rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — Förslaget till föreskrifter har varit ute på remiss. blandat, bl.a. är kollektivtrafikens branschorganisationer En remissammanställning hos pågår.112 110Intervju med företrädare för . 111Konsumentverket, Konsekvensutredning av föreskrifter om informa- tion till kollektivtrafikresenärer (dnr 2019/801:1), . 112Intervju med företrädare för och e-post från Konsu- mentverket . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR Av myndigheten barriärer – kartlägg- ning av hinder i kollektivtrafikens tillgänglighet för personer med funktions- nedsättning framgår bl.a. att personer med funktionsnedsättning upplever många olika hinder i kollektivtrafiken. För vissa är fysisk framkomlighet vik- tigt och avgörande för resmöjligheterna. För andra är det nödvändigt med in- formationsstöd och teknisk utrustning som går att använda såväl före som un- der en resa. Dessutom finns det de som har problem med resmiljön på olika sätt, t.ex. allergena miljöer, trängsel och tempo. Dessutom varierar behov och hinder beroende på plats och tidpunkt. Trots olika behov och erfarenheter har alla personer med funktionsnedsättning en sak gemensamt. De har ett större behov än andra resenärer av information och service för att minska den osä- kerhet och otrygghet som kollektivtrafik kan innebära. De är mer beroende av planering och mer känsliga för avvikelser. Frågorna inför eller under en resa kan vara många. Hur tar bytet? Är det plogat? Får jag hjälp? Kan någon visa vägen?113 6.2 Rätten till förseningsersättning Vid en befarad försening om minst till slutdestinationen har en re- senär rätt till ersättning för skäliga kostnader (1/40 av prisbasbeloppet, vilket 2021 motsvarar ca ) för annan transport för att nå resans slutdes- tination, t.ex. med taxi eller eget fordon. Om en resenär inte begär ersättning för kostnad för annan transport vid befarad försening ska resenären i stället enligt lagen ha rätt till prisavdrag, om resan faktiskt blir försenad till slutdes- tinationen. Prisavdrag betalas ut enligt följande: Om förseningen är motsvarar ersättningen av det pris resenären betalat för resan, om förseningen är motsvarar ersättningen av biljettpriset och om förseningen är ersätts hela biljettpri- set. Förseningsersättning kan resenärerna ansöka om genom att använda sig av ett webbformulär hos respektive kollektivtrafikföretag. Många företag tillåter också ansökningar via t.ex. e-post, kundtjänst, telefon eller brev.114 Frågor som berörs i detta avsnitt är bl.a. följande. Vilka kunskaper har rese- närerna om sin rätt till förseningsersättning? Hur vanligt är det att resenärer begär förseningsersättning? Varför begär inte resenärer förseningsersättning trots att man har rätt till förseningsersättning? Hur mycket betalas ut till rese- närer i förseningsersättning? Ökar de årliga utbetalningarna av förse- ningsersättning till resenärer? Vilken genomsnittlig förseningsersättning betalas ut till resenärerna? Vidare berörs frågor om ersättningsnivån vid förseningar, force majeure och tredygnsregeln, nekad ombordstigning, bedömningen om 113Trafikanalys, Kollektivtrafikens barriärer – kartläggning av hinder i kollektivtrafikens till- gänglighet för personer med funktionsnedsättning (rapport 2019:3), 2019 s. 10. 114Källa: Webbplatserna hos 30 kollektivtrafikföretag inom den kortväga kollektivtrafiken, . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR det är en resa eller flera vid användandet av flera trafiktjänster och fusk med 6.2.1 Resenärernas synpunkter på rätten till förseningsersättning SCB:s enkät riktad till allmänheten Av SCB:s enkät (bil. 1) framgår att ungefär hälften av befolkningen har blivit försenade med vid en resa med kollektivtrafik.115 Med kollektivtrafik menas här lokala och regionala re- sor med tåg, buss, tunnelbana eller spårvagn på en linje som är kortare än . Erfarenhet av förseningar är vanligare bland de yngre än de äldre. Även de som bor i storstäder och deras grannkommuner har större erfarenheter av förseningar än de som bor i mindre städer och på landsbygden. Hur frekvent man reser spelar även in här; vaneresenärer blir försenade mer ofta. Diagram 3 Resenärer som blivit försenade och begärt ersättning (andel) Av de som blivit försenade är det relativt få som begärt ersättning, . Förseningsersättningen kan här avse ersättning för själva förseningen (prisavdrag) eller ersättning för kostnad för annan transport till destinationen (taxi eller milersättning för transport med egen bil). Bland de som begärt ersättning anser att det var mycket eller ganska lätt, medan anser att det var ganska eller mycket svårt. av de som begärt ersättning fick ett positivt svar på sin begäran. Av dessa anser att ersättningen blev mindre än vad man begärt. Hälften av de som fått ersättning anser att ersättningen för förseningen inte var tillräcklig i förhållande till den försening man drabbats 115Notera att av befolkningen uppger att de aldrig reser i den kortväga kollektiv- trafiken och därför inte har besvarat denna fråga i SCB:s enkät. 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR av, som resterande tycker att ersättningen var tillräcklig. Skillna- derna är inte statistiskt säkerställda. Bland de som inte begärde ersättning verkar det främsta skälet vara upp- fattningen om att det är krångligt; anger det som en vanlig orsak till att man inte begär ersättning. Även bristen på kunskap om möjligheten till ersättning är något som är vanligt; uppger detta. Främst är det yngre under som anger detta som en förekommande orsak (se vidare i diagram 4 nedan). Diagram 4 Anledning till att resenärer inte begärt ersättning (andel)116 Resenärsforum ser ett antal problem med genomförandet av den nuvarande lagen när det gäller förseningsersättningen. Det är få resenärer som känner till sina rättigheter när det gäller förseningsersättning, t.ex. att om man har rekla- merat en resa så har man upp till på sig att begära förseningsersättning. Vidare är det svårt att veta hur man som resenär ska göra för att få ersättning. Det är också lätt för resenärerna att blanda ihop de två regelverken, dvs. den svenska lagen och EU:s tåg- och busspassagerarförordningar.117 Aktgranskning av anmälningar till Av den aktgranskning som har gjorts av anmälningar från resenärer till Kon- sumentverket (bil. 3) framgår att en övervägande del av anmälningarna som bedömts falla in under lagens tillämpningsområde, 68 stycken (av totalt 137), handlar om ersättningsanspråk vid förseningar inklusive inställda avgångar. 116Flera svarsalternativ kunde markeras av de svarande. Summan av staplarna i diagrammet överstiger därför . 117Intervju med ordföranden för Resenärsforum och e-post den 12 novem- ber 2020. 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR I fokusgruppsundersökningen (bil. 2) angav hälften av deltagarna att de hade varit försenade i kortväga kollektivtrafik (och nästan alla deltagare hade erfarenhet av förseningar i kort- väga eller långväga kollektivtrafik). Det var vanligt förekommande att man vid en försening inte vidtog någon särskild åtgärd. Nästan hälften av fokusgruppsdeltagarna svarade att man visste hur man skulle söka förseningsersättning. Nästan en tredjedel angav att man troligen visste eller att man skulle kunna ta reda på det, medan en fjärdedel av delta- garna uppgav att man inte visste hur man skulle söka förseningsersättning. Flera av fokusgruppernas vaneresenärer beskrev att man inte hade sökt ersätt- ning eftersom man trodde att man inte hade rätt till ersättning när man hade ett periodkort. Bland fokusgruppernas deltagare hade ingen sökt förseningsersättning i kortväga kollektivtrafik. Det framkom dock att drygt hälften av deltagarna hade begärt ersättning vid förseningar i långväga kollektivtrafik. Flera vane- resenärer från olika delar av landet uttryckte en osäkerhet om att man skulle ha rätt att söka ersättning i kortväga kollektivtrafik. En 61-årig man, vanerese- när från , uttryckte saken på följande sätt: ”Jag har nog varit lite osäker på vad som gäller där, så jag har aldrig vågat använda mig av detta riktigt.” En 77-årig kvinna, vaneresenär från , frågade sig följande: ”Hur mycket skulle jag begära då, jag som alltid köper årskort?” Deltagarna fick vidare svara på frågan: Vet du till vem ska man vända sig för att få ersättning? Ett flertal deltagare uppgav att man trodde att man visste vart man skulle vända sig, men många hade ingen erfarenhet av att söka er- sättning och visste därför inte säkert. En 30-årig man, vaneresenär från menade följande: ”Det känns som om kraftansträngningen för att even- tuellt få tillbaka pengar vid en eventuell försening är för stor kontra vinsten. Jag vet vem man ska höra av sig till men jag har aldrig gjort det.” En 77-årig kvinna, vaneresenär från , kommenterade frågan om vart man ska vända sig för att få ersättning på följande sätt: ”Ja, då ska man väl vända sig till kundtjänst, men inte gör jag det om jag sitter i bussen. Jag dör ju inte av det.” Somliga deltagare beskrev en uppgivenhet efter att ha försökt hitta inform- ation om vart man skulle vända sig för att få ersättning. En 42-årig kvinna, vaneresenär från , beskrev det på följande sätt: ”Jag har ju ett sånt där årskort, det var lite svårt. Jag har faktiskt försökt att hitta var jag skulle vända mig, och inte riktigt lyckats, just för att man åker SJ-tåg men har ett Dalatrafikskort. Jag har varit med om en gång när jag har fått ersättning på ett enkelt sätt från SJ. Då fick jag ett sms efteråt där det stod precis vad som skulle hända, men det är enda gången, annars har jag inte orkat kolla upp.” 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR 6.2.2Kollektivtrafikföretagens synpunkter på rätten till förseningsersättning Det är enligt Svensk Kollektivtrafik av kostnadsskäl viktigt att kollektivtrafik- företagen får möjlighet att hjälpa resenärerna vid förseningar genom att sätta in ersättningstrafik innan resenärerna tar egna initiativ. En resenär som gör en resa till destinationen med egen bil eller taxi i stället för en resa med ersätt- ningstrafik kan innebära att en ersättning på upp till ca betalas ut till resenären.118 Av enkäten till kollektivtrafikföretagen (bil. 4) framgår att andelen avslagna anspråk på förseningsersättning (prisavdrag och ersättning för annan trans- port) hos kollektivtrafikföretagen ligger i intervallet 0–(2019). Ex- empelvis är andelen avslag hos SL , och Skå- netrafiken . Av svaren går inte att utläsa vilka faktiska omständig- heter som är anledningen till de relativt stora skillnaderna i avslagsfrekvens mellan företagen. Det kan t.ex. vara skillnader i antalet felaktiga ansökningar, förekomsten av fusk eller olika tillämpningar av lagen. Däremot framgår av enkäten vilka de vanligaste avslagsgrunderna är. Näs- tan alla kollektivtrafikföretag (11 av 13 företag) som besvarat en fråga om vilka de tre vanligaste avslagsgrunderna är vid ansökningar om förseningser- sättning uppger att det inte varit fråga om en försening i enlighet med regleringen i lagen. I övrigt är det en lång rad avslagsgrunder som nämns av företagen. Här ingår fusk eller misstänkt fusk av något slag (fyra företag), felaktigt eller ogiltigt färdbevis (tre företag) och ersättning be- gärd för något som lagen inte medger ersättning för, t.ex. inkomstbortfall (tre företag). Vidare förekommer avslagsgrunderna bristande uppgifter av något slag i ansökan (tre företag), för kort bytestid (två företag),119 hänvisning till felaktigt regelverk (två företag), ett annat bolag är ansvarigt för ersättningen (ett företag) samt att tidtabell ändrats, vilket meddelats innan förändringen (tredygnsregeln) varför rätt till förseningsersättning bortfallit (ett företag).120 betalade de företag som besvarat enkäten (bil. 4) ut ca 66 mil- joner kronor i förseningsersättning i enlighet med lagen (se diagram 5 nedan). Med förseningsersättning avses här såväl ersättning för biljettkostnader (pris- avdrag) som ersättning för kostnader för annan transport till resmålet, t.ex. med egen bil, taxi eller annat kollektivtrafikföretag. 118Intervju med företrädare för Svensk Kollektivtrafik . 119Med för kort bytestid avses att den aktuella bytestiden enligt tidtabellen mellan två linjer är för kort för att ett missat byte ska räknas som en försening till slutdestinationen. Kollek- tivtrafikföretagen tillämpar ofta en bytesmarginal på 5, 10 eller som förutsättning för att rätt till förseningsersättning ska finnas. 120I några fall har de svarande kollektivtrafikföretagen inte angett tre avslagsgrunder utan enbart en eller två. 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR kollektivtrafikföretag som besvarat enkäten (13 stycken) finns företagen med störst trafikvolymer i den regionala kollektivtrafiken. retag står sammantaget för en mycket stor del av den regionala kollektivtrafi- ken på linjer med en sträckning där lagen om kollektiv- trafikresenärers rättigheter huvudsakligen tillämpas (se vidare bil. därmed sannolikt för en mycket stor del av den totala förseningsersättning som betalas ut i i enlighet med lagen. Diagram 5 Utbetald förseningsersättning 2015–2019 121 Källa: enkätundersökning . Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter trädde i kraft den 1 april 2016.122 tillämpade kollektivtrafikföretagen någon form av resega- ranti som gav rätt till förseningsersättning.123 tillämpade således kollektivtrafikföretagen såväl resegarantier som lagen vid utbetalningar av förseningsersättning. Om man jämför 2019 med 2015, dvs. året innan lagen trädde i kraft, då kollektivtrafikföretagen tillämpade olika typer av resegaran- tier som innebar rätt till förseningsersättning, så motsvarar det totala utbeta- lade beloppet 2019 (ca ) mer än en fördubbling av den ut- betalda förseningsersättningen 2015 (ca ). Jämför man 2019 med 2017, dvs. då lagen tillämpades under ett helår, så ökade utbetalningarna av förseningsersättning mellan med . minskade utbetalningarna av förseningsersättning med . utbetalades det som mest förseningsersättning 121Observera att den redovisade totalsumman baseras på en summering av tillgängliga uppgifter som inkommit från respektive kollektivtrafikföretag som besvarat en enkät riktad till kollektivtrafikföretag. Uppgifterna om förseningsersättning från vissa företag är uppskattningar, och i något enstaka fall omfattar även uppgifterna förseningsersättning i den långväga kollektivtrafiken. Betydelsen av dessa omständigheter för det sammanlagda resultatet har dock bedömts som mycket begränsat mot bakgrund av de aktuella företagens relativt små trafikvolymer. Se vidare bilaga 4. 2015/16:13, bet. 2015/16:CU9, rskr. 2015/16:73. 123SOU 2009:81 s. 43–45 och 288. 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR (ca ). Den viktigaste anledningen till nedgången mellan 2018 och 2019 är att SL, som är den största utbetalaren av förseningsersätt- ning, redovisade en nedgång i den utbetalda förseningsersättningen från ca 29 2018 till ca 2019.124 Vad skillnaderna i den totala utbetalda förseningsersättningen mellan åren beror på framgår inte av de insamlade uppgifterna. Fyra kollektivtrafikföretag har särskilt tillfrågats om vilka de vanligaste för- klaringarna är till att anspråk på förseningsersättning från resenärer inte ersätts fullt ut. Bakgrunden är resultat från SCB-undersökningen (se avsnitt 6.2.1. och bil. 1) som visar att att de som fick förseningsersättning från kollektivtrafikföretagen fick lägre ersättning än de begärt. Skånetrafiken framhåller att en förklaring till att anspråk på förseningser- sättning från resenärer inte ersätts fullt ut är att ersättningsanspråket överstiger maxbeloppet för milersättning och taxikostnader (ca ). Vidare be- gär vissa resenärer mer ersättning än de är berättigade till, t.ex. resenärer med periodkort som felaktigt tror sig vara berättigade till ersättning som utgår från priset på en enkelbiljett (resekostnaden för en enkelresa med ett månadskort i Skånetrafiken räknas fram genom att periodkortets värde divideras med 44). Det händer också att resenärer begär ersättning för ej ersättningsgilla följd- kostnader (s.k. följdskador), t.ex. missade konserter, tandläkarbesök eller flyg- resor.125 Det finns enligt SL flera orsaker till att ersättningen blir lägre än förväntat eftersom resenärerna får avdrag på ersättningsbeloppet om de inte hunnit köpa en biljett eller inte löst rätt biljett. Det kan också vara fråga om kostnader som inte ersätts, t.ex. dricks, uteblivna lektioner, missade anslutningsresor, missade tandläkarbesök eller förlorad arbetsinkomst. Lägre ersättning betalas också ut till resenärer som ansöker om milersättning och anger en längre rutt för resan än vad som kan anses rimligt. har också en rabatt på sina resor som SL inte ersätter för. Det händer också att resenärer ansöker om er- sättning för resor som passerar länsgränser eller överstiger maxbeloppet för taxiresor eller milersättning (ca ) och då får de en lägre ersättning än vad de ansöker om.126 Enligt Länstrafiken i kan den lägre ersättningen i vissa fall bero på att resenären uppfattar förseningen som längre än vad den i själva ver- ket är. Vidare begär resenärerna ibland ersättning för kostnader som inte er- sätts, t.ex. missade läkarbesök. En annan förklaring till att ersättningen blir 124Enligt e-post från Region /trafikförvaltningen (SL) beror de höga utbetalningarna av förseningsersättning 2018 på följande. Av de 29,2 miljoner kro- nor som SL betalade ut i förseningsersättning 2018 var ca på grund av störningar som uppstod inom pendeltågstrafiken. Det var stora problem med pendeltågstra- fiken 2018, speciellt då flera separata fel söder om orsa- kade omfattande förseningar och inställda tåg i nära följd. 125Intervju med företrädare för Skånetrafiken . 126Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR lägre än vad resenärerna förväntar sig är att länstrafiken i vissa fall drar av själva biljettkostnaden vid ersättning för taxiresor.127 128 Dalatrafik framhåller att när det gäller deras verksamhet så är det inte så stor andel som av de som beviljas förseningsersättning som får en lägre ersättning än de begärt. I de fall resenärerna har fått lägre ersättning än de begärt kan det t.ex. vara fråga om en försening som i realiteten visar sig vara tidsmässigt kortare än vad resenären uppfattat.129 6.2.3Myndigheternas synpunkter på tillämpningen av rätten till förseningsersättning menar att när det gäller förseningsersättningen så har de ur ett resenärsperspektiv inte fångat upp några egentliga tillämpningsproblem med lagen (se även aktgranskningen av ärenden hos återgi- ven under avsnitt 6.2.1 och i bil. () konstaterar att de har haft få ärenden där resenärerna har åberopat lagen eller ställt krav utifrån de rättigheter som anges i lagen. pekar också på att man i sitt remissvar till promemorian Lag om resenärers rättigheter – kompletterande bestämmelser (Ds 2013:44) framhöll betydelsen av att bestämmelser om rätt till ersättning är tydliga och enhetliga, annars kan tillämpningsproblem uppkomma. framhåller dock i förhållande till remissvaret att nämnden har avgjort för få ärenden för att kunna göra en kompletterande bedömning.131 Ytterligare frågor om rätten till förseningsersättning Ersättningsnivån vid förseningar m.m. I detta avsnitt tas några aspekter av ersättningsnivån för förseningsersättning upp, bl.a. att kollektivtrafikföretagen har olika sätt att betala ut förseningser- sättningen, om det finns någon miniminivå när resenärer inte anser det vara 127Vid ersättning för annan transport vid befarad försening gäller att om resenären inte har betalat för resan får transportören avräkna den kostnad som resenären skulle ha haft om denna betalat för resan (14 § andra stycket lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter). 128Intervju med företrädare för Länstrafiken i . 129Intervju med företrädare för Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) den 130Intervju med företrädare för . Tillsyn över informa- tionsskyldigheten för transportörer (kollektivtrafikföretag) som följer av 7–9 §§ i lagen ut- övas av . tillsyn omfattar dock inte lagens bestämmelser om ersättning för förseningar. 131E-post från och intervju med företrädare för . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR värt besväret att ansöka om förseningsersättning samt frågan om att införa ett garanterat lägsta belopp som betalas ut i förseningsersättning (t.ex. med vär- debevis) eller en miniminivå där vissa små ersättningsbelopp inte betalas ut. Av enkäten till kollektivtrafikföretagen (bil. 4) framgår att den genomsnitt- liga ersättningen för biljettkostnader (prisavdrag) som betalades ut vid ansök- ningar om förseningsersättning varierade stort mellan företagen från ca (SL) till ca (Dalatrafik). Bland övriga svar märks Blekingetrafiken ca , Skånetrafiken ca , UL ca , Norrtåg ca och SJ ca . betalar ut en högre förseningsersättning än den lagstadgade miniminivån när resenären väljer värdecheck (kan också benäm- nas värdekod eller värdebevis) eller påfyllning av reskassa i stället för kon- tantutbetalning av ersättningen. Anledningen till det föregående är att det är högre administrativa kostnader för företagen förenade med kontantutbetal- ningar.132 Exempelvis Skånetrafiken betalar ut extra i försenings- ersättning (gäller prisavdrag) om man väljer värdekod eller värdebevis. trafik betalar ut extra i ersättning vid ersättning för kostnad för an- nan transport (taxi eller milersättning) om man väljer värdekod eller värde- Sörmlandstrafiken betalar ut extra till resenärer som begär förseningsersättning i form av prisavdrag eller ersättning för kostnad för annan transport (taxi eller milersättning) utbetald till reskassa. Blekingetrafiken och ett minimibelopp om om resenärer avstår från kontant utbetalning av ersättningen (gäller prisavdrag).133 Även Värmlandstrafik har generösare regler för förseningsersättning än lagens mi- Värmlandstrafik utgår från priset för en enkelbiljett (vuxen och full- pris) och ger mer i ersättning vid överföring till resekort i stället för Ersättningen blir då (eller vid utbe- talning till bankkonto) vid 20–39 minuters försening och (eller 135 kronor vid utbetalning till bankkonto) vid en försening med 40–59 minuter.134 Med andra ord betalas samma ersättning ut för periodkort och enkelbiljett. Att samma förseningsersättning (prisavdrag) betalas ut till innehavare av periodkort och enkelbiljett, dvs. att något avdrag inte görs i proportion till den rabatt som periodbiljetten innebär, tillämpas förutom av Värmlandstrafik även av Buss, Länstrafik135 och Blekingetrafiken. trafiken menar i anslutning till detta att möjligheten som den nya lagen öpp- nade för att ge pendlare med månadsbiljett 1/42-del av biljettens kostnad till- baka vid en timmes försening är helt orimlig.136 Skulle de ersätta sina mest 132Svensk Kollektivtrafik, e-post . 133Blekingetrafikens, Skånetrafikens, och Sörmlandstrafikens webbplatser den 135Skellefteå Buss och Länstrafiks webbplatser . 136För att förstå varför Blekingetrafiken utgår från 1/42-del av biljettkostnaden i sitt resone- mang om ersättning bör man ha följande bakgrundsinformation: varierade antalet arbetsdagar mellan med ett snitt . Antalet arbetsresor med ett periodkort med multiplicerat med en tur- och re- turresa per arbetsdag blir 42 resor, dvs. 1/42-del. Ersättningen vid 60 minuters försening 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR trogna kunder (vaneresenärerna) sämre än sällanresenärerna? Blekingetrafiken varit helt fel och Blekingetrafiken ersätter därför alla resenä- rer lika vid förseningar oavsett om de åker med enkelbiljett eller med period- Några exempel på olika beräkningsgrunder för att göra avdrag för den ra- batt ett periodkort anses ge vid utbetalning av förseningsersättning (prisav- drag) är följande.