och tillämpningen av precisionsmedicin. Vi har RCC i samverkan och den överenskommelse om cancer som finns mellan regeringen och Kommuner och Regioner. Vi har regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning, vars syfte är en ökad jämlikhet. Man räknar sin framgång i räddade liv och förbättrad hälsa. Där har vi också partnerskapet med myndigheterna på kunskapsstyrningsområdet. Vi har regionernas samverkansmodeller för läkemedel och medicinteknik, som jag tänkte säga några ord om alldeles strax, och vi har GSM, som är ett viktigt sätt att arbeta, med en infrastruktur runt detta med precisionsmedicin. Precis som vill jag betona vikten av att man jobbar nationellt och lokalt , så att det inte bara blir en nationell överbyggnad, för då blir det aldrig rutinsjukvård. Vi kan titta på samverkansmodellerna. Vi har , som syftar till att arbeta med ordnat införande av medicintekniska produkter. bemannades och kom igång . Precis före pandemin hade man svårt att komma ur startblocken, men man har ändå gjort mycket arbete . Detta är ju en del av regionernas samverkansmodell för medicinteknik. Här jobbar man nu tillsammans med TLV. Vi jobbar väldigt nära myndigheten med detta. Man har genomfört en horisontspaning efter ny medicinteknik inom området digital bilddiagnostik med fokus på radiologi och patologi. Man arbetar med rekommendationer för precisionsmedicinska metoder för diagnostik. Syftet är att få till stånd ett jämlikt införande av de precisionsmedicinska metoderna. Inom arbetet noterar man att det är viktigt att de diagnostiska, prognostiska och prediktiva testen i möjligaste mån kan utföras i bredare sammanhang i stället för att ha unika test för specifika läkemedel. Annars blir det för smalt. Vi behöver ha plattformar som kan vara betydligt bredare. Det är också extremt viktigt att de produkter som kommer uppfyller de legala förutsättningar som råder. Det handlar om GDPR, biobankslagen, IVDR och så vidare. måste detta finnas på plats. Det räcker inte med att någonting är bra, utan det måste också följa lagen om vi ska kunna använda det i rutinsjukvården. Vi kan titta på , som har funnits och vars syfte när det bildades var ett nationellt ordnat införande av dyrare och mer avancerade läkemedel. Det sades här tidigare att vi inte har något nationellt system för detta, men det har vi faktiskt. upprättades den samverkansmodell som finns för läkemedel regionerna emellan just med syfte att man skulle kunna arbeta mer jämlikt. Det här handlar ju ofta om högspecialiserade läkemedel eller om sjukdomar med hög svårighetsgrad. rekommendationer baserar sig på hälsoekonomiska värderingar för att åstadkomma en jämlik tillgång till nya läkemedel i landet genom att använda bästa möjliga kunskap och använda sjukvårdens resurser på bästa möjliga sätt. Sedan starten har gjort i storleksordningen ett hundratal rekommendationer. Det innebär inte att man har rekommenderat att man använder alla dessa läkemedel, men man har gjort ett hundratal rekommendationer. Det kan också handla om tillägg av nya områden på samma läkemedel. Man har tittat på sex så kallade ATMP. Tre av dem har rekommenderats för användning, och tre har inte rekommenderats för användning. 2021/22:RFR2 UPPTECKNINGAR Vi har också vårt nationella programområde för medicinsk diagnostik inom kunskapsstyrningsarbetet. Där arbetar man med stöd för att utveckla vården, bland annat inom cancergenomik och digital patologi. Genomisk cancerdiagnostik bör, som vi ser det, användas i ett multidisciplinärt koncept, där annan diagnostik och klinisk bedömning också vägs in, så att detta inte isoleras utan är en del i en helhet. Precisionsdiagnostik är ett verktyg bland andra. Metoder för precisionsmedicin behöver sättas i en vårdkontext och införlivas i de nationella vårdprogrammen. Det behövs kunskapsstöd för att de ska kunna vara föremål för samma prioriteringsbedömning som andra vårdinsatser. Systemet för kunskapsstyrning är en viktig resurs i detta och ska bidra till jämlik behandling baserad på bästa tillgängliga kunskap. Genom nationell kunskapsstyrning och vårdprogram likriktas regionernas vårdutbud med utgångspunkt i befintligt kunskapsläge och evidens. I flera nationella vårdprogram för cancer beskrivs användningen av bred gensekvensering och olika former av bilddiagnostik, exempelvis för melanom, hematologi och lungcancer. RCC i samverkan har en bra struktur och en bra process för att uppdatera vårdprogram och vårdförlopp, vilket ger förutsättning för att inkludera nya metoder som bedöms som värdeskapande. En viktig faktor för att snabbt kunna bedöma nya läkemedel och ny medicinteknik är att det finns hälsoekonomiska metoder för att värdera nyttan och kostnadseffektiviteten av precisionsmedicinska metoder. Även om vi vill ha precisionsmedicin är inte allt som benämns precisionsmedicin effektivt eller kostnadseffektivt. Det måste vi också vara medvetna om. Vårt samarbete med TLV är helt avgörande för att detta ska fungera.