rfr · H80WRFR7 · 2021-01-01 00:00:00 — nått en övre gräns, vilket försvårar möjligheterna att genomföra ytterligare ef- fektiviseringar för att på så sätt få bättre lönsamhet.313 Låg prisutveckling och lönsamhet påverkar resiliensen. Detta har varit fallet för t.ex. mejeribranschen.314 Antalet mjölkföretag har sjunkit kraftigt, se vidare avsnitt 2.3.4. Omvärldshändelser och den globala handeln påverkar också lantbrukets lönsamhet och resiliens.315 Stora prissvängningar på den internationella mark- naden gör det även svårt för svenska lantbrukare att hänga med och hinna an- passa sin produktion.316 har enligt en lantbrukare i egentligen goda miljömässiga förutsättningar jämfört med andra länder att bedriva lantbruk och klara sig långsiktigt, men konkurrensmässigt är villkoren sämre.317 I framhåller en lantbrukare att det varit en obalans mellan kost- nadsökningar på t.ex. insatsvaror och prisökningen på kött, vilket gett sämre förutsättningar att klara sig efter förändringar.318 Långsiktig hållbarhet och belåningsgrad påverkar resiliensen Det behövs en framtidstro och långsiktig hållbarhet för att lantbrukare ska vara villiga att genomföra nödvändiga dyra investeringar, som t.ex. att bygga be- vattningsdammar och att dränera, enligt en ledamot av KSLA.319 Enligt en växtodlingsrådgivare påverkas resiliensen av hur stor belåningsgrad lantbru- karen har, hur länge lantbrukaren har varit aktiv i branschen och hur höga ar- rendepriserna är.320 De lantbrukare som äger sina fastigheter har ofta möjlighet att belåna på fastigheterna när de behöver göra nödvändiga investeringar, vil- ket kan öka resiliensen. är lantbruksföretagen mycket mer belånade än förr, vilket ökar risken för sårbarhet vid t.ex. snabba förändringar i räntenivåer.321 En lantbrukare i menar också att man har bättre förutsättningar att klara förändringar om man äger all den mark som man brukar.322 LRF Sydost och lantbrukare i lyfter att ett problem är att mycket av den arrende- rade marken arrenderas ut kortsiktigt, vilket gör att nödvändiga åtgärder, som t.ex. dränering, inte blir utförda.323 313Intervjuer med lantbrukare i , . 314Intervju med lantbrukare i , . 315Telefonintervju med lantbrukare i , . 316Intervju med representant för LRF , . 317Intervju med lantbrukare i , . 318Skypeintervju med lantbrukare i , . 319E-post från ledamot av KSLA, . 320Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 321Telefonintervju med lantbrukare i , . 322Intervju med lantbrukare i , . 323Intervjuer med representanter för LRF Sydost och lantbrukare i , och 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Risk att attraktiv jordbruksmark och livsmedelsanläggningar försvinner Det finns en risk att resiliensen överlag minskar om jordbruksmark och livs- medelsanläggningar försvinner. LRF Sydost och lantbrukare i anser att en risk för sårbarhet är att det byggs bostäder på , vilket leder till att åkerarealerna fortsätter att minska.324 Det finns jordbruksmark som ligger i attraktiva områden. Kommunerna vill komma åt attraktiv mark för att bygga t.ex. bostäder. När flera kommuner öns- kar komma över mark och fastigheter som har betydelse för lantbrukets infra- struktur blir det ett ackumulerat livmedelsförsörjningsproblem, enligt Lant- männen.325 Enligt en tjänsteman på kan det bli ett systemfel om ingen tar ett helhetsansvar, dvs. jordbruksmark och livsmedelsanlägg- ningar kan gå förlorade fastän det är anläggningar som är viktiga för livsmedelsproduktion och mark som vi behöver för att kunna upprätthålla en bra primärproduktion.326 I fanns exempelvis förut nordligaste kvarn, en utsädesfa- brik, en maskinverkstad och spannmålssilokapacitet. Denna infrastruktur hål- ler på att omvandlas till bl.a. ett bostadsområde. Just i detta fall kunde Lant- männen flytta kvarnkapaciteten och investera i en motsvarande livsmedelsin- dustri i . Enligt Lantmännen ställde ingen frågan från det offentliga hållet om vad en nedläggning av sista livsmedelsindustri betyder för livsmedelsförsörjning.327 Problemet är enligt Lantmännen att ingen tittar på helheten ur ett försörjningsperspektiv utan att det är de enskilda in- tressena per kommun som är i fokus. Frågan behöver bli mer uppmärksammad och har bl.a. lyfts till Samrådsgruppen för krisberedskapsplanering av livsme- delsförsörjning (SKAL-gruppen), , och Avsaknaden av ett övergripande ansvar för jordbruksmarkens utveckling har även uppmärksammats av forskare, som menar att många kommuner är hårt ekonomiskt pressade och därför prioriterar befolkningsutveckling. I och med att åkermarken inte reflekterar kommunens behov av livsmedel kan det vara svårt att förstå konsekvenserna av att försvinner.329 Att ändra jordbruksmarkens status till att vara ett nationellt intresse (riksintresse) eller att stärka regionala och nationella myndigheters mandat har även lyfts av andra forskare.330 Enligt en lantbrukare i är det komplicerat att hitta ett formellt skydd som kan anpassas till kommuners expandering och som samti- digt inte begränsar lantbrukarens möjlighet att använda marken för att utöka sin verksamhet.331 324Intervjuer med lantbrukare i , och , och representanter för LRF Sydost, . 325Intervju med Lantmännen, . 326Skypeintervju med tjänsteman vid , . 327Intervju med Lantmännen, . 328Intervju med Lantmännen, . 329Granvik, m.fl. (2015). 330Öhlund, E., , M. och Fauré, E. (2020). 331Intervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET menar även att länsstyrelserna saknar ett enhetligt arbets- sätt när det gäller rådgivning till kommunerna om jordbruksmarkens utveck- ling.332 Tjänstemän på i noterar flera risker för att jordbruksmark och livsmedelsanläggningar försvinner i samband med explo- atering av mark. För att möjliggöra väl avvägda prioriteringar mellan allmänna och enskilda intressen i plan- och byggprocessen krävs det att kommunerna analyserar och pekar ut värdefull jordbruksmark i kommunala strategiska do- kument som t.ex. översiktsplaner. En långsiktig och hållbar livsmedelspro- duktion är viktigt för att säkerställa resiliens, och avvägningen mellan flera allmänna intressen i ett område som är aktuellt för exploatering, t.ex. jord- bruksmark och bostadsbyggande, är kommunens ansvar enligt plan- och bygg- lagen att utreda i plan- och bygglovsärenden.333 Långsiktiga negativa effekter av torra somrar 2018 och 2019 i har haft med grundvattennivåer mycket under det normala i de små magasinen, se bilaga 1, figur 8 och 9. Se även avsnitt 2.2.3. Enligt lantbrukare i ledde de torra somrarna 2018 och 2019 till fortsatta ekonomiska svårigheter på grund av höga foderpriser, sämre foder- kvalitet och förstörda jordar. Flera animalieproducenter blev tvungna att minska sina besättningar på grund av foderbristen.334 Den sämre kvaliteten på foder och bete till följd av torkan fick även konse- kvenser för djurhälsan. Vissa nya stängslade beten innehöll giftiga eller nä- ringsfattiga växter, vilket ledde till sjuka eller magra djur. En del lantbrukare skördade grovfoder från marker som normalt inte används för vallskörd, t.ex. från vägramper, som inte alltid var bra foder för djuren.335 Även sämre kvalitet på kycklingfodret innebar att kycklingarna inte kunde tillgodogöra sig fodret. Det ledde i sin tur till sämre avföring och blöta ströbäddar, vilket förde med sig fotskador på kycklingarna.336 Många lantbrukare som har växtodling har också annan produktion, och därför överlappar statistiken uppgifterna om andra jordbruksföretag. bru- kade drygt 57 000 företag och drygt 33 700 företag hade betes- mark.337 Antalet företag med hade sjunkit med ca 11 000 företag , se diagram 12. 332Jordbruksverket (2013), Väsentligt samhällsintresse? Jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering. 333Skypeintervju med tjänstemän vid i , . 334Intervjuer med lantbrukare i , , och med tjänstemän vid Länsstyrel- sen i län, . 335Intervju med tjänsteman på SVA, . 336Intervju med lantbrukare i , . 337Jordbruksverket (2019), Jordbruksmarkens användning 2019. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Diagram 12 Företag med , betesmark och jordbruksmark 2010–2019 Anm.: Jordbruksmark är ett övergripande begrepp för , betesmark och slåtteräng. Nettoresultatet för de mindre växtodlingsföretagen i södra och mellersta Sve- riges slättbygder (riksområde 1) var i genomsnitt , en- ligt Jordbruksekonomiska undersökningen 2017. För medelstora växtodlings- företag i samma riksområde var motsvarande nettoresultat i genomsnitt om- kring och för de större växtodlingsföretagen omkring 630 000 kronor.338 Växtodlare som odlar en variation av grödor som frösorter, oljeväxter, sockerbetor och spannmål klarar sig generellt bättre än växtodlare med ensidig växtodling, enligt en växtodlingsrådgivare.339 Att ett diversifierat lantbruk är mer resilient än ett specialiserat lantbruk har också framförts av forskare.340 Lantbrukarna har successivt anpassat produktionsinriktningen efter de na- turgivna förutsättningarna, enligt LRF. Exempelvis odlar lantbrukare bara sockerbetor i eftersom den grödan kräver en lång odlingssäsong, särskilt . Det finns dessutom bara ett sockerbruk kvar, och det ligger i . Det enda stället där lantbrukare odlar bönor i stor skala är , vilket beror på att infrastrukturen finns där och jorden och vädret är lämpliga för odling av bönor.341 Antalet företag med nötkreatur342 sjönk från ca 22 000 till 16 000 . Även antalet företag med svin343 sjönk från ca 1 700 till 1 100. 338Jordbruksverket (2019), Jordbruksekonomiska undersökningen 2017. 339Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 340Intervju med forskare vid SLU, . 341Intervju med beredskapsansvarig på LRF, . 342Kor för mjölkproduktion, kor för uppfödning av kalvar, kvigor, tjurar och stutar samt kal- var . 343Galtar för avel, och däröver; suggor för avel, och däröver; slaktsvin, och däröver samt smågrisar under . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Däremot var antalet företag med slaktkycklingar ca 200 , se diagram 13.344 Diagram 13 Företag med nötkreatur, svin och slaktkycklingar i –2019 Källa: statistikdatabas. Enligt Jordbruksekonomiska undersökningen 2017 var nettoresultatet för svin- företag i genomsnitt bland företag med ett standardi- serat arbetsbehov om 1 600 . För de större svinföretagen, med minst , beräknas nettoresultatet i genomsnitt till . Nettoresultatet på riksnivå för köttdjursföretag var i ge- nomsnitt i den mindre klassen och i den större.345 Kycklingproducenterna har relativt sett haft lättast att klara sig efter föränd- ringar , enligt en lantbrukare i Vara.346 Lönsamheten för grisproduktion är bra, men var det många grisprodu- center som gick på knäna.347 Animalieproduktionen i är enligt Lantmännen tämligen resilient och mer resilient än växtodlingen, som är koncentrerad . Animalieproduktionen har fler möjligheter att vara flexibel vid föränd- ringar, dock med konsekvenser för lönsamheten och konkurrenskraften.348 Ex- empelvis kan fodret bli dyrare, vilket bidrar till lägre lönsamhet. En lantbru- kare i har stärkt resiliensen genom att bygga gården så att det enkelt går att byta djurslag eller lägga ned om det skulle bli aktuellt.349 data för företag med kycklingar av värpras avsedda för äggproduktion är ej tillgängliga. 345Jordbruksverket (2019), Jordbruksekonomiska undersökningen 2017. 346Telefonintervju med lantbrukare i , . 347Skypeintervju med växtodlingsrådgivare vid , . 348Intervju med Lantmännen, . 349Skypeintervju med lantbrukare i , . 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Svin- och fjäderfäproduktion är känslig för störningar då det ofta är stora enheter med mycket djur och de snabbt får problem om t.ex. inte dagliga fo- derleveranser kommer eller om ventilationssystemet går sönder.350 Djurhållningens resiliens påverkas enligt LRF Riks mycket av kött- och foderpriserna. Köttpriserna styrs av den internationella marknaden. Många svenskar vill äta svenskt kött och är därför villiga att betala ett högre pris för det svenska köttet än det importerade, dock inte hur högt som helst.351 En lant- brukare i menar att den långsiktiga förmågan handlar om att kunna anpassa sig efter marknadens behov och vilka förutsättningar som finns, t.ex. att anpassa sig efter köttkonsumtionen.352 Sårbarheten för extremväder ökar enligt SVA generellt ju mer djurhåll- ningen utvecklas mot en mer specialiserad produktion med färre och större gårdar. Detta är en strukturomvandling som pågår och förväntas fortsätta även i framtiden.353 Många djurproducenter har egna vattentäkter och är beroende av dricksvat- ten till djuren från dessa. Det finns inget kommunalt ansvar för att förse djuren med vatten. Torrperioder eller översvämningar som förorenar vattentäkten kan därför bli sårbart för dessa lantbrukare.354 För att säkra en hållbar animalieproduktion som kan både motstå och an- passas efter klimatförändringarna menar forskare att det krävs stärkt självför- sörjning av foderproduktion och utveckling av avelsstrategier i de nordiska länderna. Forskarna lyfter även fram att det kommer att bli allt vanligare att odla majs som strategi för klimatanpassning.355 Det finns även andra sätt att öka resiliensen för lantbrukare med djurhåll- ning. En lantbrukare i lyfter t.ex. att teknikutvecklingen har varit ett sätt att plocka bort arbetsmoment som utfodring eller övervakning av sy- stemen och i stället lägga mer fokus på att ta hand om djuren.356 Animalieproducenterna är sårbara för utbrott av smittsjukdomar, t.ex. afri- kansk svinpest, salmonella, fågelinfluensa och coronavirus.357 Man har upptäckt både coronavirus och RS-virus på kor och det kräver sär- skilda försiktighetsåtgärder. Till exempel ökar smittorisken om man tar in ex- tra personal. Dock är smittorisken låg i eftersom det är långa avstånd mellan gårdarna.358 350Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 351Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 352Intervju med lantbrukare i , . 353SVA (2019), Handlingsplan för klimatanpassning 2019 – En rapport om klimatets påver- kan på djuren. 354Skypeintervju med en veterinär och laborator vid SVA, . 355Kantanen, m.fl. (2015). 356Intervju med lantbrukare i , . 357Intervjuer med lantbrukare i och , –12 och –25. 358Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET För att minska smittorisken har ofta gårdar med animalieproduktion speci- ella infarter för fodertransporter.359 Utländska transporter får på någon gård med grisproduktion i inte köra ända fram, pga. smittorisken.360 2.3.4 Mjölk- och mejeriproducenter har antalet mjölkproducenter minskat , från ca 5 600 till ca 3 300, se diagram 14. Antalet mjölkkor har minskat . Genomsnittsbesättningen i bestod av cirka 94 mjölkkor. har antalet företag med mindre besättningar minskat generellt medan antalet företag med mer än 199 mjölkkor ökat , från 175 till 297 företag. Denna utveckling har pågått men är inte unik för . I samband med att mjölkkvoterna togs bort ökade mjölkproduktionen inom EU, vilket pressat ned prisnivåerna och gjort det ekonomiska klimatet tuffare.361 Diagram 14 Företag med kor för mjölkproduktion i –2019 Källa: statistikdatabas. För de större mjölkproducenterna ökade det genomsnittliga nettoresultatet på riksnivå signifikant jämfört med , till , enligt Jord- bruksekonomiska undersökningen 2017. Nettoresultatet på riksnivå för de mindre producenterna var i genomsnitt och för de medelstora omkring 700 000 kronor.362 Överlag har produktionen av olika mejeriprodukter minskat , vilket innebär att vår förbrukning till allt större del täckts av importerade 359Intervjuer med lantbrukare i , . 360Intervju med lantbrukare i , . 361Jordbruksverket (2020), Marknadsrapport mjölk och mejeriprodukter – utvecklingen . 362Jordbruksverket (2019), Jordbruksekonomiska undersökningen 2017. 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Mjölkinvägningen var ca 2 2019 jämfört med ca 2 2010, en minskning med 5,5 procent.363 En lantbrukare i menar att omvärldsförändringar spelar stor roll för mjölkproducenterna. Exempelvis har mjölkproducenterna påverkats av att satsat hårt på mjölkproduktion och slutat importera mjölk- pulver.364 När det gäller mjölkproducenterna finns en återställningsproblematik som påverkar resiliensen. Det tar enligt om man behöver ersätta kor, eftersom det tar två och ett halvt till innan en ko kan börja producera mjölk. Därför är det enligt viktigt att ha ett lång- siktigt perspektiv. Mjölkproducenterna är också betydligt mer beroende av kontinuerligt fungerande transporter än växtodlarna.365 Företag med kycklingar av värpras avsedda för äggproduktion ökade från ca 500 till 850 mellan 2010 och 2018.366 Äggkonsumtionen i har också ökat från per person 2010 till per person 2018.367 Fjäderfähållning är mycket känsligt för elbortfall; ett strömavbrott kan innebära att hela besättningar dör.368 En äggproducent har valt att satsa stort, ha en fräsch anläggning, vara ly- hörd för marknadens behov m.m. för att bli mer resilient. Det behöver finnas både stora produktionsplatser och mindre nischade anläggningar för att tillgo- dose marknadens behov.369 En annan äggproducent menar att äggbranschen är duktig på att anpassa sig, vilket ger resiliens. Att vara liten och lokal är en fördel då man sparar in mellanhänder. Är man en stor producent kan det vara svårt att vara lokal och få ut ett lokalt mervärde. packeri har funnits och utvecklats till att bli något mitt emellan. De är för stora för att vara små och lokala; har hopslagningen med Norrlandsägg varit till fördel då man har fått upp en större volym och i och med det kan ge sina äggproducenter mer betalt.370 363Jordbruksverket (2020), Marknadsrapport mjölk och mejeriprodukter – utvecklingen . 364Intervju med lantbrukare i , . 365Intervju med tjänstemän vid , . data för företag med kycklingar av värpras avsedda för äggproduktion är ej tillgängliga. 367Jordbruksverket (2019), Livsmedelskonsumtion och näringsinnehåll – Uppgifter . 368Intervju med tjänstemän vid , . 369Intervju med lantbrukare i , . 370Telefonintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET 2.4Faktorer och åtgärder som är betydelsefulla för att minska sårbarheten I detta avsnitt besvaras frågan vilka faktorer och behov lantbrukarna ser som mest betydelsefulla för att minska sårbarheten i primärproduktionen. Dess- utom presenteras vad lantbrukarna i fallstudierna anser att staten bör göra för att minska sårbarheten. I uppföljningen har många faktorer lyfts fram som betydelsefulla för att minska sårbarheten. Exempel på övergripande faktorer som framkommit är ökad lönsamhet och konkurrenskraft, klimatanpassningsåtgärder, säkrad tillgång till insatsmedel, ökad tillgång till personal samt samarbete. Regeringen har i sin senaste handlingsplan371 som gäller beslutat om olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål, vilket innefattar att öka självförsörjningsgraden. Exempelvis ska en stra- tegi för en hållbar hantering av vatten i jordbruket tas fram som bl.a. innehåller underhåll och anpassning av diken och andra markavvattningsanläggningar för en ökad produktion och förbättrad vattenmiljö samt ökat behov av bevatt- ning i områden med risk för torka. I utvärderingen har många faktorer och åtgärder lyfts fram som betydelse- fulla för att minska sårbarheten i primärproduktionen. Några övergripande fak- torer som framkommit är att lantbrukarnas sårbarhet minskar om de har fler ben att stå på. Exempelvis lyfter en forskare vid SLU fram att en kombination av växtodling med djurhållning minskar sårbarheten.372 En annan övergri- pande faktor, som lyfts av en lantbrukare i , är att det är viktigt att se helheten i åtgärderna man utför. I en region i såg man inte hel- heten, enligt lantbrukaren. Där förbjöd man ett bekämpningsmedel som an- vändes på rapsodlingarna och som de ansåg hotade bina. Då slutade lantbru- karna att odla raps, vilket i sin tur ledde till att bina försvann helt och hållet.373 En ytterligare övergripande faktor som framhållits av forskare vid FOI och av aktörer i fallstudien i är att se till att det finns en primärproduktion i alla regioner, dvs. att det finns en regional självförsörjning.374 En komplikation som framkommit i utvärderingen, som tidigare nämnts i avsnitt 2.3, är att de flesta lantbrukare är reaktiva, dvs. de reagerar när föränd- ringen väl har skett.375 Osäkerhet om klimatförändringens potentiella effekter gör enligt en forskningsstudie att intressenter tenderar att vänta och se snarare än agera.376 Det kan också finnas ekonomiska skäl till att lantbrukare inte age- rar proaktivt. Enligt LRF är det en balansgång mellan lönsamhet och att 371Näringsdepartementet (2019), En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. 372Intervju med forskare vid SLU, , och t.ex. Skypeintervju med representant för LRF Mittnorrland, . 373Intervju med lantbrukare i , . 374Vetenskapsradion Klotet, Mat trots stängda gränser, . intervju med forskare vid FOI, . och Juhola, (2014). 2UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET genomföra klimatanpassningsåtgärder.377 Även Lantmännen menar att lant- brukarna ständigt behöver prioritera vilka åtgärder med begränsad lönsamhet de ska vidta först för att utveckla sin verksamhet i en starkt konkurrensutsatt miljö. Därför görs enligt Lantmännen inte alltid de nödvändiga och långsiktiga dräneringsarbetena.378 För att minska sårbarheten i primärproduktionen behöver enligt forskare vid FOI fler lantbrukare bli proaktiva.379 Exempelvis skulle bättre torkprogno- ser kunna hjälpa lantbrukare att fatta proaktiva beslut om val av gröda och användning av insatser.380 listar flera olika faktorer som är betydelsefulla för att minska sårbarheten i primärproduktionen, t.ex. möjlighet till avsättning för lantbrukets produkter, en fungerande inre marknad och en fungerande mark- nad utanför EU samt att lantbruksföretaget har en strategi och olika intäkts- strömmar.381 LRF har tagit fram 14 ståndpunkter som de anser ska öka försörjningstrygg- heten i fråga om livsmedel, varav en ståndpunkt är att säkerställa att jordbru- kets behov av el, drivmedel, vatten och transporter prioriteras i händelse av kris.382 2.4.1 Öka lönsamheten och konkurrenskraften Att öka lönsamheten och förbättra konkurrenskraften för lantbrukare är faktorer som minskar sårbarheten i primärproduktionen. I fallstudierna i och menar lantbrukarna att primärproducen- terna borde få mer betalt för sina produkter.383 En lantbrukare i me- nar att prisbildningen i alla delar av livsmedelskedjan behöver bli mer rätt- vis.384 Lantmännen framhåller i sin rapport om framtidens jordbruk385 att kon- kurrensvillkoren för det svenska jordbruket måste förbättras och att politiskt beslutade styrmedel behöver värdesätta hållbara råvaror och skapa förutsätt- ningar för att en större andel av värdet tillfaller primärproduktionen. Ett annat sätt att öka lönsamheten för lantbrukaren är att genomföra bespar- ingsåtgärder. En lantbrukare i menar att det är viktigt att bygga upp soli- ditet och likviditet för att klara svängningar i skörden. Han har själv bl.a. valt att investera i en begagnad torkanläggning i stället för en ny. Dessutom har gården haft god användning av befintliga resurser och tidigare generationers investeringar, vilket även bidragit till låg belåningsgrad i lantbruksföretaget.386 377Intervju med näringslivspolitisk expert och förbundsjurist vid LRF, . 378Intervju med Lantmännen, . intervju med forskare vid FOI, . 380Azadi, m.fl. (2018). 381Telefonintervju med tjänstemän vid , . 382LRF (2019), Ökad försörjningstrygghet avseende livsmedel – LRF:s syn på frågan om försörjningstrygghet avseende primärproduktion av livsmedel. 383Intervjuer med lantbrukare i och , och . 384Intervju med lantbrukare i , . 385Lantmännen (2019), Framtidens jordbruk – Vägen mot ett klimatneutralt jordbruk 2050. 386Telefonintervju med lantbrukare i , . 2 UPPFÖLJNING AV LANTBRUKETS SÅRBARHET Tillgång till likvida medel minskar också sårbarheten i primärproduktio- nen, vilket var påtagligt för många lantbrukare under torkan 2018.