rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — Den första omfattar direkt- stöd (och rådets förordning (EU) nr 1307/2013) och marknadsåtgärder (och rådets förordning (EU) nr 1308/2013), och den andra omfattar landsbygdsutveckling (Europaparlamen- tets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013). Därtill finns bestämmelser om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (förordning (EU) nr 1306/2013). Genomförandet av GJP på nationell nivå regleras i ett antal lagar, förord- ningar och föreskrifter, t.ex. lagen (1994:1708) om EU:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter och lagen (2009:1424) om kon- troll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Frågor som rör lantbrukets sårbarhet har varit aktuella . Exempel- vis tillkännagav att regeringen borde vidta åtgärder vad gäller beredskapen mot störningar i elförsörjningen m.m.33 I fråga om lantbru- kets beredskap mot avbrott i elförsörjningen framgick bl.a. att ”försvarsutskot- tet anser att jordbrukare vilkas verksamhet är känslig för elavbrott i eget in- tresse bör sörja för att ha tillgång till reservkraft. Det kan inte förutsättas att kommunerna har möjlighet att hjälpa lantbrukare vid elavbrott. Något statsbi- dragssystem bör inte tillskapas men åtgärder som underlättar anskaffningar och samarbete mellan flera lantbruk bör stödjas”. Detta ledde senare till att det infördes krav på reservkraft för animalieproducenter.34 har utskotten varit aktiva bl.a. när det gäller en livsmedelsstra- tegi och åtgärder efter torkan , vilket beskrivs i det följande. Med anledning av regeringens proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet väcktes fem motioner. Utskottet behandlade även ca 70 motioner från den allmänna motionstiden /17 om livsmedels- och landsbygdspolitik. Bland annat behandlades yr- kanden om livsmedelskedjans sårbarhet vid kris, om ansvarsfördelningen för livsmedelsberedskapen vid kris, om livsmedelsförsörjningen som en parame- ter i civilförsvarsplaneringen och om självförsörjningsgrad. Med an- ledning av dessa yrkanden fick försvarsutskottet tillfälle att yttra sig. 1985/86:NU17 s. 63–64. 34Enligt 5 kap. 20 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2017:24) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. ska det finnas en godtagbar plan för hur djur- skyddet ska upprätthållas vid elavbrott. underströk i sitt yttrande 2016/17:FöU4y vikten av att säkerställer flöden av viktiga varor i en krissituation, inklusive livs- medel. delade även regeringens bedömning att hela livsme- delskedjan ska vara så robust att även allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Vidare konstaterade för- svarsutskottet att beredskaps- och försörjningstrygghetsfrågor i huvudsak han- teras i det utvecklingsarbete som bedrivs när det gäller samhällets krisbe- redskap och totalförsvar. ansåg att detta är positivt, eftersom frågan är komplex, och anförde att det förutsätter att det vidare arbetet leder till en för gemensam syn på hur vi som helhet ska se på vår självför- sörjningsgrad. påtalade även att det ligger på den enskilde att ta ett ansvar för sin egen livsmedelsförsörjning vid en kris och lyfte fram de initiativ som regeringen och MSB tagit för att stärka den enskildes bered- skap. Regeringen lämnade till följd av torkan 2018 proposition 2017/18:301 Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018. Med anledning av denna lämnade miljö- och jordbruksutskottet ett yttrande till finansutskottet. I sitt yttrande 2018/19:MJU1y välkomnade miljö- och jordbruksutskottet regeringens förslag om stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018. Utskottet uttalade att torkan hade fått stora konsekvenser för lantbrukarna, och det var angeläget att åtgärder vidtogs så snabbt som möjligt för att ge de svenska lantbrukarna bättre förutsättningar att hantera denna situation men även för att säkra livsmedelsförsörjningen. Även inom ramen för den ordinarie budgetprocessen budget beslutade i enlighet med utskottets förslag att skulle tillföras anslaget 1:17 Åtgärder för landsbyg- dens miljö och struktur inom utgiftsområde 23. Medlen avsattes för utgifter för ekonomiskt stöd till livsmedelsproduktionen i syfte att kompensera för in- komstbortfall i spåren av torka, för att dämpa effekterna av somma- rens långvariga torka som skapade stora problem för lantbrukare. In- förandet av ekonomiskt stöd till lantbruket med anledning av torkan förutsatte även att ändamålet för anslaget utvidgades. Således beslutade på förslag från utskottet att det berörda anslaget även skulle få användas till ut- gifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare som drabbats av torkan 2018.35 Därutöver uttalade miljö- och jordbruksutskottet att det önskade att reger- ingen i kommande resultatredovisning skulle analysera torkans effekter och redovisa vilka åtgärder som, utöver det ekonomiska tillskott som redan hade presenterats i den extra ändringsbudgeten, behövde vidtas.36 Slutligen välkomnade utskottet i sitt betänkande om livs- medelspolitik med anledning av motionsyrkanden om hanteringen av kött bl.a. 2018/19:MJU2, rskr. 2018/19:113. 2018/19:MJU2 s. 15. att berörda myndigheter hade arbetat intensivt med att underlätta för lantbru- kare med olika åtgärder och även arbetat exportfrämjande, vilket bidragit till ett stärkt lantbruk med ökad konkurrenskraft. Vidare noterade utskottet då att regeringen avsåg att återkomma med ett kraftfullt bondepaket, och utskottet poängterade i detta sammanhang dels vikten av att inkludera klimatomställ- ningens påverkan på jordbruket, dels vikten av att jordbruks- och livsmedels- sektorn har verktyg för att kunna hantera eventuellt extremväder . Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till vidtagna åtgärder.37 1.8 Självförsörjningsgrad och andra centrala begrepp Självförsörjningsgraden mäts i denna rapport enligt FN:s livsmedels- och jord- bruksorganisations (FAO) definition.38 I kallar vi det för den svenska marknadsandelen, dvs. svenska produkters andel av den totala förbrukningen i (produktion plus import minus export). Självförsörjningsgrad är ett begrepp som tolkas och beräknas på olika sätt. Enligt en rapport39 från FAO avser självförsörjning av livsmedel ett lands för- måga att tillgodose sina egna matbehov från inhemsk produktion. Enligt rap- porten är självförsörjning av livsmedel inte ett uttryck för livsmedelstrygghet, även om de två begreppen kan interagera. Vidare tar begreppet livsmedels- trygghet inte hänsyn till livsmedlens ursprung utan baseras på tre andra para- metrar som handlar om tillgänglighet, åtkomlighet och näringsinnehåll. Själv- försörjning av livsmedel syftar främst på tillgängligheten som är en del av livsmedelstryggheten. Fokus ligger på den inhemska kapaciteten att producera livsmedel i tillräckliga mängder. beräknar den svenska marknadsandelen, på det sätt som beskrivits ovan. beräknar marknadsandelen för olika varor men tar inte fram någon total siffra för den svenska marknadsandelen för jord- bruksvaror och livsmedel, bl.a. för att andelen är väldigt olika i sektorerna. Även FAO avråder från att beräkna en sammanvägd marknadsandel för livs- medelssektorn. Anledningen är att ett land kan ha en stor produktion av en vara som gör att detta land har en hög självförsörjningsgrad trots att landet är beroende av import av andra livsmedel för att mätta befolkningen. LRF beräknar i stället importens andel (som värdet i konsumtionsledet) av den svenska livsmedelskonsumtionen. Andelen beräknades till 2017 jämfört 2008. Sannolikt är , enligt LRF, en underskattning eftersom värdet av mindre ingredienser inte har beaktats. Res- terande andel, dvs. , benämns ibland som den svenska självför- sörjningsgraden. 2018/19:MJU12 s. 78. 38FAO Statistical Pocketbook 2012. 39FAO (2015), of Agricultural Commodity Markets. Utfallet på beräkningen av självförsörjningsgraden beror enligt en rapport40 om självförsörjningsgrad på vilken produkt som avses eller om det är pengar eller vara som räknas. Frågan är även om insatsvaror ska räknas med i begreppet självförsörjning, dvs. maskiner, traktorer, importerat proteinfoder, diesel, mineralgödsel osv. Självförsörjningsgraden mätt som marknadsandel är enligt forskare vid det finländska mer ett mått på konkurrenskraft än ett självförsörjningsmått. Ett lands marknadsandel ger en generell bild av lantbru- kets möjligheter att möta konsumenternas behov under normala omständig- heter.41 Forskarna menar vidare att måttet inte tar hänsyn till det faktum att inhemsk produktion i sig är beroende av importerade resurser. De har därför tagit fram en indikator som mäter direkt och indirekt import för livsmedels- produktionsindustrin genom att använda input- och outputtabeller. Ett lands självförsörjningsgrad behöver också enligt forskarna vid ställas i relation till vad livsmedelstrygghet innebär i ett visst land. Livsmedelstrygg- het är dock ett mångfasetterat och komplext ämne i sig. Det förekommer även andra sätt att mäta självförsörjning, t.ex. genom att mäta kalorier för olika produktionsvaror i stället för produktionsvärdet eller som andelen inhemska varor som livsmedelshandeln erbjuder i sitt sortiment.42 En forskningsstudie43 har undersökt den problematik som uppstår om län- der för en politik mot ökad självförsörjning och protektionism på bekostnad av internationell handel. Självförsörjning är enligt forskarna långt ifrån ett bi- närt politiskt val mellan att enbart förlita sig på inhemsk produktion eller att helt lämnas åt den fria livsmedelshandeln. Vid en närmare titt handlar det en- ligt forskarna mer om ett lands inhemska kapacitet för livsmedelsproduktion än om en politik som kan förhindra livsmedelshandel. Därför menar forskarna att den binära förståelsen av självförsörjning av livsmedel är kontraproduktiv och argumenterar för en bredare förståelse av begreppet genom att prata om självförsörjning i relativa termer. Enligt forskare vid FOI skulle kunna klara sig enbart med svensk mat om vi styrde om svensk produktion, men det är i praktiken inte realistiskt, bl.a. eftersom vi är en del av EU.44 I stället för självförsörjningsgrad använder , Livsmedels- verket och SVA begreppet försörjningsförmåga som ett mått på samhällets faktiska förmåga och menar att Målet med försörjningsförmåga ska vara att tillse att hela befolk- ningen har tillgång till den mängd och sammansättning av säkra livsmedel, inklusive dricksvatten, som behövs för att upprätthålla sin hälsa under minst en tremånadersperiod av höjd beredskap och samhällsstörningar. 40Linderholm, (2018), självförsörjningsgrad – energi till människor och mo- torer från svenskt jordbruk 2017–2018. 41Knuuttila, (2014), Import Dependency of . 42Teamsintervju med tjänsteman vid PTT, den finländska motsvarigheten till Konjunkturin- stitutet, samt Clapp, (2017). 43Clapp, (2017). 44Intervju med forskare vid FOI, . Därmed kan det civila försvaret stödja Försvarsmakten och bidra till för- svarsförmåga och försvarsvilja.45 1.8.2 Andra centrala begrepp Försörjningstrygghet kan definieras som att tillgodose behovet av nödvändiga varor och tjänster genom såväl inhemsk produktion och lagerhållning som im- port.46 Konkurrenskraft är företagens förmåga att bedriva verksamhet som är lönsam på lång sikt.47 Livsmedelskedjan brukar beskrivas som allt ”från jord till bord” och omfattar många aktörer, från primärproduktion till handel och måltidsturism.48 Exem- pelvis kan en livsmedelskedja se ut så här: Insatsproduktion Primärproduktion Förädling/Industri Lagring/Gros- sist  Handel  Konsument För att livsmedelskedjan ska fungera behöver även distributionen och logisti- ken mellan de olika delarna fungera. Livsmedelssäkerhet (food safety) kan definieras som att livsmedlen inte ska utsätta konsumenten för någon hälsorisk vare sig på lång eller på kort sikt. Hälsorisken kan orsakas av att livsmedlet ur riskvärderingssynpunkt innehål- ler höga halter av icke önskvärda substanser och organismer.49 Livsmedelstrygghet (food security) innebär enligt FAO:s definition att alla människor har fysisk och ekonomisk tillgång till tillräckligt med näringsriktig och säker föda som uppfyller deras näringsbehov och mat- preferenser och möjliggör ett aktivt och hälsosamt liv.50 Primärproduktion definieras i denna studie som primärprodukter inklusive skörd, mjölkning samt produktion av livsmedelsproducerande djur före slakt.51 Resiliens är ett systems långsiktiga förmåga att motstå, klara av och återhämta sig efter förändringar. Total faktorproduktivitet (TFP) är den produktionsökning som uppstår utan att användningen av produktionsfaktorer förändras.52 TFP beräknas genom aggre- gering med hjälp av indexmetoder. Generellt aggregerar man produktion och produktionsfaktorer för att få ett produktionsvolymindex och ett volymindex för produktionsfaktorerna. För att kunna aggregera heterogena produkter och 45E-post från , samt , och (2020), Livskraft – mätt och frisk. 46LRF (2019), Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygghet avseende primärproduktion av livsmedel. 47Jordbruksverket (2019), Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport , s. 13. 2016/17:104. 49Jordbruksstatistisk årsbok 2011, s. 299. 50FAO Statistical Pocketbook 2012. 51Definitionen utgår från första delen av definitionen i och rådets för- ordning (EG) nr 178/2002. 52Jordbruksverket (2014), Produktivitet – grunden för konkurrenskraft En genomgång av grundläggande begrepp. produktionsfaktorer används generellt deras priser, då detta säkerställer att för- ändringar i produktivitet inte beror på förändringar i relativpriser. Kvoten mel- lan produktionsvolymindex och volymindex för produktionsfaktorerna ger ett produktivitetsindex.53 53Jordbruksverket (2017), Jordbrukets produktivitet och struktur – Produktivitetstillväxt och strukturutveckling inom produktionen av griskött, nötkött och mjölk samt inom växtodlingen (2002–2014), s. 18. 2 Uppföljning av lantbrukets sårbarhet Detta kapitel innehåller uppföljningen av lantbrukets sårbarhet (del B). Inled- ningsvis presenteras en kort bakgrund om fallstudiekommunerna, som valdes utifrån kriterier som beskrivits ovan i metodavsnittet. 2.1 Bakgrund om fallstudiekommunerna Lantbruket i är stort inom växt- och trädgårdsodling och markpriserna är höga. Förutsättningarna ser olika ut beroende på bygd – om det är skogs- område, mellanbygd eller slättbygd. På slätten bedrivs huvudsakligen växtod- ling och i mellanbygderna finns den största delen av djurhållningen och kom- binationsgårdarna, enligt i Skåne.54 I är det stora variationer i de naturgivna förutsättningarna när det gäller var de sammanhängande områdena med goda odlingsjordar finns och var det finns vatten tillgängligt för bevattning. är känd för sina goda jordar. är vattentillgångarna i begrän- sade (om man bortser från och ). En stor del av länets växtod- ling och animalieproduktion finns i . I andra delar av länet, som t.ex. i Boråstrakten, finns mer vatten att tillgå, enligt i Västra Göta- lands län.55 I län finns mycket naturbeten och stor animalieproduktion, vilket genererar mycket gödsel. Genom regionen går det s.k. mjölkkobältet och be- tesmarksbältet. Jordarna är goda och genomsläppliga. I län var som- maren torr både 2018 och 2019, enligt i län.56 I har de flesta lantbrukarna mjölk- eller nötköttsproduktion. Det finns många små skiften i . Runt och älvdalarna finns fina jordar för växtodling. Speciellt för regionen är att åkrarna ligger högt över havet, många 300–över havet och en del så högt som 700–över havet, enligt i län.57 54Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 55Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 56Intervju med tjänstemän vid i län, . 57Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Figur 1 Andel jordbruksmark av landarealen per kommun, 2019 Källa: SCB, Jordbruksmarkens användning 2019. i är den kommun bland kommunerna i fallstudierna som har den högsta andelen jordbruksmark, se figur 1 och tabell 1. I samtliga fallstudie- kommuner är andelen lantbruksföretagare . Mjölk- produktionen är också utbredd i samtliga kommuner. 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET2020/21:RFR7 Tabell 1 Bakgrundsstatistik över , , och Andel åkerareal av total areal 2015 (%) Andel betesmark av total areal 2015 (%) Andel lantbruksföretagare över 60 år 2016 (%) Kor för mjölkproduktion 2016 Kor för uppfödning av kalvar 2016 Kvigor, tjurar och stutar Kalvar, under 2016 Baggar och tackor 2016 Galtar för avel 2016 Suggor för avel 2016 Slaktgrisar, och därutöver Smågrisar, under 2016 Källa: SCB, Markanvändning i , statistikdatabas. Intervjuerna med lantbrukarna i fallstudierna ger inte en helt rättvisande bild ur sårbarhetssynpunkt av länen som helhet. Exempelvis är förutsättningar för lantbrukarna bättre i än i många andra delar av eftersom det ligger nära och E14. Dock har länens perspektiv fångats i intervjuer med länsstyrelser och LRF:s olika regionkontor. är det särskilt viktigt att ha god beredskap i fallstudiekommu- nerna eftersom de representerar en stor andel av jordbruket i . Ur- valskriterier för fallstudierna finns i avsnitt 1.6. Se även utvecklingen av anta- let förvärvsarbetande i de olika kommunerna i bilaga 4. 2.2 Förutsättningar för att bedriva lantbruk I detta avsnitt besvaras frågan om hur förutsättningarna för att driva lantbruk har sett ut i geografiskt. Det övergripande svaret på frågan är att förutsättningarna för att driva lant- bruk ser väldigt olika ut i olika delar av . Förutsättningarna skiljer sig också åt beroende på vilken typ av lantbruk som bedrivs. Riskerna för sårbarhet är därför många. Dock är bristen på drivmedel den risk för sår- barhet som blivit mest framträdande i uppföljningen. Det finns enligt tjänstemän vid tydliga geografiska skill- nader i förutsättningarna för primärproduktion i med starkare och sva- gare kluster, och det kan även skilja sig mellan produktionsinriktningar. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET regioner som har tillgång till stödfunktioner, som rådgivare och servicetekni- ker samt arbetsmaskiner etc., har bättre förutsättningar än de regioner som inte har det. Ett gott företagsklimat i regionen bidrar till att fler vågar investera och utveckla sin verksamhet. Attityden och inställningen till sektorn och omgiv- ningen har också stor betydelse för hur man driver och utvecklar sina lant- bruksföretag.58 Generellt har man haft större skördar i än i norr, men skör- darna kommer att växa i norra med en längre odlingssäsong, som är en följd av förändringar i klimatet. I och i har det länge varit milda vintrar, och lantbrukarna märker redan att odlingsperioden har för- längts.59 Lantbrukarna anger själva att de ser flera olika risker i sitt lantbruk, se dia- gram 3. De två vanligaste risker för sårbarhet som lantbrukarna uppger i Lant- bruksbarometerns januarimätning 2020 är beroendet av drivmedel och bero- endet av EU:s jordbruksstöd. Diagram 3 Risker för sårbarhet enligt lantbrukarna Svarade på frågan: Vilken eller vilka faktorer anser du innebär risk för sårbarhet i ditt lantbruk? (De svarande har kunnat uppge flera risker för sårbarhet.) Källa: Lantbruksbarometerns januarimätning 2020. 58Telefonintervju med tjänstemän vid , . 59Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid (ett konsultföretag inom lant- bruk och trädgård ägt av ), . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Förutsättningarna för att driva lantbruk påverkas av att alla delar i livsmedels- kedjan fungerar, vilket är viktigt att betona trots att denna uppföljning fokuse- rar på primärproduktionen. I följande avsnitt beskrivs förutsättningarna för att driva lantbruk och ris- kerna för sårbarhet närmare. 2.2.1 Kostnader och intäkter Lantbrukarnas intäkter i förhållande till deras kostnader, dvs. vad vi brukar kalla lönsamheten, är en viktig förutsättning för att kunna driva lantbruk i Sve- rige. Då ingår i EU och står under EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är lantbrukare i berättigade att söka EU-stöd, se bilaga 2. De flesta lantbrukare är beroende av EU-stöden för att kunna driva sitt lantbruk, se diagram 3 ovan. Vid en jämförelse mellan lantbrukarnas produktionssub- ventioner och deras vinst, dvs. deras ersättning för eget arbete och kapital, se diagram 4, översteg subventionerna –2019 vinsten alla år utom . Detta betyder att lantbrukarna med nuvarande system är beroende av subventionerna för att få lönsamhet i sitt lantbruk. Enligt är storleken på och tidpunkten för utbetalning av EU-stöden också en förutsättning för att många lantbrukare ska kunna bedriva sin verksamhet i varje fall på kort sikt, men variationen är stor.60 Diagram 4 Produktionssubventioner61 och ersättning för eget arbete och kapital 2010–2019 60Intervju med tjänstemän vid , . 61I produktionssubventionen ingår alla EU-stöd i pelare I (gårdsstöd, förgröningsstöd, stöd till unga), dock ingår inte det kopplade stödet till nötkreatur. Därtill ingår arealkopplade EU- stöd i pelare II (miljöstöd [betesmarksstöd och vallstöd] ekostöd, kompensationsstöd samt 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Lantbrukare är beroende av EU-stöd och andra stöd Bland lantbrukarna som deltog i fallstudierna har det inte framkommit några framträdande geografiska skillnader i beroendet av EU-stöden kopplat till ris- ken för sårbarhet. Däremot visar Lantbruksbarometerns januarimätning 2020 att det finns skillnader. I Lantbruksbarometerns sju regioner62 svarade av lantbrukarna att beroende av EU-stöd var en risk för sårbarhet. Den region där flest uppgav detta var region 7 som består av , Väs- terbottens och . Den region där lägst andel lantbrukare uppgav detta var region 1, som utgörs av , och . Även i fallstudierna har det framkommit att många lantbrukare är beroende av EU-stöden, som gårdsstödet, investeringsstödet och kompensationsstödet. vill många lantbrukare i stället för stöd få bättre betalt för sina pro- dukter.63 I nämner många att de även är beroende av det nationella stödet till jordbruket i norra (Norrlandsstödet), som ska kompensera för dy- rare produktionsförutsättningar, samt av transportbidraget till norra i menar att Norrlandsstödet, miljöersättningarna och ersättningarna för ekologisk produktion är otroligt viktiga och att dessa stöd tillsammans ger mer pengar till länets lantbrukare än EU:s direktstöd.65 Pengarna i investeringsstödet för programperioden –2020 för Jämt- land tog slut . En del lantbrukare fick då bromsa sina planer på att genomföra investeringar.66 I fallstudierna i lyfter en lantbrukare fram att investeringsstödet behövs för att få lantbrukare att t.ex. investera i solceller eller anlägga våtmar- ker.67 EU-stöden har lett till en kapitalisering av åkermarken och högre arrendepri- ser, vilket framförts av lantbrukare i södra Dock är lantbrukarna, enligt en växtodlingsrådgivare, även med själva och bidrar till den utvecklingen. Lantbrukarna driver utvecklingen genom att Det nationella stödet till jordbruket i norra , Norrlandsstö- det, ingår inte. E-post från , . 2 redovisas Norrlandsstödet . 62Regionindelning i Lantbruksbarometern: Region 1: , län och Väst- manlands län, region 2: , län, och , region 3: , län, och , region 4: län och län, region 5: och , region 6: , och samt region 7: , och . 63Intervjuer med lantbrukare i , , och , –06, 2020- 02-10–12, –26 och –25. 64Skype- och telefonintervjuer med lantbrukare i , –25. 65Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 67Intervju med lantbrukare i , . 68Intervjuer med lantbrukare i och , och . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET markägandet koncentreras till färre lantbrukare och specialiserade gårdar med större enheter för djurhållning eller växtodling.69