eunbil · H90N4E01DD · 2021-11-15 00:00:00 — möte (inre marknads-, forsknings- och rymdministrarna) den 25– (ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftning (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Lagstiftningsöverläggningar (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Förordningen om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster, DSA) och om ändring av direktiv /31/EG Beslut om allmän inriktning. Förslagets innehåll: Förslaget till förordning om en inre marknad för digitala tjänster (DSA) syftar till att skapa en inre marknad för digitala tjänster och harmonisera regler för förmedlingstjänster. Det innefattar bland annat att förbättra och tydliggöra regler för hantering av innehåll och motivering av beslut, överklagandemekanismer, transparens, informationsutbyte mellan medlemsstater samt att införa skarpare bestämmelser för regelefterlevnad för mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer. Regler som diskuterats särskilt i rådet är sådana som rör tillsyn och verkställighet av förordningen, skyldigheter för onlinemarknadsplatser, harmonisering av förelägganden som kan riktas mot förmedlingstjänster samt frågor om hantering av funktioner för anmälan och åtgärder (s.k. notice and action). Diskussioner har även ägt rum kring tillämpningsområdet och relationen till andra rättsakter. Diskussionerna har resulterat i ökade skyldigheter för onlinemarknadsplatser, tydligare skrivningar om ramarna för förelägganden samt en ändrad tillsyn och verkställighet av förordningen där kommissionen föreslås vara mer involverad för mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer. Därutöver har diskussionerna resulterat i skrivningar om beaktandet av yttrande- och informationsfriheten samt mediefriheten och mediepluralism. Även mycket stora sökmotorer omfattas uttryckligen av särskilda skyldigheter. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är i grunden stödjande till förslaget och anser att tillhandahållare av förmedlingstjänster behöver ta ett större ansvar för innehåll som uppenbart är olagligt, som yttrande- och informationsfriheten värnas. En central utgångspunkt för regeringens arbete med DSA är att säkerställa en lagtext som bidrar till att den digitala inre marknaden främjas och att reglerna är tydliga för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare. Fragmentering ska motverkas och företagens, särskilt små och medelstora företags, intresse av förutsebarhet och rättssäkerhet måste säkerställas i största möjliga utsträckning. För att säkerställa en enhetlig tillsyn av förordningen bör ursprungslandsprincipen från e-handelsdirektivet bevaras. En annan viktig princip är förbudet mot att rikta generella övervakningsskyldigheter mot tjänstetillhandahållare. Regeringen anser även fortsatt att det är nödvändigt att uppnå en balans i det slutliga förhandlingsresultatet, bland annat i syfte att säkerställa respekten för mänskliga rättigheter, inklusive yttrandefriheten, jämställdhet och principen om icke-diskriminering, som skyddet för människors hälsa och miljön inte urholkas. I den bemärkelsen är det även av yttersta vikt att förordningen uppvisar en förenlighet med i relevanta delar. Därtill behöver regelverket främja den digitala ekonomin och plattformars innovationskapacitet. Regeringen ska därför verka för att den slutliga förordningen är utformad så att den blir väl avvägd och proportionerlig samt att förordningen inte leder till ojämlika konkurrensvillkor mellan marknadens aktörer. När det gäller de grundlagsmässiga aspekterna av förslaget anser regeringen att det förslag som föreligger bör kunna accepteras inom ramen för en allmän inriktning. Regeringen kommer även fortsatt bevaka och följa upp att viktiga delar av rådets förslag finns med. Det gäller inte minst att de åtgärder som vidtas av förmedlingstjänster efter anmälan ska omfatta enbart innehåll som uppenbart är olagligt och inte olämpligt innehåll samt att förordningen förblir en förfarandereglering. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Överläggning med om grundlagsaspekterna i förslaget ägde rum , och . Information lämnades till näringsutskottet och samråd med ägde rum . Fortsatt behandling av ärendet: Under förutsättning att en allmän inriktning antas i rådet kommer förslaget fortsatt att behandlas i trilogförhandlingar mellan rådet, och kommissionen. Faktapromemoria: Fakta- PM 2020/21:67 – Förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster Förordningen om konkurrensdrivna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten Digital Markets Act, DMA) Beslut om allmän inriktning Förslagets innehåll: Förslaget rör en förhandsreglering av stora digitala plattformsföretag. Syftet med förslaget, som grundar sig på artikel 114 i EUF-fördraget, är att säkerställa en konkurrensutsatt och rättvis digital sektor i allmänhet och grundläggande plattformstjänster i synnerhet, i syfte att främja innovation, hög kvalitet på digitala produkter och tjänster, rättvisa och konkurrens-kraftiga priser samt en hög kvalitet och valmöjligheter för företags- och slutanvändare inom den digitala sektorn. Förslaget till DMA presenterades av kommissionen . genomfördes en första läsning av förslaget och ett första kompromissförslag lades fram. Därefter har tre kompromissförslag lagts fram av ordförandeskapet, varav det senaste . höll konkurrenskraftsrådet en diskussion som gav vägledning för de fortsatta förhandlingarna och noterade en lägesrapport från ordförandeskapet. Vidare gavs gav stöd åt det inkommande ordförandeskapets ambition att slutföra texten och få ett mandat för att börja förhandla med . I Europeiska rådets slutsatser från den 21–uppmanades lagstiftarna att fortsätta arbetet med förslaget om DMA i syfte att nå en ambitiös överenskommelse . Det slovenska ordförandeskapet har identifierat ett enhetligt stöd från medlemsstaterna i arbetsgruppen när det gäller den nu framlagda kom-promisstexten och föreslår att den ska ligga till grund för ett beslut om allmän inriktning vid konkurrenskraftsrådet . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser de harmoniserande reglerna i DMA som ett viktigt steg för bättre förutsättningar för konkurrens, innovation, investeringar och inträde av nya aktörer på plattformsmarknader och till att balansen mellan stora grindvaktsföretag och deras företagsanvändare förbättras. Det är viktigt att reglerna kommer på plats . Regeringen har i rådsförhandlingarna verkat stödjande tillkommissionens ursprungliga förslag. Viktiga frågor i detta avseende har varit att bibehålla en hög grad av harmonisering av lagstiftningen, att kommissionen ska ha tydligt huvudansvar för tillsynen över de företag som klassificeras som grindvakter och att bördan och involveringen av de nationella myndigheterna ska begränsas. Detta är viktigt inte minst från ett inre marknadsperspektiv. Vidare har regeringen verkat för att innebörden av de skyldigheter som grindvakterna åläggs att följa i förordningen i huvudsak bevaras och att logiken dem emellan bibehålls. Det har även varit viktigt att sträva efter en balanserad förordning så att inte innovation och investeringsviljan hos de företag som omfattas av regleringen påverkas på ett oproportionerligt sätt samt att det förslag som kommer på plats innebär ett effektivt och rättssäkert förfarande för företagen. Utgångspunkten för regeringen har varit och är att uppnå en framtidssäkrad förordning som snabbt kan anpassas till nya marknadsförhållanden. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är rimligt att kommissionen ges befogenheter att exempelvis revidera metodiken rörande tröskelvärden för vilka företag som klassificeras som grindvakter. Det bör dock anges tydligt i förordningen vad delegeringarna avser. Regeringen anser att det förslag som har lagts fram är balanserat och proportionerligt och att den kompromisstext som ordförandeskapet har presenterat kan ligga till grund för beslut om allmän inriktning vid . Datum för tidigare behandling i : Regeringen överlade efter begäran med näringsutskottet . Den 20 respektive överlade regeringen med näringsutskottet och inför konkurrenskraftsrådet . Fortsatt behandling av ärendet: Efter ett beslut om allmän inriktning i konkurrenskraftsrådet kommer för-slaget att behandlas inom ramen för trilog mellan , och Europeiska kommissionen. Faktapromemoria: Fakta- PM 2020/21:66 – Förordning om konkurrensdrivna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn Ansvarigt statsråd: () (industripolitik) Förslagets innehåll: Något diskussionsunderlag har ännu inte presenterats för dagordningspunkten. Diskussionen på mötet väntas behandla genomförandet av med fokus på kopplingen mellan faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) och EU:s industri. presenterade kommissionen sitt förslag till flerårig budgetram (MFF) för perioden –2027 och till inrättande av Next Generation EU (NGEU). Vid Europeiska rådets möte den 17–nåddes en överenskommelse om MFF, inklusive systemet för Europeiska unionens egna medel, samt NGEU. De aktuella rättsakterna antogs av rådet . Beslutet om systemet för EU:s egna medel trädde ikraft efter att samtliga medlemsstater ratificerat beslutet. presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för finansieringen av NGEU. I meddelandet redovisar kommissionen hur upplåningen på kapitalmarknaden ska organiseras och skötas. presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens. Förordningen trädde i kraft . Enligt förordningen ska medlemsstaterna lämna in återhämtnings- och resiliensplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. Planerna ska godkännas genom att rådet antar genomförandebeslut. har 22 genomförandebeslut godkänts. Planerna ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna planerar att genomföra, ange tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är viktigt med ett ambitiöst genomförande av återhämtningsplaner inom faciliteten för återhämtning och resiliens för att stärka EU:s utveckling , inklusive förutsättningarna för EU:s industri. Regeringen välkomnar att faciliteten för återhämtning och resiliens innehåller ambitiösa klimatkrav. Det är vidare viktigt att främja synergierna mellan ekonomisk återhämtning samt den gröna och digitala omställningen. Den gröna och digitala omställningen innebär möjligheter för europeisk industri, vilket till exempel de uppmärksammade investeringarna i norra visar. För att uppnå målen om ekonomisk återhämtning och grön omställning bör ekonomiska åtgärder, i möjligaste mån, bidra till uppfyllelse av EU:s klimatmål. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om finansieringen av NGEU har ägt rum , . Överläggning med finansutskottet om kommissionens strategi för finansieringen av NGEU ägde rum . Samråd med inför rådets antagande av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) ägde rum och samråd om enskilda genomförandebeslut . Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum . fick senast information om processen för återhämtnings- och resiliensplanernas genomförandebeslut . blev FiU senast informerad om läget för den svenska planen. Fortsatt behandling av ärendet: Det är inte känt om rådslutsatser kommer att antas . Faktapromemoria: Faktapromemoria 2020/21:FPM104 Strategi för finansiering av EU:s återhämtningsinstrument Faktapromemoria 2019/20:FPM52 Förslag till förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens Aktuella lagstiftningsförslag (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) EU Fit for 55-paketet Informationspunkt, lägesrapport från slovenska ordförandeskapet. Ansvarigt statsråd: (industripolitik), Per (klimatpolitik), (energipolitik), (finanspolitik) och (transportpolitik) Förslagets innehåll: Vid mötet kommer kommissionen presentera en lägesuppdatering gällande Fit for 55-paketet. Kommissionen presenterade sin industristrategi och en uppdaterad industristrategi . I båda strategierna är den gröna omställningen en central del. presenterade kommissionen sitt lagstiftningspaket ”Fit for 55” (COM (2021) 550 final). Paketet syftar till att nå EU:s skärpta klimatmål till 2030, att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med jämfört nivåer samt att uppnå klimatneutralitet . Fit for 55-paketet innehåller sammanlagt 13 förslag, varav åtta gäller befintliga rättsakter och fem av förslagen är till nya rättsakter och initiativ. Förslagen gäller områdena klimat, energi, bränslen, fordon, transporter, byggnader samt markanvändning och skogsbruk. Många av förslagen kommer att ha påverkan på EU:s industri. Kommissionen beskriver paketet som en mix av olika typer av styrmedel: prissättande, målsättande, reglerande samt stödåtgärder. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /34/EU, direktiv /109/EG, direktiv /43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering. Informationspunkt, lägesrapport. Förslagets innehåll: Det slovenska ordförandeskapet väntas ge en lägesrapport om de pågående förhandlingarna om förslaget till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering inklusive en översikt över ordförandeskapets kompromissförslag. Förslag till och rådets direktiv om konsumentkrediter Informationspunkt, lägesrapport. Förslagets innehåll: Det slovenska ordförandeskapet väntas ge en lägesrapport om pågående förhandlingar i rådet. Förslaget till och rådets direktiv om konsumentkrediter innehåller bestämmelser som harmoniserar ett antal aspekter i konsumentförhållanden när det gäller vissa kreditavtal och gräsrotsfinansieringstjänster. Målsättningen är att förbättra konsumentskyddet och därmed öka konsumenternas förtroende samt att främja en väl fungerande inre marknad för konsumentkrediter genom att säkerställa lika villkor för kreditgivare i alla medlemsstater. Förslaget ska även beakta den tekniska utveckling som skett efter antagandet av det nuvarande direktivet. Förordning om allmän produktsäkerhet Informationspunkt, lägesrapport. Förslagets innehåll: Det slovenska ordförandeskapet väntas ge en lägesbeskrivning om förhandlingsläget. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om allmän produktsäkerhet som kommer att ersätta nu gällande produktsäkerhetsdirektiv som är . Regelverket revideras bl.a. för att anpassas till nya utmaningar till följd av ny teknik och behov av att skydda konsumenter som handlar via digitala marknadsplatser från farliga produkter. Återkallelseförfaranden föreslås effektiviseras för att undvika att farliga produkter blir kvar hos konsumenterna. Ett annat övergripande syfte är att förbättra efterlevnaden av produktsäkerhetsregler i hela leveranskedjan. Förslaget förbättrar för företagen genom tydligare regler och mer lika villkor för näringsidkare. Informationspunkt, lägesrapport. Förslagets innehåll: Kommissionen väntas ge en presentation av en ny förordning om maskiner som ska ersätta det nu gällande maskindirektivet. Förslaget till ny förordning presenterades . Förslaget till förordning är tänkt att bidra både till den digitala övergången och till att stärka den inre marknaden. Målen med det nuvarande maskindirektivet är att upprätthålla, öka och utjämna säkerhetsnivån på maskiner mellan medlemsstaterna inom EU. Årsrapport från nätverket av företrädare för små och medelstora företag till konkurrenskraftsrådet Informationspunkt, presentation av kommissionen. Förslagets innehåll: Kommissionen avser presentera den årliga rapporten som tagits fram av som beskriver status i genomförandet av EU:s politik för små och medelstora företag samt de huvudsakliga frågorna som tagits upp inom nätverket . Årets rapport är ännu inte publicerad. Förslagets innehåll: Kommissionen avser informera om arbetet inom Industriforumet. Forumet aviserades i den uppdaterade industristrategin och hade sitt första möte . Forumet, vars uppgift är att understödja kommissionen i genomförandet av industristrategin, består av representanter från bland annat medlemsstater, industriorganisationer, icke-statliga organisationer, forskningsinstitutioner, och fackföreningar. Workshop om reformen av förfarandena för godkännande och begränsning inom Reach (Brdo, ) Information från det slovenska ordförandeskapet Förslagets innehåll: Det slovenska ordförandeskapet väntas återrapportera från en informell workshop angående översynen av Reach-förordningen och förändringar av tillstånds- och begränsningsprocesserna. Reach- förordningen är en harmoniserad kemikalielagstiftning inom EU vars syfte är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön som konkurrenskraft och innovation förbättras. Toppmöte i om nästa generations innovatörer i EU och investeringskonferens (, 26–) Information från slovenska ordförandeskapet. Förslagets innehåll: Ordförandeskapet avser att rapportera från konferensen “Next Round 21” som ägde rum den 26–i . Innehållet var brett och berörde bland annat Traffic Light (ett sätt att visualisera hur EU:s medlemsstater implementerar och fortskrider med policys och stödprogram till start-ups och scale-ups). Svenskt icke-papper om en handlingsplan för tjänstesektorn Information från svenska delegationen Förslagets innehåll: Som uppföljning till det icke-papper som presenterade tillsammans med andra medlemsländer och i ljuset av den reviderade industristrategin, har tagit fram ett papper om en handlingsplan för tjänster. I pappret uppmanas kommissionen ta fram en handlingsplan för tjänster . Ett antal åtgärder föreslås som kan tas med i en sådan handlingsplan. Åtgärderna syftar huvudsakligen till att stärka efterlevnaden av befintligt regelverk på tjänsteområdet, följa upp redan identifierade hinder samt öka den fria rörligheten av yrkesverksamma. Meddelande om en konkurrenspolitik – redo för nya utmaningar Information från kommissionen. Förslagets innehåll: Kommissionen avser informera om konkurrenspolitiken för i sitt meddelande Competition Policy – Fit for och i detta dra upp riktlinjerna för och åtgärder inom konkurrens- och statsstödsområdet. Enligt regeringen bör notera informationen och kan vid behov framföra att den fortsatt stödjer en konkurrenspolitik som är evidensbaserad och bygger på en självständig och oberoende tillsyn. Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den franska delegationen. Förslagets innehåll: Den franska delegationen förväntas presentera arbetsprogrammet för sitt inkommande ordförandeskap. Rådets möte (Konkurrenskraft: forskning och rymd) Rådsslutsatser om styrning av europeiska forskningsområdet (ERA) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av rådsslutsatser Rådslutsatserna tar sin utgångspunkt i det meddelande som kommissionen presenterade och de rådsslutsatser som antogs vid om att utveckla det europeiska forskningsområdet, ERA. I rådsslutsatserna beskrivs en struktur där rådet ansvarar för policyutformning och strategisk styrning av ERA. Kommissionens funktion beskrivs vara att ta fram förslag på ERA-initiativ samt stödja och övervaka dess genomförande. Medlemsstaternas tillskrivs att tillsammans med kommissionen utforma och genomföra ERA-initiativen och anpassa sina nationella åtgärder, investeringar och reformer i strävan efter gemensamma mål. Slutligen framhålls behovet av att intressenterna är delaktiga i utformningen av policy. I rådsslutsatserna uppmanas kommission och medlemsstaterna, samt rekommenderas associerade länder och tredjeländer, att vidta åtgärder och implementera aktiviteterna beskrivna i rådsslutsatserna. Till exempel uppmanas kommissionen att bilda , samt att presentera ett uppföljnings- och utvärderingssystem för ERA för Rådet i mitten av 2022. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att europeiska forskningsområdet (ERA) är ett viktigt gemensamt politiskt projekt och utvecklingen av ERA är av stor betydelse för att skapandet av ny kunskap ska vara samhället och dess invånare till nytta. ERA ska stärka EU:s globala konkurrenskraft och näringslivets förmåga att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen anser att utvecklingen av ERA fortsatt ska bygga på excellensprincipen, vilket lyfts fram i rådsslutsatserna. Principen om excellens innebär att de bästa forskarna med de bästa idéerna i en ansökan för en utlysning får finansiering, vilket bör vara en hörnsten för alla investeringar inom ERA. Regeringen anser att rådsslutsatserna är tydliga och väl fördelar ansvaret på rådet, kommissionen, medlemsstaterna och andra intressenter på ett sätt som kan stärka den fortsatta utvecklingen av ERA. Regeringen konstaterar att många av åtgärderna för att utveckla ERA ligger på nationell nivå. Nationella reformer i alla länder inom ERA, för exempelvis jämställdhet och meritokratisk rekrytering inom akademi jämte nationella investeringar mot treprocentsmålet är en förutsättning för en effektiv inre marknad för kunskap och kunskapsarbetare. Åtaganden av ERA-åtgärder på nationell nivå ska vara frivilliga. Regeringen ser positivt på att europeiska länder som associeras till Horisont ska erbjudas att aktivt medverka i utvecklingen av ERA och att relevanta tredjeländer ska bjudas in från fall till fall. Regeringen bedömer att förhandlingsresultatet ligger i linje med ståndpunkter under förhandlingen. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom rådslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : , och , UbU , , och . Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM25, En ny era för det europeiska forskningsområdet Rådsrekommendation om Pakt för forskning och innovation i Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av rådsrekommendation I enlighet med kommissionens meddelande om ERA liksom rådslutsatser antagna vid KKR presenterade kommissionen ett förslag på en rådsrekommendation om en pakt för forskning och innovation i . Rekommendation till en pakt innebär en icke-bindande överenskommelse mellan medlemsstaterna att tillsammans utveckla prioriterade åtgärder för forskning och innovation i syfte att utveckla ERA. Rådsrekommendationen inleds med att ange gemensamma europeiska värderingar och principer för den europeiska forskningssektorn, till exempel vetenskaplig excellens, jämställdhet, etik, integritet, forskningens frihet, värdeskapande och socialt ansvar. Därefter identifieras ett antal olika prioriterade åtgärder som exempelvis öppen vetenskap, kopplingar till regionala program och åtgärder för att hantera samhällsutmaningar. I rådsrekommendationen föreslås vissa mål för investeringar och önskvärda reformer i medlemsstaterna, exempelvis det satta 3-procentsmålet av BNP till forskning och utveckling för medlemsstaterna, men också nya mål som att medlemsstater med låg andel FoU-utgifter ska öka sina nationella investeringar . Avslutningsvis föreslås mekanismer och strukturer för genomförande och uppföljning av målen, bl.a. i form av en sammanhållen uppföljning samt gemensamma indikatorer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget till rådsrekommendation kan bidra till utvecklingen av europeiska forskningsområdet (ERA). Regeringen betonar att forskning och innovation till största delen är nationell kompetens och därför är utvecklingen av ERA beroende av nationella insatser och investeringar. Regeringen ser positivt på att utvecklingen av nationella processer och policyverktyg, till exempel nationella färdplaner, ska ske på frivillig bas. Regeringen ger fortsatt stöd till målsättningen att de totala utgifterna för forskning och utveckling inom EU bör öka till av BNP i unionen. Regeringen ger även stöd till målet att medlemsstater med låg andel FoU-utgifter ska öka sina nationella investeringar . Regeringen framhåller betydelsen av vetenskaplig excellens som kriterium för tilldelning av medel från europeiska program för forskning och innovation.