eunbil · H80N4DC6FD · 2021-01-01 00:00:00 — c)Den europeiska industrins konkurrenskraft och effektiv harmoniserad standardisering Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt, presentation av den spanska delegationen Betydelsen av den europeiska standardiseringens roll till stöd för den inre marknaden och den ekonomiska återhämtningen lyftes fram vid konkurrenskraftsrådet . Ett antal medlemsstater önskar följa upp denna diskussion. Syftet är att verka för en effektiv och intressentdriven europeisk 15 (28) standardisering som stödjer den gröna och digitala omställningen och främjar innovation. d)Viktiga byggstenar för en konkurrenslagstiftning och statsstödsramverk som möjliggöra europeisk konkurrenskraft Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Informationspunkt, presentation av den österrikiska delegationen. avser informera om sitt icke-papper om den framtida konkurrenspolitiken. I papperet föreslås bl.a. ett s.k. ekonomiskt intressetest vid konkurrensrättsliga prövningar av företagskoncentrationer och ett införande av ett tröskelvärde baserat på transaktionsvärde i stället för omsättning för att komma åt s.k. ”acquisitions” från stora techbolag. e) Det inkommande slovenska ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: informationspunkt, presentation av den slovenska delegationen. Det inkommande slovenska ordförandeskapet kommer att presentera sitt ordförandeskapsprogram. Något bakgrundsdokument har ännu inte cirkulerats. 16 (28) Rådets möte (Konkurrenskraft: forskning och rymd) 10.Förordning om att etablera ett gemensamt företag för ett högpresterande europeiskt datorsystem Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av allmän inriktning EuroHPC är ett gemensamt företag som inrättades 2018 och som syftar till att göra världsledande inom högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik. Möjligheten att inrätta gemensamma företag för att effektivt kunna genomföra Horisont följer av artikel 187 i EUF- fördraget och har använts under tidigare ramprogram för forskning och innovation. Iseptember 2020 presenterade ett förslag till ny förordning till ett mer omfattande initiativ med högre ambition vad gäller framtida datorkapacitet inom EU. Syftet är att ska bygga superdatorer som blir bland de snabbaste och mest effektiva datorerna i världen. Datorerna ska användas för analyser av stora datamängder (), artificiell intelligens, molnteknologier och cybersäkerhet. Dessa analyser kan sedan leda till praktisk nytta inom många olika samhällsområden. ursprungliga förslag om central finansiell administration, vilken skulle ha inneburit att nationella bidrag beslutas och fördelas av det gemensamma företaget, har ersatts med en annan modell. I den nya modellen kan varje deltagande land välja en koordinering av de nationella utbetalningarna med de utbetalningar som sker från det gemensamma företaget. Jämfört med ursprungliga förslag kommer EuroHPC, inom ramen för befintliga medel, även att finansiera uppgradering av superdatorer. Syftet är att utveckla redan gjorda investeringar och använda dessa på ett optimalt och effektivt sätt. 17 (28) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är av stor betydelse att svenska och europeiska aktörer har tillgång till superdatorer med prestanda av högsta internationella klass. Datorerna kan komma att skapa helt nya möjligheter för forskning, teknikutveckling och innovation, vilket till exempel kan ge viktiga bidrag för arbetet med en hållbar utveckling. Regeringen anser att de satsningar som behövs på superdatorer i går bortom de förmågor som enskilda länder har möjlighet till vad gäller finansiering och genomförande. Enligt regeringen finns det därför ett tydligt europeiskt mervärde med initiativet. Regeringen stöder den reviderade modell som föreslås för den finansiella administrationen av det gemensamma företaget. I förhandlingen har regeringen vidhållit sina kritiska synpunkter mot det förslag som EU- kommissionen lade fram. Den reviderade modellen är förenlig med svenska regler och metoder för implementering. Regeringen ser positivt på att det gemensamma företaget även kan finansiera uppgradering av superdatorer. Det kommer bidra till att redan gjorda investeringar utnyttjas på ett effektivt sätt. Regeringen hade föredragit om begreppet strategisk autonomi inte hade använts i de artiklar som handlar om att begränsa vilka leverantörer som kan anlitas vid upphandling av superdatorer. Begreppet är inte definierat och olika länder och aktörer har olika uppfattning om dess innebörd. Regeringens anser ändå att de aktuella kan artiklarna kan accepteras. Regeringen anser att den allmänna inriktningen för förordningen om EuroHPC kan godkännas. Datum för tidigare behandling i : och . Fortsatt behandling av ärendet: Ett slutligt antagande av förordningen kommer ske efter att yttrandet från och Ekonomiska och sociala kommittén beaktats. Faktapromemoria: 2020/21:FPM10 18 (28) 11.Rådslutsatser om att fördjupa Europeiska forskningsområdet: Att ge forskare attraktiva och hållbara karriär- och arbetsvillkor samt att förverkliga kompetenscirkulation Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av rådsslutsatser Rådsslutsatserna är omfattande och uppdelade i tio olika avsnitt som behandlar frågor om forskarkarriärer på olika sätt. Det första avsnittet tar sin utgångspunkt i att det är forskarna som utgör grunden för alla forsknings- och innovationssystem och för det Europeiska forskningsområdet (ERA). Av detta följer att villkoren för forskarkarriärer och attraktiviteten i forskaryrket är frågor av stor betydelse. Det andra avsnittet i rådsslutsatserna handlar om vikten av mobilitet, inte minst för forskare som befinner sig i början av karriären. Även betydelsen av s.k. ”kompetenscirkulation” (eng brain circulation) framhålls, vilket innebär att forskare rör sig mellan olika regioner och mellan länder. Det tredje avsnittet adresserar frågan om en öppen och väl funktionerande arbetsmarknad för forskare. I avsnittet behandlas bl.a. betydelsen av att forskarutbildningen inte enbart utformas för en akademisk karriär utan även innehåller inslag som möjliggör anställning i privata sektorn. I det fjärde avsnittet behandlas frågan om ett ramverk för forskarkarriärer. Bland annat kommenteras arbete med att definiera vad som menas med begreppet forskare och deras kompetenser, vilket kan öka mobiliteten och möjliggöra dess statistisk uppföljning. Det femte avsnittet handlar om att skapa forskarkarriärer med bättre arbetsvillkor och möjlighet till familjeliv. I sammanhanget konstateras att frågor om socialförsäkring och pension är viktiga, men att de utgör nationell kompetens. Avsnittet behandlar även vikten av jämn könsfördelning. 19 (28) I det sjätte avsnittet adresseras frågor om excellens och att behålla talanger. I sammanhanget framhålls vikten av att uppnå EU:s 3%-mål liksom betydelsen av att vidta åtgärder på nationell nivå för att reformera forskningssystemen. Det sjunde avsnittet behandlar mobilitet mellan sektorer, discipliner och länder, bl.a. eftersom det ökar forskningens kvalitet men även forskare anställningsbarhet. Avsnitt åtta behandlar synergier mellan Europeiska området för högre utbildning (EHEA) och Europeiska forskningsområdet (ERA), t.ex. kopplingen mellan forskning och undervisning. I sammanhanget nämns även ”Europauniversitet”, vilket består av nätverk som skapas av universiteten själva runtom i EU. Det nionde avsnittet hanterar frågan om uppföljning av forskarkarriärer, inklusive geografisk och sektoriell mobilitet. För att bättre förstå mobiliteten i behövs utvecklad statistik. I det tionde avsnittet så nämns ett antal prioriterade åtgärder vad gäller forskarkarriärer, bl.a. uppmanas medlemsstaterna att utveckla utbildningen och karriärförutsättningarna för unga forskare. Vidare behöver meriteringssystemen utvecklas så att de förutom publikationer och citeringar även beaktar t.ex. samverkan, mobilitet mellan sektorer och öppen vetenskap. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen betonar starkt att ansvaret för exempelvis forskarutbildningens innehåll och organisation är nationell kompetens och måste hanteras på den nationella nivån. Regeringen anser att bra och trygga anställningsvillkor utgör en grundförutsättning för framgångsrik forskning och innovation. Regeringen välkomnar att ska analysera god praxis på nationell nivå om bl.a. karriärvägar, anställning av yngre forskare och jämställdhet. Det är även positivt att ska följa upp forskarmobiliteten i med hjälp av utvecklad statistik. Regeringen anser att problemet med hot och hat mot forskare är ett allvarligt samhällsproblem som behöver bemötas. Regeringen ser positivt på att medlemsstater, , finansiärer och forskningsutförare utvecklar arbetet med värdering av forskares meriter och därmed inkluderar andra faktorer än publiceringar och citeringar. 20 (28) Regeringen anser att kan godkänna rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Ej behandlad tidigare Fortsatt behandling av ärendet: - 12.Att förnya Europeiska forskningsområdet: Hur förbereds implementeringen av ett ambitiöst ERA för ? Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Policydiskussion Förslagets innehåll: Underlaget för policydiskussionen är inte publicerat . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att Europeiska forskningsområdet (ERA) är ett viktigt gemensamt politiskt projekt och utvecklingen av ERA är av stor betydelse för att skapandet av ny kunskap ska vara samhället och dess invånare till nytta. ERA ska stärka EU:s globala konkurrenskraft och näringslivets förmåga att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen anser att utvecklingen av ERA fortsatt ska bygga på excellensprincipen. Principen om excellens innebär att de bästa forskarna med de bästa idéerna i en ansökan för en utlysning får finansiering, vilket bör vara en hörnsten för alla investeringar inom ERA. Regeringen anser att framtida ERA ska kopplas närmare till andra EU- strategier för att påvisa relevansen för andra politiska prioriteringar inom exempelvis klimat, industri och utbildning. Utvecklingen av framtida ERA bör främja EU:s gröna och digitala omställning. Regeringen konstaterar att många av åtgärderna för att utveckla ERA ligger på nationell nivå, och att det ansvaret bör vara tydligt. Nationella reformer för exempelvis jämställdhet och meritokratisk rekrytering inom akademi 21 (28) jämte nationella investeringar mot treprocentsmålet i alla länder inom ERA är en förutsättning för en verklig inre marknad för kunskap och kunskapsarbetare. Nya målsättningar för utvecklingen av ERA kan vara önskvärda. Regeringen anser att ERA ska som utgångspunkt vara öppet för internationellt samarbete. Regeringen framhåller att jämställdhetsperspektivet är viktigt i utvecklingen av det framtida ERA. Regeringen menar att det är viktigt med fortsatta samordningssatsningar inom ERA gällande forskningsinfrastrukturer och test-och demomiljöer. ERA bör även bidra till en stark europeisk industriell bas och tekniskt ledarskap. Regeringen anser att mobilitet och verktyg för det är viktiga för att nå en verkningsfull inre marknad för kunskap och kunskapsarbetare. Regeringen anser att ERA bör göras mer känt för allmänheten och valda strategier bör ta hänsyn till möjliga effekter (impact) på samhället och invånarna i stort. Datum för tidigare behandling i : -20, UbU Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM25 Rådsslutsatser om New Space for People Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av 22 (28) Det portugisiska ordförandeskapet har presenterat ett förslag till rådsslutsatser om New Space for People (översättning saknas). Förslaget till rådsslutsatser bygger vidare på bl.a. rådsslutsatserna om rymd för ett hållbart och om riktlinjer om bidrag till fastställandet av huvudprinciper för den globala rymdekonomin. I rådsslutsatserna konstateras att den snabba omvandling och expansion som rymdsektorn genomgår globalt, pga teknikutveckling, nya sätt att utnyttja rymdinfrastrukturen, kommersialisering och det ökade antalet statliga och privata rymdaktörer – det som kallas för ”New Space” – ställer krav på ett nytt europeiskt förhållningssätt till rymdverksamhetens möjligheter. Den nya utvecklingen på rymdområdet har potential att bidra till Unionens övergripande mål, inklusive när det gäller den gröna och digitala omställningen, att bidra till andra politikområden och till europeisk ekonomi, miljö- och klimatarbete och samhällsutveckling. Rådsslutsatserna understryker att ett nytt europeiskt förhållningssätt till rymden måste omfatta hela värdekedjan i rymdverksamheten, med ramvillkor som bl.a. stödjer uppkomst av nya europeiska aktörer, minskar regel- och marknadshinder och möjliggör ökade privata investeringar. Rådsslutsatserna betonar värdet som den nya rymdverksamheten och dess utnyttjande skapar för samhälle, miljö, klimat och ekonomi, och möjligheterna att bidra till ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Avslutningsvis uppmanar rådsslutsatserna kommissionen att främja regelbunden utvärdering av rymdverksamhetens påverkan på ekonomi och miljö, att föreslå en innovationsstrategi för den nya rymdverksamheten och att med en handlingsplan främja EU:s utnyttjande av de tjänster som rymdverksamheten erbjuder. Förslag till svensk ståndpunkt: Rådsslutsatserna ligger väl i linje med den svenska rymdstrategins prioriteringar. Rådsslutsatserna ger en rimlig och rättvisande beskrivning av den europeiska rymdverksamhetens utveckling, behov och möjligheter att bidra till ett hållbart samhälle, miljö och klimat, samt ekonomi, mot bakgrund av den globala utvecklingen. 23 (28) De ställningstaganden som anges i den senaste versionen av rådsslutsatserna är väl valda och regeringen föreslår att rådsslutsatserna som helhet kan stödjas. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 14.Rådsslutsatser om rymdverksamhetens nytta för människor i europeiska kustområden Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av rådsslutsatser Det portugisiska ordförandeskapet har presenterat ett förslag till rådsslutsatser om hur rymdverksamhetens nytta för människor i europeiska kustområden kan utvecklas. I rådsslutsatserna konstateras att framför allt de tjänster som jordobservationsprogrammet och satellit- och navigeringsprogrammen och erbjuder bör utnyttjas fullt ut i Unionen med avseende på samhällsutveckling och ekonomisk utveckling. Det inkluderar bl.a. att stimulera tillväxt och skapa fler arbetstillfällen. Rådsslutsatserna framhåller bl.a. att de europeiska kustområdena, ofta med stora befolkningscentra och intensiv ekonomisk aktivitet, ännu inte fullt ut betjänas av de data, tjänster och produkter som landrespektive marintjänster tillhandahåller. Kustområdenas särskilda karaktärsdrag som ”gränsregioner” mellan hav och land ställer krav på ett flerdimensionellt förhållningssätt för att bättre förstå och tillgodose områdenas behov. Det skulle underlättas av om olika tjänsteområden, särskilt land- och marintjänsterna, vore bättre integrerade. Det finns dock luckor i mätningarna 24 (28) av nyckelvariabler för kustområdenas ekosystem som kräver ökad europeisk samordning och samarbete för att täppa igen. Rådsslutsaterna vill uppmuntra till bredare användning av europeiska satellitdata som komplement till nationell miljöövervakning, och uppmanar därför kommissionen att utveckla ett samordnat förhållningssätt för att integrera och bredda utnyttjandet av satellitbaserade tjänster, särskilt från , i lösningar som möter användarbehov i kustområdena. Vidare uppmanas kommissionen att utveckla en genomförandeplan för användning av rymdtjänster och -data i tjänsteutvecklande näringslivssektorer, och att aktivt exploatera möjligheterna till ytterligare samhällsnytta och ekonomisk tillväxt i kustområden. Slutligen uppmärksammar rådsslutsatserna Galileosystemets viktiga stöd till räddningstjänst vid katastrofer i kustområden genom förmedling av offentliga varningsmeddelanden och stöd till sök- och räddningsinsatser. Förslag till svensk ståndpunkt: Rådsslutsatserna ligger väl i linje med den svenska rymdstrategins prioriteringar, inte minst när det gäller de möjligheter som ökad användning av satellitdata erbjuder för samhällsutvecklingen för och andra europeiska kustnationer. Rådsslutsatserna ger en rimlig och utvecklingsinriktad beskrivning av den europeiska rymdverksamhetens, särskilt genom Copernicusprogrammet, möjligheter att i större utsträckning bidra till insatser för samhälle, miljö, klimat och ekonomi, i de europeiska kustområdena med beaktande av dessa områdens särskilda karaktär och behov. De ställningstaganden som anges i den senaste versionen av rådsslutsatserna är väl valda och regeringen föreslår att rådsslutsatserna som helhet kan stödjas. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 25 (28) Mot en bättre positionering av EU inom rymdtrafikledning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Policydiskussion Förslagets innehåll: Underlaget för policydiskussionen är inte publicerat . Förslag till svensk ståndpunkt: Rymden och rymdverksamhetens betydelse för olika samhällsfunktioner växer på många områden, t.ex. för kommunikation, navigation, finansiella transaktioner, jordobservation och klimatövervakning. Samhället har därför blivit allt mer beroende av de tjänster och funktioner som det ökande antalet satelliter tillhandahåller. Rymdverksamhet har också utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska dimensioner, vilket blir mer påtagligt när allt fler aktörer engagerar sig i rymden. Rymdverksamhet måste bedrivas med nyttan för samhället i fokus där bl.a. möjligheterna att bidra till Agenda 2030 tas till vara. Det har därmed blivit viktigare att vi skyddar rymdmiljön och bidrar till ett långsiktigt hållbart och fredligt nyttjande av rymden för att säkerställa tillgången till den. Utveckling av en gemensam STM-strategi (rymdtrafikledningsstrategi) för vore ett viktigt steg framåt som en utgångspunkt för internationella diskussioner i frågan och för hållbar rymdverksamhet även . Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 26 (28) 16 a) Beslut om unionens deltagande i ett europeiskt partnerskap om metrologi som genomförs av medlemsstater Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Ordförandeskapet kommer informera om den pågående förhandlingen om ett partnerskapsprogram inom området metrologi (mätvetenskap). 16 b) Rådets förordning om att etablera gemensamma företag inom Horisont Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Ordförandeskapet kommer informera om den pågående förhandlingen om gemensamma företag inom Horisont . 16 c) Mission Innovation: Medlemskap Vilken typ av behandling förväntas i rådet: - 27 (28) Förslagets innehåll: kommer informera om det samarbete som pågår inom energiforskning som kallas för Mission Innovation. 16d) Meddelande från om ett globalt angreppsätt för forskning och innovation Vilken typ av behandling förväntas i rådet: - Förslagets innehåll: kommer informera om ett kommande meddelande om globalt forsknings- och innovationssamarbete. 16 e) Arbetsprogram för inkommande ordförandeskap Vilken typ av behandling förväntas i rådet: - Förslagets innehåll: Inkommande ordförandeskap () kommer informera om sitt arbetsprogram inom forskning. 16f) Arbetsprogram för inkommande ordförandeskap Vilken typ av behandling förväntas i rådet: - Förslagets innehåll: Inkommande ordförandeskap () kommer informera om sitt arbetsprogram inom rymd. 28 (28)