rfr · H80WRFR11 · 2021-01-01 00:00:00 — är relativt låga, ca per ärende. SL polisanmäler misstänkta fuskare. För att begränsa risken för fusk vid ersättning för resa med egen bil i samband med förseningar borde lagen omfatta ett krav på att resenärer ska kunna visa upp en biljett vid ansökan om sådan ersättning.172 167Intervju med företrädare för . Svaren är lämnade utifrån den kommersiella linjetrafikens eller kollektivtrafikens verksamhet. 168Flervalsfrågan som ställdes var följande: I vilken utsträckning bedömer ni att det före- kommer fusk från resenärernas sida vid ansökningar om förseningsersättning? Svarsalterna- tiven var följande: I mycket stor utsträckning, I ganska stor utsträckning, I ganska liten ut- sträckning, I mycket liten utsträckning eller Vet inte. 169Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . Intervju med företrädare för Länstrafiken i . Intervju med före- trädare för Skånetrafiken . Intervju med företrädare för Region /kol- lektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) . 170Intervju med företrädare för Region /kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) den 171Intervju med företrädare för Länstrafiken i . 172Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR Skånetrafiken menar att det finns ett stort mörkertal när det gäller hur om- fattande fusket är med förseningsersättningen. Fusk med milersättning är nog den vanligast förekommande företeelsen. Det finns även människor med må- nadskort som fuskar med förseningsersättningen genom att skaffa sig informa- tion om en försening och sedan ansöka om förseningsersättning (prisavdrag) utan att ha åkt den aktuella turen. Ersättning för taxi är det svårast att fuska med på grund av kravet att lämna in originalkvitto vid ansökan om ersättning. Missbruket med förseningsersättningen kostar Skånetrafiken och ytterst skatte- betalarna ganska stora summor. Skånetrafiken polisanmäler ett fåtal ärenden men de läggs ned utan åtgärd. Det finns ett litet antal personer som är notoriska fuskare, som åker i kollektivtrafiken med sitt periodkort men ändå ansöker om milersättning för transport med egen bil. Det borde därför finnas en möjlighet för kollektivtrafikföretagen att stänga av de resenärer som återkommande fus- 6.3Rätten till återbetalning av periodbiljett vid ändrat trafikutbud Av lagen (19 §) framgår att en resenär ska kunna frånträda avtalet om köp av en periodbiljett, om transportörens trafikutbud ändras efter köpet så att det av- viker från vad resenären med fog har kunnat förutsätta vid köpet och avvikel- sen är av väsentlig betydelse för resenären. Vid ett frånträdande ska transpor- tören betala tillbaka den del av priset för periodbiljetten som motsvarar biljet- tens återstående giltighetsperiod. Med periodbiljett avses en biljett som ger resenären rätt till ett obestämt antal resor . I vissa fall är det dock vanligt och förväntat att transportören kommer att tillämpa en särskild tidtabell, exempelvis under en semesterperiod.174 Få i befolkningen känner till rätten för resenärer att frånträda avtal om köp av periodbiljett vid ändrat trafikutbud. av befolkningen i SCB- enkäten (se bil. 1) kunde bekräfta att de kände till regeln. Resenärsforum uppger att man inte har någon information om hur pass van- ligt det är att resenärer begär att få frånträda avtal om köp av periodkort. Re- senärsforum har dock fått information om att vissa resenärer anser sig ha fått för lite ersättning i förhållande till det antal resor de brukar göra och period- kortets återstående giltighetstid.175 Fyra kollektivtrafikföretag har särskilt tillfrågats om hur vanligt det är att resenärer som köpt periodbiljett begär återbetalning av en del av biljettpriset när det sker anpassningar av trafikutbudet som inte är säsongsbundna, som t.ex. vid sommarsemesterperioden. 176 Såväl Skånetrafiken som Länstrafiken i bedömer att återbetalningar vid köp av periodbiljett är mycket 173Intervju med företrädare för Skånetrafiken . 2015/16:13 s. 52. 175Intervju med ordföranden för Resenärsforum . 176Intervju med företrädare för Region /trafikförvaltningen (SL) , Länstrafiken i , Skånetrafiken och Region larna/kollektivtrafikförvaltningen (Dalatrafik) . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR SL bedömer att det är ganska ovanligt. att det var ganska vanligt med återbetalning för åren 2018–2020. har haft besparingskrav på verksamheten, vilket har in- neburit en del indragningar av trafikutbudet som inte är säsongsbundna. har i sin tur lett till att en del resenärer som har köpt periodbiljetter begärt återbetalning av en del av biljettpriset.177 Frågan om resenärers rätt till återbetalning av periodkort har aktualiserats i samband med coronapandemin och spridningen av covid-19 och Folkhälso- myndighetens föreskrifter och allmänna råd om att allmänheten om möjligt bör undvika vanlig kollektivtrafik där det inte går att boka plats.178 Myndig- hetsråd av den karaktären och dess effekter på rätten till återbetalning av pe- riodbiljett berörs inte i lagens förarbeten. Några få kollektivtrafikföretag har dock enligt uppgift från Resenärsforum valt att återbetala delar av periodkor- ten som inte kunnat utnyttjas.179 I avsnittet redogörs för befolkningens kännedom och kunskaper om sina rät- tigheter enligt lagen, synen på lagens tillämpning, risken att resenärer blandar ihop lagen och EU-förordningarna, regionala skillnader i lagens tillämpning, skillnader i hur lagens tillämpas när det gäller trafikslagen buss och tåg, hand- läggnings- och återbetalningstid för ansökningar enligt lagen, möjligheten att begära att ett beslut enligt lagen ändras och förekomsten av praxis, frågan om automatiserad förseningsersättning samt rättigheter vid förseningar som lagen inte omfattar. 6.4.1 Befolkningens kännedom och kunskaper om sina rättigheter I SCB:s enkät (bil. 1) ställdes frågor om rätten till information och rätt till ersättning vid förseningar, se diagram 6 nedan. När det gäller kännedomen om rätt till information i anslutning till resan med kollektivtrafik om t.ex. tidtabel- ler, linjesträckningar, biljettpriser och tillgänglighet till transportmedel, stat- ioner och hållplatser framgår följande. Det är en majoritet om av 177Flervalsfrågan som ställdes var följande. När det sker anpassningar av trafikutbudet, som inte är säsongsbundna som t.ex. vid sommarsemesterperioden, hur vanligt är det att resenärer som köpt periodbiljett begär återbetalning av en del av biljettpriset? Svarsalternativen var följande. Det är mycket vanligt, Det är ganska vanligt, Det är ganska ovanligt, Det är mycket ovanligt eller Vet inte. 178Av föreskrifter och allmänna råd om allas ansvar att förhindra smitta av covid-19 m.m. (HSLF-FS 2020:12) framgår när det gäller det personliga ansvaret bl.a. följande. För att begränsa smittspridning bör alla undvika att resa med sådan kollektiv- trafik och sådana andra allmänna färdmedel där det inte går att boka en plats. Om det är möjligt, gå, cykla eller använd andra alternativa färdsätt. Vidare gäller inom kollektivtrafiken och allmänna färdmedel att verksamheterna bl.a. bör se till att trafiken kan köras i den om- fattning som behövs för att minska risken för trängsel och begränsa antalet passagerare per fordon. 179Intervju med företrädare för Resenärsforum i , , . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR befolkningen som inte så väl eller inte alls har någon kännedom om rätten till information i anslutning till resan. Av de som besvarat enkäten uppger vidare att man känner till rätten till information ganska väl. ger att man mycket väl känner till rätten till information. framför allt de som är som är mer pålästa om detta. kommuntyp och hur ofta man reser spelar in för vilken kännedom man anser sig ha, där boende i större kommuner och de som reser ofta har bättre känne- Vidare framgår att majoriteten , inte så väl eller inte alls kän- ner till sina rättigheter till ersättning vid förseningar, medan resterande har De som reser mer frekvent har bättre kännedom än de som reser mer sällan eller aldrig. Samma sak gäller för de som bor i storstäder eller stor- stadsnära kommuner jämfört med de som bor i mindre städer eller landsbygds- Diagram 6 Kännedom om rättigheter (andel) För att få mer information om vilka kunskaper som befolkningen i allmänhet har om sina rättigheter enligt lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter, ställdes fem frågor i påståendeform om detta i SCB:s enkät (bil. Man kunde svara antingen att påståendet är sant eller falskt eller att man inte vet. Påståendet ”Om en försening har orsakats av väderförhållanden eller andra omständigheter som inte kollektivtrafikföretaget hade kunnat undvika så har de inget ersättningsansvar mot dig som resenär” är falskt. De flesta, ca 50 pro- cent, svarar att de inte vet om påståendet är sant eller falskt, svarar att det är sant och resterande att det är falskt. Yngre svarar i större utsträckning rätt på påståendet, likaså de som är vaneresenärer. Det är även vanligare bland de som inte har en funktionsnedsättning. Bland de som inte vet hittar man framför allt de som är eller äldre och de med lägre utbildning, men även 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR personer som inte bor i en storstadsregion samt de som sällan eller aldrig reser med kollektivtrafiken. Påståendet ”Kollektivtrafikföretaget ska informera om möjligheten att medföra cyklar på resan och villkor för detta” är sant. Fler verkar känna till detta, och har svarat rätt. Även här är det vanligare bland yngre än äldre att svara rätt liksom bland de som är vaneresenärer. Högre ut- bildning spelar även roll och likaså om man inte har en funktionsnedsättning för att besvara frågan rätt. Påståendet ”Om en försening varit minst har man rätt att begära ersättning för kostnader för annan transport till sitt resmål, t.ex. med taxi” är sant. Det är som svarar detta. Kunskapen om påståendet ”Om kollektivtrafikföretaget informerar om en förväntad försening senast i förväg har det ingen skyldighet att betala förseningsersättning” är däremot sämre. har svarat rätt, dvs. att påståendet är falskt. Majoriteten , har svarat att de inte vet om påståendet ”Om du har köpt årskort eller månadskort och kollektivtrafikföretaget permanent ändrar sin tidtabell så att du alltid kommer för sent till ditt arbete så har du rätt att få tillbaka en summa som motsvarar kortets återstående giltighetstid” är sant eller falskt. Det rätta svaret är att det är sant, vilket svarat. Framför allt är det vanligare att svara rätt bland de som åker med kollektivtra- fik relativt ofta. Det ställdes även en fråga i SCB:s enkät, där man som resenär skulle sätta sig in i en situation och svara vilket eller vilka alternativ man har rätt till. ”Du står på en perrong och ska resa med tåg till grannstaden som ligger . Precis när du ska kliva på tåget meddelas i högtalarna att tågresan ställs in på grund av vagnfel. Nästa avgång är , vilket innebär att du kommer att bli försenad om du tar nästa avgång. Vilket eller vilka av följande alternativ har du i den uppkomna situationen rätt till?” •Gratis transport till hemmet •Återbetalning av hela biljettkostnaden •Ersättning för transport till destinationen med något annat transportsätt (buss, taxi etc.) •Återbetalning av andra styrkta kostnader (t.ex. hotellkostnad på destina- tionsorten eller missat anslutningsflyg). Rätt svar är att man som resenär har rätt till återbetalning av biljettkostnaden eller ersättning för vidare transport till slutdestinationen. Även om hälften sva- rar att de inte vet, så kan man se att de rätta svaren är något som ändå är signi- fikant. Yngre personer, personer som bor i storstadskommuner och vanerese- närer verkar svara rätt i större utsträckning, vilket är ett mönster som känns igen (se diagram 7 nedan). 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR Diagram 7 Fördelning av svar på kunskapsfråga (andel) Av fokusgruppsundersökningen (bil. 2) framgår bl.a. följande. I fokusgrup- perna fick deltagarna svara på frågan: ”Känner du till att om du utsätts för en försening om minst i kortväga kollektivtrafik, har du möjlighet till ersättning för taxikostnader eller ersättning för resa med egen bil till destinat- ionen (i båda fallen kan ersättning betalas ut med upp till ca )?” Detta svarade nästan hälften av deltagarna ja på. På frågan ”Känner du till att det är olika regelverk som tillämpas för långväga och kortväga kollektivtra- fik?” svarade nästan hälften av deltagarna att man kände till det eller kunde ana det. Sammanfattningsvis konstaterades i fokusgruppsundersökningen att kännedomen bland deltagarna om innebörden av lagen om kollektivtrafikre- senärers rättigheter inte är särskilt utbredd bland vare sig vaneresenärer eller sällanresenärer. 6.4.2 Synpunkter på lagens tillämpning m.m. Av enkäten till kollektivtrafikföretagen (bil. 4) framgår att när det gäller före- tagens syn på ifall lagen i dess helhet är lätt eller svår att tillämpa så visar den övergripande bilden en tyngdpunkt åt att företagen tycker att lagen är relativt svår att tillämpa. Av kollektivtrafikföretagen svarade sju att lagen i dess helhet är ganska svår att tillämpa och ett företag att lagen är mycket svår att tillämpa. Tre av kollektivtrafikföretagen menade att lagen i dess helhet är ganska lätt att tillämpa och ett företag menade att lagen var mycket lätt att tillämpa. När det gäller frågan om kollektivtrafikföretagen anser att de får tillräckligt med stöd från myndigheter, t.ex. , för att tillämpa lagen så var samstämmigheten bland företagen relativt stor om att så inte är fallet. Av företagen svarade 6 av 13 att man fick stöd i mycket liten utsträckning och ytterligare två företag svarade i ganska liten utsträckning. Ett företag menade att man fick stöd i ganska stor utsträckning. Fyra företag svarade vet inte. 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR Svensk Kollektivtrafik menar å sin sida att de fått signaler från medlem- marna att redan från början haft en negativ inställning till Vidare har inte i tillräcklig utsträckning under- lättat för företagen att göra rätt utan snarare försvårat för branschen då man inte informerat företagen hur de ska göra för att göra rätt. I stället har Konsu- mentverket förlitat sig på sin tillsyn.180 När det sedan gäller den övergripande frågan om hur kollektivtrafikföreta- gen tycker att lagen fungerar på det hela taget så variera uppfattningen mellan anser att lagen fungerar ganska dåligt och ett företag att den fungerar mycket dåligt. Fyra företag menar att lagen fungerar ganska bra och ett företag att lagen fungerar mycket bra. Ett företag har inte besvarat frå- Den sammantagna bilden är således att företagens syn på hur lagen fun- gerar skiljer sig åt. Ingen tydlig tendens kunde utläsas men det finns en svag övervikt åt att företagen anser att lagen fungerar bra. När Svensk Kollektivtrafik besvarat frågan om hur lagen fungerar på det hela taget så menar man att om de svarar som branschföreträdare så fungerar lagen ganska dåligt eller mycket dåligt. Men om man skulle besvara frågan ur ett konsumentperspektiv så skulle bedömningen vara att lagen fungerar hyf- Resenärsforum framhåller när det gäller frågan om hur lagen har fungerat på det hela taget bl.a. att lagen i och för sig ger resenärerna rättigheter som är starkare än innan lagen kom till och att det är bra. Men det finns också en brist i att många resenärer inte känner till lagen och det t.ex. är krångligt att förstå att linjesträckningens längd avgör möjligheten till ersättning.182 6.4.3 Risken att resenärer blandar ihop lagen och EU- förordningarna Lagen tillämpas huvudsakligen på linjesträckningar som är kortare än . Vid längre sträckor träder EU-reglering in (tåg- eller busspassage- rarförordningen). Frågan är då om det kan uppstå problem vid ansökningar om förseningsersättning på grund av att resenärer inte känner till eller blandar ihop de olika regelverken för resenärers rättigheter vid kollektivtrafikresor? Även rätten till information och andra rättigheter som resenärerna tillerkänns i re- spektive regelverk skiljer sig självfallet åt beroende på vilket regelverk som är tillämpligt. Resenärsforum framhåller att det är lätt för resenärerna att blanda ihop EU- regleringen och den svenska lagen. Exempelvis om man som resenär åker från samma tågstation ungefär två olika dagar så kan det innebära att man reser med tåg med olika linjesträckning (kortare eller längre än 150 kilo- meter), och därmed är olika regelverk tillämpliga. 180Svensk Kollektivtrafiks inlaga till civilutskottets förstudie, Kommentarer till nuvarande lagstiftning om kollektivtrafikresenärers rättigheter, . 181Intervju med företrädare för Svensk Kollektivtrafik . 182E-post från ordföranden för Resenärsforum . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR det är ganska vanligt att det uppstår problem vid ansökningar om försenings- ersättning på grund av att resenärer inte känner till eller blandar ihop regelver- I fokusgruppsundersökningen (bil. 2) ombads deltagarna att besvara och diskutera om de kände till att det är olika regelverk som tillämpas för långväga och kortväga kollektivtrafik. Nästan hälften av deltagarna kände till eller kunde ana att det finns två regelverk. En 42-årig kvinna och vaneresenär från uttryckte saken på följande sätt: ”Jag funderar också på vad som räk- nas som kortväga kollektivtrafik, och jag har läst lite grann, men inte hittat informationen, och därför lagt ner.” I enkäten till kollektivtrafikföretagen (bil. 4) har företagen tillfrågats om problem som kan tänkas uppstå vid ansökningar om förseningsersättning på grund av att resenärer inte känner till eller blandar ihop de olika regelverken för resenärers rättigheter vid kollektivtrafikresor. Svaren från företagen skiljer sig åt ganska mycket, med en tyngdpunkt mot att det är ovanligt med problem; fyra företag svarar att det är ganska ovanligt och tre svarar att det är mycket Två företag vardera menar att det är ganska vanligt respektive mycket vanligt att resenärer blandar ihop regelverken. Ett företag har svarat vet inte och ett företag har inte besvarat frågan. SJ har särskilt kommenterat denna fråga och menar att resenärerna är för- virrade om vilka regler och rättigheter som gäller för respektive tåg då företa- gets tåg går olika sträckor och de har två regelverk att förhålla sig till. empel är SJ:s tåg på sträckan ––och omvänt. Några av SJ:s tåg går hela sträckan, dvs. längre än , och EU:s Andra tåg går bara sträckan – kortare än , och lagen om kollektivtrafikresenä- rers rättigheter gäller. För en resenär som reser sträckan – gäller med andra ord olika regler och rättigheter beroende på vilket tåg som resenären väljer att resa med (eller har för avsikt att resa med). Blekingetrafiken har valt att ersätta försenade tågresenär enligt den gene- rösare svenska lagen och inte enligt tågpassagerarförordningen. fiken menar att man inte kan göra skillnad på kunder som åker samma sträckor och blir försenade men åker med olika tåglinjer med olika lång linjesträckning. Även Skånetrafiken har tidigare tillämpat samma regelverk vid förseningar i Tågföretagen framhåller att deras medlemmar har uttalat att de tycker ris- ken för sammanblandning av regelverken är problematisk.185 konstaterar att resorna med medlemsföretagen oftast är längre än och att det sannolikt är därför det inte uppfattas som 183Intervju med ordföranden för Resenärsforum . tillämpar Skånetrafiken båda regelverken enligt e- post från Skånetrafiken . 185Intervju med företrädare för Tågföretagen . 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR något stort problem hos medlemsföretagen med sammanblandning av regel- 6.4.4 Regionala skillnader i lagens tillämpning I fallstudierna (bil. 5) har det undersökts om det går att påvisa några skillnader i hur lagen tillämpas i olika delar av landet. För att undersöka den frågan när- mare och för att få ett representativt urval har fyra län valts ut för fallstudier: , län, och . SL, Skånetra- fiken, Länstrafiken i och Dalatrafik är i sitt respektive län den klart största aktören i den kortväga kollektivtrafiken sett till bl.a. trafikvolym. De är därmed den viktigaste tillämparen av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter i sina respektive län. Fallstudierna i de fyra länen har därför av praktiska skäl i stor utsträckning inriktats på den tillämpning av lagen som dessa fyra kollektivtrafikföretag representerar. I fallstudierna framkom att det finns förutsättningar kopplade till geografi och kollektivtrafikens organisering och aktörer som delvis skiljer sig åt mellan länen och som kan påverka till- lämpningen av lagen. Det visade sig dock svårt att kvantitativt (och kvalitativt) utifrån de undersökta parametrarna belägga skillnader mellan hur lagen till- lämpas i olika län. I fokusgruppsundersökningen (bil. 2), där samma fyra län som ovan var representerade med var sin fokusgrupp, efterfrågades vad som är viktig in- formation före, under och efter en kollektivtrafikresa och hur kollektivtrafik- företagen svarar upp mot detta. Här redovisas inga regionala skillnader, med undantag för information till resenärerna om deras rättigheter, där det fanns en viss tendens att missnöjet med den typen av information var något högre bland deltagarna utanför storstadsregionerna (dvs. i och ). När det gäller kunskapen om rätten till ersättning för annan transport (med egen bil eller taxi) till destinationen vid förseningar så skilde sig kunskapsni- vån tydligt åt mellan regionerna i de olika fokusgrupperna. Sämst var känne- domen i och bäst i . I fokusgruppsundersökningen framkom inga tydliga regionala skillnader i kännedomen om vart man skulle vända sig för att ansöka om förseningsersätt- ning. Men en tendens var att kännedomen var något högre bland deltagarna i storstadsregionerna och än bland deltagare från och . I fokusgruppsundersökningen fick deltagarna också frågan ”Känner du till att det är olika regelverk som tillämpas för långväga och kortväga kollektiv- trafik?” Av deltagarna svarade nästan hälften att man kände till det eller kunde ana att så var fallet. Kännedomen om detta var betydligt högre bland fokus- gruppsdeltagarna i än deltagarna från andra regioner. Deltagarna fick vidare svara på frågan ”Vet du till vem man ska vända sig för att få ersättning?” Deltagarnas svar var i många fall svävande eftersom 186Intervju med företrädare för . Svaren är lämnade utifrån den kommersiella linjetrafikens eller kollektivtrafikens verksamhet. 6 HUR HAR LAGEN OM KOLLEKTIVTRAFIKRESENÄRERS RÄTTIGHETER FUNGERAT FÖR frågan blev hypotetisk då få hade erfarenhet av att söka förseningsersättning. Det framkom inga tydliga regionala skillnader men en tendens var att känne- domen om vart man ska vända sig för att ansöka om förseningsersättning var något högre bland deltagarna i storstadsregionerna och än bland deltagarna i och . 6.4.5Skillnader i hur lagen tillämpas när det gäller trafikslagen buss och tåg Lagen tillämpas huvudsakligen på resor i kollektivtrafiken med tåg, spårväg, tunnelbana och buss. När det gäller utbudskilometer i den subventionerade regionala linjetrafiken så dominerar trafikslaget buss. Därefter kommer tåg, som står för den näst största delen av utbudskilometrarna. Busstrafik är också det enda trafikslag som finns i samtliga län och tågtrafik finns i alla län utom län.187 Mot den bakgrunden kan det vara intressant att titta närmare på om det framkommit några skillnader i hur lagen tillämpas för trafikslagen buss och tåg. Av den aktgranskning som har gjorts av anmälningar från resenärer till (bil. 3) framgår att trafikslaget tåg är kraftigt överrepresen- terat bland de anmälningar som bedömts falla inom lagens tillämpningsom- råde (totalt 137 stycken) om förseningsersättning, bristande information eller båda de föregående kategorierna.